text: Reljeefsed (kumerad) heegeldatud postid - Kasulikke näpunäiteid - 2021 Heegeldatud reljeefsed postitused: algaja õpetus samm-sammult fotode ja õppevideotega Jaotises "Veergude kudumise meetodid" ei maininud me kinnitusviisi "kolonni jaoks". See veergude eelmise rea veergudele kinnitamise meetod moodustab eraldi vaate - reljeefsed või kumerad veerud, nii et pühendasime sellele eraldi sektsiooni. Reljeefseid (kumeraid) veerge on kahte tüüpi: asuvad enne tööd (lõuendil) ja tööl (lõuendi taga). Enne töö algust tehtud reljeefseid veerge nimetatakse ka esiosadeks ja tööl olevad reljeefseid veerge nimetatakse tagumisteks. Nagu muud tüüpi veerud, võivad kumerad sambad olla ühekordse heegeldamisega, ühe või mõne teise heegelnõelaga. Vaatame, kuidas ühe heegelnõelaga kootud reljeefseid veerge kududa. Enne tööd reljeefne ühekordne heegeldamine Valmistame heegelnõela, töö esiküljel sisestame eelmise rea veeru konksu, samal ajal kui veerg on konksu peal. Haarake tööniit, sirutage silmus ja lõpetage sammas nagu tavaliselt. Selgub, et äsja ühendatud kolonni jalg ümbritseb eelmise rea kolonni jalga. Reljeefne ühekordne heegeldamine tööl See viiakse läbi sarnaselt, ainult konks sisestatakse mitte eest, vaid töö valest küljest. Kui kudute kõik read sama tüüpi kumerate sammastega, saate sügavate põiki vagude abil reljeefikanga. Kui kududa vaheldumisi: üks rida reljeefsete sammastega enne tööd, teine tööl, siis on kanga tüüp erinevatest külgedest erinev. Näiteks kui te kudusite enne tööd esiküljest kumerana ja tööl valest küljest, siis jäävad põikivaod seestpoolt ja näol on veergude read ja tasane pind (fotol alumised read). Kui vastupidi, töö ajal koo reljeefsed veerud esiküljel, siis on esiküljel põikisooned (ülaltoodud fotol). Kumeraid veerge kasutatakse reljeefsete mustrite heegeldamiseks, samuti õngejada lillede ja motiivide kudumiseks. Kumerate veergude moodustatud vahvlitega reljeefne muster: Kuidas reljeefseid postitusi heegeldada: põhivaated Näohoolduskolonnid ilmuvad enne tööd ja seetõttu nimetatakse neid sageli kumerateks. Proovi kudumiseks aheldame vajaliku pikkusega õhusilmuste ahela klassikaliste ühekordse heegeldamise postidega. Siis tutvustame uues reas konksu tööosa mitte ülemiste poolikute silmustega, vaid rangelt selle all oleva rea veeru ülemise osaga. Haarame niidi, venitame selle ja kudume selle analoogselt tavalise CCH-ga. Sel viisil seome rea lõpuni. Võib märkida, et vastavalt kudumistehnoloogiale erinevad reljeefsed CCH-d klassikalistest CCH-dest ainult konksu sisestamise kohas. Vale reljeefne topeltheegel. Valed reljeefisambad lähevad justkui sügavale silmkoelistesse silmadesse ja neid nimetatakse nõgusaks. Proovi kudumiseks aheldame vajaliku pikkusega õhutsilmuste ahela klassikalise CCH-ga. Seejärel tutvustame uues reas konksu ette, läbi selle all oleva rea CCH ülemise osa. Haarame niidi, venitame selle ja kudume selle analoogselt tavalise CCH-ga. Saadud nõgus CCH seome rea lõpuni. Reljeefsed heegeldatud postid. Kõige sagedamini kasutatakse kudumisel üksikuid heegeldatud elemente. Kuid mõnikord peate siduma sarnaseid veerge ilma heegelnõelata. Kudumise tehnoloogia on praktiliselt sama: konks sisestatakse selle aluseks oleva rea kolonni jala alla. Sel viisil saab ühendada kumera ja nõgusa RLS-i. Kootud kangas osutub tihedamaks ja reljeefsemaks kui klassikalise RLS-i kasutamisel ning seda kasutatakse sageli mütside, soojakübarate, dekoratiivsete korvide ja kastide kudumisel. Uurime huvitavat valikut algajatele mõeldud populaarsetest mustritest. Kasutades õpitud kudumistehnikat, võime kududa mitmesuguseid kumeraid mustreid. Vaatleme mõnda neist. Muster "Diagonaalsed triibud". Paremale või vasakule kallutatud diagonaalsete triipude kujul olev lihtne muster sobib suurepäraselt sooja mantli või jaki kudumiseks. Esimene rida on abistav, me kootud seda heegelnõeltega klassikalisel viisil. Teises reas vaheldumisi neli kumerat ja neli nõgusat CCH-d. Igas järgmises reas nihutame saadud mustri ribadest ühe sammu võrra, et moodustada soovitud kalle. Vajadusel saate ribade laiust muuta, vähendades või suurendades elementide arvu igas ribas. Paljude toodete kudumisel on kumerate ja nõgusate elementidega võrgumustrid väga populaarsed. Põhimuster kulgeb samal ajal mööda lõuendi esikülge, see tähendab, et see on ühepoolne. Igas esireas vaheldumisi vahetame ühe kumera ja kaks nõgusat CCH-d. Tagumised read on kootud rangelt vastavalt joonisele. Lahtrite suurust saate vähendada, vähendades või suurendades igat tüüpi veergude arvu. See muster sarnaneb ümberpööratud vahvli mustriga, kuid sobib pisut keerukamaks. Kudusime esimese abirea klassikalise kahekordse heegelnõelaga. Siis kudusime veel kolm rida silmuseid. Viiendas reas jätkame RLS-i kudumist, kududes samal ajal reljeefsed tulbad kahe heegelnõelaga vastavalt skeemile ja kinnitades need esimese rea veergudesse. Kumera võre kujutis moodustatakse järgmiselt: esmalt kootakse ülaosas kootud reljeef CC2H piki toote esikülge, seejärel ühendatakse reljeef CC2H alumises punktis läbi kanga veel kolme rea. Muster sarnaneb korvkudumisega ja seda kasutatakse sageli kampsunite ja kardiganide kudumisel. Silmuste arv peaks olema 6-st pluss 2 silmuse sümmeetria ja 3 silmuse tõstmiseks igas reas. Kudusime esimese rea kahekordse heegelnõelaga. Teises reas vaheldumisi 3 kumerat surutrükiga CCH ja 3 nõgusat CCH. Järgmistes ridades nihutame mustrit nii, et kumerad sambad oleksid nõgusate reljeefisammaste kohal. Ebatavaline muster võib toimida kummina ja annab tootele täiendava dekoratiivse efekti. Kudumisel kasutage allolevat diagrammi. Kudumisprotsessis vahelduvad klassikalise ühekordse heegeldamise ja ühekordse heegeldamise veergude read. Kumerad reljeefsed heegeldatud veerud on kootud toote esiküljele igas teises reas. Neil on ühine ülaosa ja need on kinnitatud klassikalise kahekordse heegeldamise alusridadesse. Reljeefsete veergude abil saate kududa väga muljetavaldavaid tihedaid mustreid, näiteks "Terad". See muster sobib mütside, sallide ja muude soojade asjade jaoks. Kudusime esimese abirea mõne klassikalise topeltheegeldamisega. Kudusime teise ja kõik ühtlased read ühekordse heegeldamisega. Kolmandas reas vaheldumisi kasutame klassikalist topelt-heegelnõela ja kumera reljeefiga topelt-heegelnõela, mis on kootud alumisest reast üle kolonni jala. Viiendas reas vaheldumisi kumer reljeefne kolonn kahe topeltheegelduse ja klassikalise topeltheegeldusega. Legend kudumismustrist Topelt heegeldamine. Reljeefne üks heegeldatud postitus asub enne tööd. Copyright 2021 \ Internetiajakiri, kuidas kõike teha \ Heegeldatud reljeefsed postitused: algaja õpetus samm-sammult fotode ja õppevideotega


source: fineweb

text: Alain Badiou Koos Giorgio Agambeni ja Slavoj Žižekiga on Badiou kontinentaalfilosoofia postmodernismivastase koolkonna tähtis tegelane. Ta püüab avaldada olemist, tõde ja subjekti niisugusel kujul, mis tema sõnul ei ole postmodernistlik, kuid pole ka lihtsalt modernismi kordamine. Poliitiliselt on Badiou vasakpoolne, ta on marksist ja kommunist. Badiou õppis Pariisi eliitkoolis Louis XIV lütseumis ja seejärel 1957–61 eriti mainekas ülikoolis École Normale Supérieure'is. 1963 sai ta Reimsis lütseumiõpetajaks. Sel ajal hakkas ta romaane kirjutama ja tema esimene romaan "Almagestes" ilmus 1964. Badiou oli noorena poliitiliselt väga aktiivne. Ta oli 3. aprillil 1960 asutatud Ühinenud Sotsialistliku Partei asutajaliige. See erakond oli väga aktiivne võitluses Alžeeria dekoloniseerimise eest. Tudengite 1968. aasta ülestõus tugevdas tema äärmusvasakpoolset maailmavaadet ja sel ajal osales ta sõjalistes rühmitustes. Näiteks oli ta üks neist, kes 1969 asutas Prantsusmaa Marksistlike-Leninistlike Kommunistide Liidu. 1967 asus ta tööle uurimisrühmas, mille organiseeris kommunistlik filosoof Louis Althusser. Teda mõjutas tugevalt Jacques Lacan. Ta sai filosoofiaajakirja Cahiers pour l'Analyse toimetuse liikmeks ja kaastööliseks. See ajakiri oli mõjukas, kuigi seda ilmus aastail 1966–1969 ainult 10 numbrit. 1969 sai Badiou Pariisi VIII ülikooli õppejõuks. Selles ülikoolis astus ta ägedasse intellektuaalsesse väitlusse oma kaasõppejõudude Gilles Deleuze'i ja Jean-François Lyotard'iga, kelle filosoofilisi töid ta pidas teadusliku marksismi haiglaslikeks kõrvalekalleteks. Kui 1980ndail marksismi ja psühhoanalüüsi populaarsus vähenes, avaldas ta tehnilisemaid ja abstraktsemaid filosoofilisi töid, näiteks "Subjekti teooria" (1982), kuid ta ei öelnud Althusserist ja Lacanist iialgi lahti ning ka tema viimase aja töödes pole haruldased pooldavad vihjed marksismile ja psühhoanalüüsile.


source: wikipedia

text: Lilleoru on kogukond ja jätkusuutliku eluviisi keskus Aruvalla külas Rae vallas Harju maakonnas. Asutusele pani aluse kriya-jooga õpetaja Ingvar Villido koos oma õpilastega 1993. aastal. Tegevuste paremaks korraldamiseks asutati 2001. aastal samanimeline mittetulundusühing, millesse kuulub üle saja liikme. Lilleoru on rahvusvahelise kriya-jooga ühenduse ja Euroopa ökokogukondade võrgustiku liige ning Eesti Ökokogukondade Ühenduse asutajaliige. Lilleoru juurde kuulub Teadlikkuse Rakendamise Kool, Ishwarananda aašram, Elulille park. Lilleoru kõrval asub Taevasmaa ökoasum. Keskus peab oma eesmärgiks aidata kaasa inimeste terviklikule arengule õppimisvõimaluste pakkumise ja arengut soodustavate tingimuste loomise kaudu. Praktikad on võetud erinevatest religioonidest ja esoteerilistest õpetustest. Alates 2002. aastast on Lilleorus Babaji aašram. Lilleorus on kooskäimiste maja koos kõrvalhoonega, mahepõllumaa ja iluaed. Lilleorus on käinud õpetamas sadu erinevaid lektoreid ja loengute pidajaid nii Eestist kui ka välismaalt. Lilleoru keskuse koolitusjuht on Ingvar Villido. Viited Välislingid Lilleoru keskuse veebileht Lilleoru keskuse Youtube'i kanal Anna Teele Orav. "Usundiloolane Ringo Ringvee: Lilleoru on fenomen. Mul tekkis küsimus, millega see kõik lõpeb?". Eesti Ekspress, 17.09.2023 Esoteerika Rae vald Eesti religioon Ökoasumid


Paistetanud Tussu (651)


text: Hadrianus (Imperator Caesar Divi Traiani Parthici Divi Nervae Traianus Hadrianus Augustus; sünninimi Publius Aelius Hadrianus; 24. jaanuar 76 Italica – 10. juuli 138) oli Vana-Rooma keiser 11. augustist 117 kuni surmani. Lisanimed, mida ta kandis (kasutas neid ainult Kreekas): Olympios (128), Panhellenios (132), Panionios (132). Tiitlid, millest ta keeldus: Optimus, Germanicus, Dacicus, Parthicus. Hadrianuse eestkostja oli tema sugulane Traianus, kelle õe Marciana tütre Matidia tütre Sabinaga ta 100 abiellus. Hadrianus osales Traianuse juhtimisel sõjas daaklaste ja partlaste vastu, oli 108. konsul, siis asehaldur Pannoonias ja Süürias. Oma naise Plotina mõjul adopteeris Traianus surivoodil Hadrianuse ja määras ta enda järglaseks. Hadrianus ei jätkanud Traianuse vallutuspoliitikat. Ta lõpetas sõja Partiaga, loobus Armeeniast ja Mesopotaamiast ning asus kindlustama riigipiiri. 122 alustati Britannias Solway lahest Tyne'i suudmeni kulgeva 17 kindluse ja 80 väravaga Hadrianuse valli ehitamist. Tugevdati Ülem-Germaania ja Reetia vahelist piirivööndit ning kindlustati Doonau piiri. Hadrianus tegi pikki reise, mistõttu teda nimetati reisivaks keisriks. 121–125 külastas ta ida- ja lääneprovintse ning Aafrikat, 128–132 taas idaprovintse. 132–135 surus ta maha viimase suure juutide ülestõusu, mida juhtis Bar-Kohba. Muud Kurioosumiks oli Hadrianuse lemmiku, kreeka nooruki Antinouse sisuliselt jumala staatusesse viimine pärast ta surma. Hadrianus ehitas oma tarbeks villa (Villa Adriana itaalia keeles) Tivoli (Tibur) linna lähedale, mis on seniajani üks suurimaid villakomplekse (laiub ca 200 hektari peal). Oma elu lõpuaastatel valitses sealt ka impeeriumi. Hiljem kasutati kujusid ja marmorit Villa d'Este ehitamise jaoks, praegu on Hadrianuse villast järel ainult varemed. Hadrianus oli Rooma keisritest esimene, kes kandis habet (ilmselt oma armi peitmiseks). Välislingid Keiser Hadrianuse villa all oli kilomeetrite kaupa tunneleid orjadele, Delfi, 19. jaanuar 2014 Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 76 Surnud 138


Rippuvad Rinnad (729)


source: CulturaX

text: Määrus nr. 40 Tartu Linnavolikogu, Määrus 40 Reg. number: 40 Vastuvõtmise kp: 11.10.2018 Jõustumise kp: 19.10.2018 Seosed: Tartu Linnavolikogu 20.02.2020 määrus nr 88 ( ) tunnistab kehtetuks Failid: LVKM2018101100040.bdoc ( 93 kb ) 11. oktoober 2018. a. nr 40 (1) Käesoleva määrusega reguleeritakse Tartu linna kultuuri, noorsootöö ja spordi aasta aunimetuste ja nendega kaasnevate preemiate saajate kandidaatide esitamise, aunimetuse ja preemia saaja väljaselgitamise, preemia suuruse ja preemia väljamaksmise korda. (2) Käesolevas määruses nimetatud kultuuri, noorsootöö ja spordi aasta aunimetusi ja preemiad antakse üks kord aastas. Aunimetusega kaasneva preemia suurus on 1000 eurot.


Seenesõbrad, siin on teile kaks sügisest retsepti ja pikemalt seenejuttu :) - Umami Esileht / Blogi / Blogi Retseptid / Seenesõbrad, siin on teile kaks sügisest retsepti ja pikemalt seenejuttu :) Seenesõbrad, siin on teile kaks sügisest retsepti ja pikemalt seenejuttu :) Kas oled kirglik seenesõber? Võis praetud puravikud ja koorene kukeseenekaste ei jäta sind sugugi külmaks? Siis sukeldu sügavamale nende maitsvate sügisandide maailma, vaata, milliseid põnevaid seeni veel maailmas leidub ja valmista koos meiega üks mõnus sügisene supp ja maitsev burger. Mulle isiklikult on vist seened alati meeldinud. Pean tunnistama, et ma pole kõige tublim seeneline olnud mis puudutab nende korjamist metsast ja olen omad seened pigem turult „korjanud“, aga see ei tähenda, et minu isu nende järgi väiksem oleks. Lisaks juba mainitud kukekatele ja puravikele ja muudele headele kodumaistele seentele, meeldivad mulle hästi ka eksootilisemad isendid. Näiteks valge lume seen, mis hüdreeritult näeb välja nagu valge ilus looma magu (kõige paremas mõttes:), mida hiinlased panevad magustoidu sisse koos goji marjadega, aga mida mulle meeldib Kagu-Aasia kombel salatitesse ja suppidesse pista. Või siis mustad pilve kõrvad, mis näevad tõesti hüdreeritult välja justkui kellegi süsimustad kõrvalestad (jällegi, ainult parimas võimalikus mõttes :):), mis aga sobivad võrratult nii aasiapäraste vokkide, suppide kui ka näiteks omleti sisse. Rääkimata maitserohkest šiitakest, mis on imeline Hiina lehtnaeri ehk pak choy ́ga austrikastmesse praetult või miso supi sisse viilutatult, aga millele hiinlased omistavad ka mürke väljutavaid ja nooreks tegevaid omadusi. Noh ja siis on ju veel niitjad enokid, mis on efektsed ja maitsvad, lähevad hästi samuti suppidesse, vokkidesse, salatitesse jne. Eelmisel nädalal sattusin väiksele turule Brüsseli Luksemburgi väljakul, kuhu oli kohale tulnud ka värsketele metsaseentele spetsialiseerunud väikefirma. Mulle tundus, et ma olen siit ilmast lahkunud ja jõudnud seenetaevasse :). Näiteks olid müügil täiesti keedetud merivähki meenutava värvitooniga suured keerdus homaari-seened (Hypomyces lactifluorum ). Lugesin hiljem, et need sobivad eriti hästi kala juurde ja annavadki õrna meremaitset. Või siis erkoranžid korditsepsid ehk kedristõlvikud (Cordyceps militaris), mis tegelikult polegi päris seened, vaid parasiidid, mis kinnitavad ennast putukale selga, hakkavad seal kasvama ja mumifitseerivad putuka, siis pistavad pea läbi maapinna välja ja tekitavad selle nö seeneosa. Või siis sinijalad (Lepista nuda), mis on muidu lumivalged, aga nende jalad on kaunist õrn-lillakat sinist värvi. Veel oli üks inimpea suurune isend, mis tõlke järgi oleks pidanud olema timpnarmik (Hydnum repandum, prantsuse keelest tõlkes lamba jalg, inglise keeles magushammas või siiliseen), aga selle kohta ma kuskilt infot ei leidnud, et see nii suureks võiks paisuda. Värsketest šiitakest, maitakest, austerservikust, kukeseenest, puravikust, mustast torbikseenest jm rääkimata. Ühesõnaga, oli mis seal oli, aga mulle tekitas see tunde, et ma pean nüüd ja kohe midagi põnevat seentest kokkama. Ja kuna on veel sügis, siis võtame ette sõbrad puravikud, sest need teevad ilusa sügise veelgi ilusamaks oma maitserohkuse (neis on ju palju umamit) ja tummisusega. Puraviku sõpradeks valisin seekord mõnusa magusa pastinaagi ja mahlaka veiseliha. * 4 tk keskmise suurusega pastinaaki * 4 tk keskmise suurusega kartulit * 4 tk suuremat küüslauguküünt * 6 spl külmpressitud oliiviõli * 0,5 tl kuivatatud tüümianit * 1,3 – 1,5 l vett * 2-3 tl kanapuljongi kontsentraati * 2 spl riivitud parmesani * 300 g puravikke * 2 šalottsibulat *1,5 spl võid * 2 spl pekaanipähkli õli * serveerimiseks hakitud lehtpeterselli Kuumuta ahi 180 kraadini. Koori pastinaagid, kartulid ja küüslauk. Lõika kartulid ja pastinaagid tükkideks. Pane kõik ahjuvormi. Maitsesta soola, pipra ja tüümianiga. Nirista peale oliiviõli ja rösti ahjus kuldseks. Tõsta köögiviljad potti, lisa keev vesi ja puljongi kontsentraat. Lase keema tõusta ja keeda ca 15 minutit. Purusta köögivili saumikseriga. Tõsta pott tagasi tulele ja lisa parmesan. Maitse ja maitsesta vajadusel üle. Puhasta ja viiluta seened. Koori ja viiluta šalottsibulad. Pane või pannile ja prae sibulaid ja seeni pidevalt segades kuni need on ilusti pruunid. Maitsesta soola ja pipraga. Tõsta supp kaussidesse, tõsta igale supile ka seeni. Tilguta peale pähkliõli, purusta tšilli-küüslaugu helbeid ja puista üle hakitud peterselliga. Sügisene puraviku – veiselihaburger * 400g lihaveise hakkliha * 0,5spl austrikastet * 1spl sojakastet * pisut suitsutatud paprikat või peeneks hakitud chipotle tšillit * vajadusel soola ja musta pipart * 4 head burgerikuklit (või küpseta ise) * 300g puravikke * 1,5spl võid * paar tilka seesamiseemneõli * peotäis värskeid spinatilehti * 4 viilu gouda vm head juustu * 6spl majoneesi * 1-2tl sambal oeleki või sriracha kastet * soovi korral serveerimiseks seesamiseemneid ume ploomiga Sega kokku hakkliha ja muna. Maitsesta austri- ja sojakastmega, suitsupaprika või chipotle tšilliga. Sega majonees kokku sambal oeleki või srirachaga. Prae pannil sulatatud võis viilutatud puravikud ja šalottsibulad ilusti kuldpruuniks. Maitsesta soola ja pipraga, lisa paar tilka seesamiõli. Lõika burgerikuklid ristipidi pooleks. Kuumuta ahi 180 kraadini. Prae pannil hakklihasegust burgerid. Tõsta veiseburger saia alumisele poolele, tõsta sellele juustuviil ja küpseta ahjus kergelt üle, kuni juust ära sulab. Kuumuta ka sai ülemist osa veidi ahjus. Tõsta burger ahjust välja, pane juustu peale spinatit ja praetud seeni. Lisa kaste ja kata burger saia ülemise poolega. Puista soovi korral üle ume ploomiga maitsestatud seesamiseemnetega. Serveeri kohe! Kõrvale sobivad hästi näiteks isetehtud maguskartuli tšipsid! Mõnusat seenesügist soovides, Milvi Vaabel ütleb: aprill 29, 2020, 11:27 Kuivatatud puravikke on võimalik saada minu käest. On kivi- ja haavapuravikud eraldi. Rahel Uusküla ütleb: detsember 20, 2019, 20:19 See on nii hea, et appi iga nädal tahaks korra teha, aga elukaaslane juba väsib ära ja puravikke pole ka palju saada.


Hariduse arendamise programmid («Tiigrihüpe» ja teised);


Erinevaid heinamaa lilli ja ürte nende nimedega - Orhideed Kevade ja suve kuumuses võib jõgede ja järvede lähedal näha paljusid taimi. Sellised kirevad lilled ja ürdid võivad olla mitmeaastased ja üheaastased. Niidulilled püsivad üsna keerulistes tingimustes ja paljunevad isekülvi kasutades juuri. Neid tolmutatakse põldudel putukate ja loomade õietolmu levitamise abil. Iga liik valib enda jaoks mugavamad kliimatingimused. Lilled on roomavad, madalakasvulised, kasvades kuni 15 sentimeetrit. Mõnikord võivad nad ulatuda kuni 2 meetrini. Lillevarjundid heledast kirevaks ja tumedaks. Tavaliselt on looduslike lillede hulgas punased, valged, punakad ja purpursed pliid. Mõned aednikud soovivad sellist muru oma saidil näha, nii et nad kaevavad taimed koos turbaga üles või ostavad istutusmaterjali. Heinamaa lillede kirjeldus Heinataimed on ilusad ja mitmekesised, hoolimata nende näilisest lihtsusest. Neid võib näha lageraietes ja metsades. Taimestikud on juba ammu märganud, et sellised lilled ja ürdid on tervistavamad kui aias või köögiviljaaias kasvatatud. Ilmselt väheneb nende kasulikkus, kui inimene segab nende kasvu.. Paljud niidulillede sordid ja nimed on tuttavad peaaegu kõigile. Neil on mitmeid sarnaseid funktsioone. Nad kõik armastavad valgust ja ei kasva hästi varjutatud aladel ega puukroonide all. Ehkki heinamaa rohumaade hulgas on liike, mis kohanduvad kergesti igasuguste tingimustega. Kui otsustatakse taime kasvatada krundil lillepeenra jaoks või praktilistel eesmärkidel, siis istutatakse nad esimesse ritta lillepeenrasse. Seda tehakse nii, et madalatel lilledel oleks piisavalt päikesevalgust.. Ja lisaks ei karda sellised "põllutöölised" naabruskonda umbrohuga, sest ühel ruutmeetrilisel heinamaal võib olla kuni kümmekond taime. Nende juurtesüsteemid on omavahel läbi põimunud ja suudavad niiskust säilitada võsastunud alal. Kuival ja palaval päeval saavad nad vett sügavatest mullakihtidest imeda. Seetõttu ei vaja nad erilist hoolt: umbrohutõrje, jootmine. Nad on üsna tagasihoidlikud ja tagasihoidlikud.. Heinamaadel võib leida mitut tüüpi taimi, nn kahvleid. Need moodustavad umbes 60% kõigist heinamaa ravimtaimedest. Palju harvem võib seal leida teravilja, kaunvilju, sete.. Teravilja hulka kuuluvad hirss, kaer ja muud taimed. Nende jaotus on üldlevinud. Nad kasvavad peaaegu igas olukorras, isegi igikeltsa tingimustes Antarktikas. Ja ka heinamaal võib näha sööda- ja dekoratiivseid kaunvilju ning taimseid mitmeaastaseid taimi. Enamikku neist saab kasutada haiguste ravis. Neil ravimtaimedel põhinevaid dekokte, infusioone, losjoneid, kompresse on traditsioonilise meditsiini retseptides pikka aega kasutatud laste ja täiskasvanute raviks. Metslilled vähendavad tõhusalt temperatuuri, neid kasutatakse elundite patoloogiate korral, näiteks põie või neerude haiguste korral. Need aitavad silmaravis, suudavad närvisüsteemi rahustada. Ja ka sellised taimed suurendavad maomahla sekretsiooni, aktiveerivad näärmete tööd, kiirendavad seedimist. Võib-olla on nende kasutamine anesteetikumina, antiseptiline. Mõnel ravimtaimel on väljendunud põletikuvastane toime, see parandab kudede uuenemist. Mõnede taimede dekoktid aitavad võidelda krambihoogudega, eemaldavad flegma, suurendavad aneemia korral hemoglobiini ja muude vererakkude arvu. Loodusliku diureetikumi või lahtistina võib kasutada mitmeid infusioone. Selliste retseptide eelis traditsioonilises meditsiinis: inimene ei mürgita oma keha keemiaga ega topi end looduslikku immuunsust vähendavate antibiootikumidega. See taim on ka mitmeaastane. Nisupõldudel peavad põllumehed seda umbrohuks. Sellel on ovaalsed õielehed, seetõttu on neil sinine varjund. Pungad võivad olla kas roosad või sinised. See on heinamaadel kasvav mitmeaastane taim. Tavaliselt on selle lehed trifolaatsed, kuid neil võib olla neli lehte. Ristik õitseb valgete, roosade või lilla väikeste õitega. Õitsemise periood algab viimasest kevadkuust. Seda võib leida muruplatsidel, teede lähedal, põldudel, metsaservadel. Punase punga ristik on hea meetaim. See taim kuulub kaunviljade perekonda. Tavalistes inimestes nimetatakse seda "looduslikuks tatariks" või "metsikuks humalaks". Melilotis on kollase tooni õied, mis on kogutud pintslisse. Just nende järgi saab teda põldudel ära tunda. Rohi on kõrge (võib ulatuda 200 sentimeetrini). Kõige sagedamini võib magusat ristikut leida Aasia riikides ja Euroopas. Müügil võib sageli leida mett magusast ristikust. See on rohttaim mitmeaastane, ulatudes pooleteise meetri kõrguseks. Selle lehed muudavad kuju sõltuvalt eluaastast, näiteks esimesel aastal on nad leherootsud ja teisel aastal lantselaatsed. Palderjanil on väikesed niidulilled, mis võivad olla valged või roosad. Esimesel aastal taim ei õitse. Palderjani hapukas lõhn paneb kassid sõna otseses mõttes virisema. See kasvab Ameerika Ühendriikides, Euroopas ja Venemaal. See on üsna tavaline lill, mida oma tagasihoidlikkuse ja kiire leviku tõttu peavad paljud põllumehed umbrohuks. Sellel on kõrge idanevus ja see suudab idaneda isegi pragude kaudu. Pilves ilma või vihma korral sulgeb taim oma pungad ja ootab eredat päikest. Vähetuntud fakt - taime piimjas mahl leevendab mesilaste nõelamisel tekkivat valu ja turset. See on suhkrurikas taim, mis on hõlpsalt levinud valgete vihmavarjude seemnetega.. See on heinamaa taim, mida kasahhid hakkasid ravima. Just siin on selle ravivaid omadusi juba pikka aega hinnatud. Need võivad paraneda põletustest, haavadest, naha mehaanilistest kahjustustest, külmetushaigustest ja muudest haigustest. Heinamaal võib naistepuna tunda erkkollaste väikeste õite järgi. Paljuneb isekülvi teel. Tavaliselt on aednikud harjunud neid niidulilli lillepeenras nägema, kuid neid võib leida ka heinamaalt. Sellel mitmeaastasel taimel on pikk õitsemine ja see on võimeline kasvama ühes kohas aastaid, hõivates uusi territooriume ja tõrjuma umbrohtu. Taimel on meeldiv lõhn. Lillede ilu tõttu on teadlased valinud palju koduseid flokse. Õitsemine algab juuni teisel kümnendil. Lillede värvimine valgest helepunaseks. See on võimas tugev taim, lihtrahval nimetatakse seda "ohakaks". See on taim, mille kõrgus on 15-50 sentimeetrit ja väikesed kollased lilled. Lillil on viis kroonlehte, ühes tassis võivad olla erineva kujuga kroonlehed. Õitsemise kestus: aprilli lõpust maini. Liblikas on levinud peaaegu kõikjal. Seda võib näha teede, metsade, jõgede ja järvede lähedal, lageraiet. Rahvas nimetab seda lihtsat lille "ööpimeduseks". See on mürgine ja selle mürgisus suureneb õitsemisega. See levib heinamaadel isekülvi või kihina. Taim paljuneb aktiivselt: emalillest saab kuni seitsekümmend uut. See on tavaline taim. Oma nimest rikastas vene kööki suppi "kapsasupp". Selle levik on peaaegu üldlevinud. Ta eelistab niiskeid kohti. Seda kasutatakse tööstuslikel eesmärkidel, seda söödetakse veistele. Populaarsed hapuoblikaspirukad, supid ja salatid. Seda taime võib leida mis tahes heinamaalt. Seda levitatakse kogu riigis. Kuiv, päikseline koht sobib selle kasvuks, ehkki rohi võib kasvada isegi mägistel aladel. Nisurohtu kasutatakse meditsiinis sageli. Nad saavad ravida kopsuhaigusi ja nohu.. See on kasulik mitmeaastane taim, mis kasvab meie riigis. Taime sorte on umbes kaheksa, neist ainult kahte kasvatatakse. Sigurit kasutatakse kohvi asendajana ja seda lisatakse ka looduslike kohvioadega tehtud jookidele. Selle söömine toidus rahustab närvisüsteemi. Sigur on looduslik diureetikum, mis juhib sappi ja tapab mikroobid. Taim parandab seedetrakti ja südamelihase tööd, alandab veresuhkrut. See on tuntud mitmeaastane taim, millel on palju nimesid, näiteks ivan-tee või booraks-jook. Fireweed on meetaim, mis õitseb varahommikul. Ivani tee moodustab õitsemise ajal kohevust, mida inimesed kasutasid patjade täiteks. Fireweed ulatub pooleteise kuni kahe meetri kõrgusele. See paljuneb isekülviga ja sellel on kõrge idanevus.. Seda kaheaastast taime peetakse heinamaade heintaimede seas üsna kõrgeks. See ulatub kuni 70 sentimeetri kõrgusele. Kellal on väikesed lehed ja õied kogutakse õisikuteks. Lillede varjund: lilla. Kelluke kasvab tavaliselt parasvöötmel. See on lühike rohi (ei kasva üle 50 sentimeetri), kitsate lehtedega. Kõrreliste õisikutel on liiv-beež toon. Küps vili näeb välja nagu kast ja tekitab tuuleiilil müra nagu kõristi. See on parasiitne umbrohi, mis ei saa pinnases piisavalt hästi juurduda ja seetõttu kleepub teistele rohtudele, pigistades nende mahlad välja. Kõrrega kaetud taim sureb kiiresti. See on mitmeaastane põõsas, mis kasvab üle meetri kõrguseks. Lilli kogutakse rasketes püstistes pintslites. Need võivad olla lilla, valge, punane. Lupiin on tavaline parasvöötmes. See on karmide varte ja terava aroomiga pikk taim. Selle kõrgus võib ületada meetri. See on täpiline erekollase õisikutega. Õitsemine jätkub septembrini. Tansy lehed on kujuga sarnased pihlakalehega. Tavainimestel on selle teine nimi “metsik pihlakas”. Taim on rikas essentsõlist, millel on tervendav toime. Tansy võib asendada paljude maitseainetega, seda kasutatakse parasiitide raviks ja haavade pesemiseks. Kimpides seisab heinamaa rohi üsna pikka aega, samas kui selle välimus ei muutu.. See dekoratiivsete looduslike põllupõldude ja heinamaa lillede jaotis sisaldab ka soovitusi nende kasvatamiseks. Nägid neid taimi looduses jalutades, oma aias nagu umbrohi. Kutsume teid vaatama neid erinevalt, oma aia kaunistamise ja raviomaduste seisukohast. Peaaegu kõik põllu- ja niidutaimed ei ole ilu poolest halvemad kui taimestiku kultuurilised esindajad ja paljudel pole kultiveeritud taimede seas analooge, kuigi nad on ebasoodsate tingimuste, viljeluse ja paljundamise lihtsuse suhtes väga vastupidavad. Enne kui alustate lilleaia loomist "loodusnurga" stiilis, lugege hoolikalt esitatud looduslike liikide lühiteavet, vastasel juhul võite raisata töö- ja aega, samuti rikkuda raskelt võidetud istutusmaterjali ja saada täiesti vale ettekujutus, et metsik taimed aias ei kasva. Lühikirjeldused põhinevad aastatepikkusel vaatlusel looduses, looduslike taimede kasvatamisel aias ning rahva- ja erialakirjanduse andmetel. Siin saate tutvuda fotode ja värvide nimedega, lühikesed viited räägivad teile nende peamistest omadustest.. Heinamaa lillede sortide kirjeldus, kuidas hooldada, kasulikud omadused Niidulilled on väga levinud kooslus. Maailmas on rohkem kui 1000 põldude ja heinamaade liike ja sorte. Nad kasvavad erinevates maailma paikades ja igal neist on oma eripärad. Neid ühendab üks asi - tagasihoidlik hooldus. Just see kvaliteet on aednike jaoks atraktiivne.. Selles artiklis käsitleme heinamaa lillede kõige populaarsemaid sorte, loetleme ravimtaimede nimesid, rääkige nende omadustest koos hooldusnõuannete, kasulike omaduste ja fotodega. Heinamaa lillede tüübid Kollane heinamaa heintaimed (nimed ja fotod) Looduslikult kasvavatel kollastel lillidel võib olla hapukas või õrn aroom. Selles kategoorias on palju esindajaid, näiteks: Järgnevalt käsitleme neid lähemalt.. Melilot (burkun, metskits, itaalia rohi) on rohttaim, kaunviljade perekonna esindaja. Euroopat peetakse oma kodumaaks, kuid seda võib leida Aasias ja Lõuna-Ameerikas. Kasvab peamiselt heinamaadel, põldudel või tee ääres. See on üks kõrgemaid heinamaa lilli, ulatudes kuni 2 meetrini. Tal on pikk vars, hammustatud lehed, väikesed õied. Sait saab hõlpsasti oma saidil kasvatada. Melilot on tagasihoidlik, fotofiilne ja külmakindel. Seda saab kasvatada igas kliimavöötmes. Paljundatakse seemnetega, külvamine avamaal tehakse märtsis. See kasvab üsna kiiresti, nii et esimesi võrseid võib täheldada mitu nädalat pärast istutamist. Selle eest hoolitsemine taandub kastmisele ja umbrohutõrjele. Seda kasutatakse meditsiinis, kuna see sisaldab eeterlikke õlisid, kumariini, askorbiinhapet ja vitamiine A, E. Seda kasutatakse ka toidu valmistamisel aromaatse ürdina. Ideaalne liha- ja kalaroogade valmistamiseks. Lehti saab lisada salatitesse, suppidesse, kompottidesse. Oma erilise toiteväärtuse tõttu kasutatakse magus ristikut sageli loomade söödakultuurina.. Raps (barbarea) on enamasti kaheaastane taim, kuigi leidub ka mitmeaastaseid taimi. Kuulub kapsaperesse. See taim võib ulatuda 35-70 sentimeetri kõrgusele, on ka madalakasvulisi sorte, mille kõrgus on kuni 15 cm. Vars on sirge, suurem osa sellest ei ole lehtedega kaetud, hargnenud ülaosaga. Ülemised lehed on hambuliste servadega harilikud harilikud, alumised lehed. Lilled kogutakse pintslisse. Raps võib kasvada igal pinnasel, kuid eelistatav on viljakas liivsavi. Taim armastab valgust, nii et peate selle jaoks eraldama päikesepaisteline koht. Hoolduse iseärasused hõlmavad regulaarset jootmist (kuuma ja kuiva ilmaga tuleb protseduuri tugevdada), mineraalväetiste sisseviimist õitsemise ajal ja aktiivset kasvu (piisab 1-2 korrast kuus). Pärast istutamist võib esmakordselt vajada umbrohutõrjet. Talvel pole taime jaoks varjupaika vaja.. Rapsi kasutatakse meditsiinis, kuna taimel on diureetilised, lahtistavad, antibakteriaalsed ja tervendavad omadused. Valmistatud infusioon aitab leevendada pingeid ja kosutada. Igapäevaelus kasutatakse neid seebi tootmiseks, ikebanide valmistamiseks. Ameeriklased kasutavad salatite valmistamiseks noori lehti. Hane sibul (linnusibul, kollane lumikelluke, õun, kollased lilled, kollane kelluke) on püsilille perekonnast mitmeaastane taim. Kasvab Euraasia parasvöötmes ja pisut Põhja-Aafrikas, metsades, steppides, nõgudes, poolkõrbetes. See on madal taim - 8-15 cm kõrgune, sellel on põhilised sirge lehe- ja varre kroonlehed. Lill koosneb 6 kroonlehest, õitsemise periood on lühike ja algab aprillis. Tal on mee lõhn. Kuigi hane sibul on vähenõudlik, on soovitatav valida värske, muldav pinnas, kus on piisavalt huumust ja normaalset veetasakaalu. Pinnase happesus on mõõdukas. Paljundatakse sibulate abil. Mis puutub hooldusesse, siis piisab, kui pakkuda talle mõõdukat jootmist, peate seda kastma regulaarselt, kuid väikestes annustes. Samuti peate kontrollima lillede arvu, kuna need kasvavad kiiresti ja võivad lihtsalt muutuda umbrohuks, mida on raske eemaldada. Talveks pole peavarju vaja. Varred ja sibulad sisaldavad askorbiinhapet, eeterlikke õlisid, karotiini, inuliini, vitamiine B, E, PP. Kasutatakse meditsiinis, haavade ravis, juuste tugevdamiseks. Kaneesibulatest puljongide kasutamine alandab veresuhkru taset, eemaldab toksiine ja stabiliseerib ainevahetust. Kasutatakse ka toiduvalmistamisel: lehti salatite valmistamiseks ja sibulat saab küpsetada või keeta. Elecampane on mitmeaastane taim perekonnast Asteraceae. Kodumaaks peetakse Kaukaasiat ja see kasvab Kesk-Aasias, Uuralites, Lääne-Siberis. On sarnasus päevalillega. Taim kasvab suurusega 1 kuni 2,5 meetrit. Vars on püstine ja lehed on korgjad, helerohelise värvusega. Lilled on üksikud, on ka kobaraid. Kodus kasvatamiseks on vaja toitainerikka niisket mulda. Soovitatav on mulda multšida ja väetada sõnnikuga. Võib vaja minna sukapaelu ja umbrohutõrjet. Paljundatakse põõsa ja seemnete jagamise teel. Istutatakse kevadel või sügisel avamaal. Juured sisaldavad eeterlikke õlisid, inuliini, saponiine, vaiku, E-vitamiini. Neid kasutatakse meditsiinis sügeliste, kopsupõletike ja ka reproduktiivsüsteemi haiguste raviks. Seda kasutatakse maitseainena toiduvalmistamisel, alkohoolsete jookide tootmisel, maiustuste parfüümina. Huvitav fakt! Elecampane juur kipub toodet värvima siniseks, seetõttu kasutatakse seda loodusliku värvainena. Delphinium - heinamaa rohi kuulub Buttercupide perekonda. Seda leidub Aafrikas, Hiinas, Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Sellel on õhukeste külgprotsessidega kraanisoht. Vars on püstine, lihakas, kergelt hargnenud. Lehed on kaarjad, terava servaga ja külgedel hambad. See hakkab õitsema juuni lõpus. Lilled on paniculate või püramiidsed, neil on meeldiv aroom. Parem on delphiniumi istutamine osalises varjus; selle jaoks on eelistatavam kerge põud kui seisva veega. Peibutamise suhtes nõudlikum kui muu kollane põldmuru. Mullapinda tuleb pidevalt kobestada, umbrohi eemaldada. See nõuab ka regulaarset söötmist ja perioodilist pügamist. Mõnel juhul võib olla vajalik ripskoes. Lill on mürgine, nii et ta leiab selle kasutamist ainult maastiku kujundamisel. Buttercup (ranunculus) on mitmeaastane taim, millel on õhuke vars, sõrmekujulised või sulelised lehed ja 5 ümara kroonlehega väikesed lilled. See hakkab õitsema juunis. Looduslikes tingimustes kasvab see soode lähedal ja mõned liigid isegi vees. Kodus on parem valida hajutatud valgustusega istutuskoht. Pinnas peaks olema lõtv, kergelt happeline või neutraalne. Maandumine avamaal tehakse mais. Hooldus on lihtne, jootmine toimub 1-2 korda nädalas, istutamise ajal võib kasutada lämmastikväetisi. Tuhmuvad pungad eemaldatakse kohe. Talveperioodiks tuleb liblikad kaevata. Meditsiinis kasutatakse selle toksilisuse tõttu ainult väliste haiguste raviks. Tähtis on teada! Enne liblikõie kasutamist meditsiinilistel eesmärkidel on hädavajalik konsulteerida arstiga. Eneseravimisel võivad olla rängad tagajärjed. Tansy on mitmeaastane heinataim Astrovide perekonnast. Seda leidub looduslikult Euroopas, Türgis, Kasahstanis, Mongoolias, Hiinas, Jaapanis. Ta kasvab teede ääres, põldudel, kasemetsades ja niitudel. Sellel on pikk risoom, arvukad varred, piklikud lehed. Lilled on väikesed, korvidesse kogutud, kamperlõhnaga. Taim on vähenõudlik, ta istutatakse aprilli lõpus avamaale. Hooldus on samuti väga lihtne, see nõuab rohimist, kobestamist ja regulaarset kastmist. Varakevadel võib olla vajalik ülemine riietus. Tal on kõrge vastupidavus haigustele ja kahjuritele. Taime kasutatakse meditsiinis maksa, neerude ja mao põletikuliste protsesside, liigesevalude ja põiehaiguste korral. Kasutatakse ka kulinaaria-, kosmeetika-, farmaatsia- ja keemiatööstuses. Võilill on mitmeaastane taim Astrovi perekonnast. See on väike taim, 10–30 cm, sellel on tugev juur, tükeldatud lehed. Lilled on kollased, kogutud rosettidesse. See hakkab õitsema aprillis-mais. See kasvab peaaegu kõikjal: põldudel, köögiviljaaedades, muruplatsidel. Seda peetakse sageli umbrohuks. Kasvatamisel ja hooldamisel tagasihoidlik. Võililli kasutatakse seedimise, diabeedi, vitamiinipuuduse parandamiseks, ateroskleroosi ennetamiseks. Võilillemahl taastab maksarakud ja normaliseerib maksa tööd. Toiduvalmistamisel kasutatakse seda salatite valmistamiseks, juured pruulitakse ja juuakse kohvi asemel. Seda saab kasutada ka liharoogade maitsestamiseks. Samuti valmistatakse mett võililledest. Siniste heinamaade heintaimed fotode ja nimedega Peamised sinised metslilled ja heinamaa lilled on: Järgnevalt vaatame neid lähemalt.. Sigur on mitmeaastane taim Astrovi perekonnast. Looduslikult esineb see Skandinaavias, Vahemeres, Siberis, Indias, Põhja-Aafrikas, Euraasias. Sellel on võimas juur, vars kasvab kuni 120 cm kõrguseks. Lehed hakkavad kasvama varre keskelt. Lilled on sinakassinised, hambuliste kroonlehtedega. Fotofiilne. Kasvamiseks on vaja kerget, viljakat, neutraalse happesusega mulda. Parem on valida päikseline piirkond. Külvamine toimub varakevadel. Ta pole hoolduses valiv, vaja on vaid pinnase kobestamist, umbrohust umbrohutõrjet ja kuiva ilmaga kastmist. Meditsiinis kasutatakse seda diureetikumina isu suurendamiseks võitluses rasvumise, maksahaiguste, gastriidi, tahhükardia ja rütmihäirete vastu. Toiduvalmistamisel on siguri juured kohvi alternatiiviks. Sigur lisatakse maitseainena liha- ja ulukilihatoitudele. Siirup keedetakse juurtest, lisatakse salatitele. Gentian (Gentiana) on mitmeaastane heinamaa ürdi, mis pärineb emajuurtest perekonnast. Varred on lühikesed, sirged. Lehed on vastupidised, terved. Lilled on üksikud, lehtrikujulised või kellakujulised. Õitsemine algab kevadel, mõnel juhul suvel. Aias kasvatades tuleks valida koht osalises varjus, muld peaks olema lähedal sellele, milles lill elab looduslikes tingimustes (lubjarikas, kergelt happeline). Gentniat peetakse peeneks taimeks: peate seda regulaarselt jootma, tegema põhjaõie. Vastuvõtlik igasugustele kahjuritele (teod, nematoodid, sipelgad, tripid). Lupiin on kaunviljade perekonna liige. Taime sünnikohaks peetakse Põhja-Ameerikat. Selle juured on pikad, ulatuvad kuni 2 meetrini maapinnast, vars võib olla puitunud või rohttaim, lehed on sõrmekujulised. Lilled kogutakse pintslisse. See hakkab õitsema mai lõpus. Aprillis avamaale istutatud pinnas peaks olema liivsavi või savine, kergelt happeline või kergelt aluseline. On vaja valida avatud ala, kus on ere päike. Kevadel peate rikkalikult jootma, tulevikus intensiivsus väheneb. Kord hooajal on vaja väetada ilma lämmastikuta mineraalväetiste kujul. Võib rünnata lehetäide, juurerohi, võrsunud kärbseseened. Lupiin aitab turse, haavandite, akne korral. See võib aidata ka iiveldust leevendada ja söögiisu suurendada.. Rukkilill on perekond Astrovi esindaja. Selle lõhnava heinamaa rohu kodumaa on Vahemeri. Taime kõrgus varieerub 30–120 sentimeetrit, varred on sirged, mitmepoolsed lehed, rohelised. Üksikud õisikud korvi kujul. Õitseb maist septembrini. Rukkililled on valgust armastavad taimed. Pinnase osas saate neid kasvatada peaaegu kõikjal, sobib ka neutraalse happesusega liivane pinnas. Taime hooldamine on vähenõudlik: peate maapinna lahti laskma, õitsemise alguses võite lisada pealmise kaste, mõõdukalt kasta. Talveks pole nad varjualuses. Neid kasutatakse meditsiiniliseks otstarbeks, kuna neis on kaaliumi, kaltsiumi, rauda, vaske ja magneesiumi. Rukkilillel põhinevatel preparaatidel on põletikuvastane, antimikroobne, diureetikum, tugevdav toime. Kasutatakse ka kosmeetikas. Toiduvalmistamisel kasutatakse lehti konservide, pastide, vorstide, tee valmistamiseks. Tavaline verevalum - Burachnikovi perekonna esindaja ulatub kuni 2 meetri kõrgusele. Õied on suured, lehed õrnad, kohevad. Õitsemise periood on juuli alguses. Ta pole istutamisel ja lahkumisel üldse valiv. Seemned istutatakse talvele lähemale, idanemine toimub ilma inimese sekkumiseta. Kastmist ega rohimist pole vaja. See on mürgine taim, meditsiinilistel eesmärkidel saavad seda kasutada ainult spetsialistid. See sisaldab tsütoglossiini, koliini, konsolidiini ja C-vitamiini. Aitab reuma, kõõluste tüvede korral. Kohati rakendatakse sisemiselt. Lilla heinamaa taimede fotod ja nimed Dzhungarian aconite on mitmeaastane taim, mis on laialt levinud Venemaa Euroopa osas. Kasvab põõsa kujul, ulatub kuni 2 meetri kõrgusele. Lehed on ümardatud, lõigatud 5 ossa. Õisikud on suured. Istutamiseks on parem valida varjutatud ala, see on mulla suhtes vähenõudlik, kuid seda pole soovitatav istutada kivisele maapinnale. Taim ei talu kuiva ilma, seetõttu on vajalik pinnase regulaarne kastmine, rohimine ja kobestamine. Kasutatakse viljatuse, suhkruhaiguse, haavandite, bronhiidi, aneemia, psoriaasi, vähi korral. Kuid tasub meeles pidada, et see on väga mürgine taim ja enne selle kasutamist peate kindlasti arstiga nõu pidama. Leiab rakendust ka maastiku kujundamisel. Comfrey (Symphhytum) - kuulub Borage'i perekonda. Võrsed on paksud, levivate okstega, karvane. Lehed on munajad, terava tipuga. Kellakujulised lilled. Õitseb mais-juulis. Aias kasvatamiseks võite valida varjutatud või hästi valgustatud ala. Peaaegu iga muld teeb seda, rasketel, kuivadel või happelistel muldadel kasvab see halvasti. Hoolduses nõuab see mõõdukat kastmist, umbrohutõrjet, kobestamist. Seda kasutatakse meditsiinis, kuna see sisaldab tanniine, kumme, vaiku, alkaloide. Comfrey baasil toodetel on kokkutõmbavad, antimikroobsed ja hemostaatilised omadused. Lehestikku kasutatakse salatite ja suppide valmistamiseks. Lumbago on Buttercupide perekonnast pärit mitmeaastane taim. Looduses kasvab see Siberis, Kaukaasias, Euroopas. Sellel on püstine vars, see võib ulatuda kuni 30 cm kõrguseks.Lehed on erkrohelised, pinnakattega. Lilled on kellukesekujulised, pungad on suured, üksikud. Aias peate valima päikselise koha, on soovitatav istutada väikestele nõlvadele või kivimitesse. Igasugune pinnas teeb, välja arvatud soine. Ta on hoolikas hoolikas, piisab mõõdukast kastmisest ja umbrohust. Kasutatakse naiste haiguste raviks: menstruaaltsükli ebakorrapärasused, munasarjahaigused, põiepõletik. Kasutatakse ka närvihäirete, neuralgia korral. Tähtis! Taim on mürgine, kasutamine ilma spetsialistiga konsulteerimata võib teie tervisele kahjustada. Marshmallow officinalis on lühike õis, mis kuulub perekonda Malvovye, ulatudes kuni 50 cm kõrguseks, sellel on piklikud lehed, kahvaturoosad üheõied. Õitseb juunist augustini. Kasvatamiseks on parem valida niiske pinnas, enne istutamist väetatakse. Seemned külvatakse varakevadel. Lahkumiseks, kobestamiseks ja umbrohutõrjeks on vaja. Lill ei ole kohandatud tugevate külmadega. Juurt kasutatakse meditsiiniliselt köha ja maohaavandite raviks. Samuti leiab selle rakenduse maastiku kujundamisel. Mets-anemone (anemone) on mitmeaastane rohttaim lühikese risoomiga, kuulub Buttercupide perekonda. Varred ulatuvad 5-15 cm kõrgusele, lehed kogutakse varre põhjas asuvasse rosetti. Lilled on üksikud, valged. Õitsemine algab mai lõpus. Aianduseks on vaja osalist varju ja lahtist, mõõdukalt niisket mulda. See on hoolduses tagasihoidlik, jootmist nõutakse ainult tugeva põua korral, samuti aktiivse kasvu perioodil. Umbrohud eemaldatakse käsitsi, vajalik on taasistutamine ja soovitatav on seda teha kevadel. Lillil on põletikuvastased, diureetilised, valuvaigistavad omadused. Kuid taim sisaldab mürki ja kasutamine ilma arstiga nõu pidamata pole soovitatav.. Üha enam leidub aias nii kogenud kui ka algajaid lillekauplejaid lilli, millel on teatud omadused ja mis erinevad kõigist teistest. Selliste taimede hulka kuuluvad mirabilis. Buttercup või Ranunculus: reeglid kasvatamiseks ja paljunemiseks


Hotel Riu Palace Maspalomas - San Bartolome de Tirajana - Hotels.com Avenida de Tirajana, s/n, Playa del Ingles, San Bartolome de Tirajana, 35100 Gran Canaria ESP Luksuslik hotell ranna lähedal basseiniäärse baariga, läheduses on Maspalomase düünid Standard ühetuba, rõduga - Vannituba Kahetuba, rõduga, vaade merele - Rõdu[1/28] 1 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Rõdu 2 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Massaaživann vabas õhus 3 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Bassein 4 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 5 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 6 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 7 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 8 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 9 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Standard ühetuba, rõduga, Vannituba 10 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Vannituba 11 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Hotelli territoorium 12 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Fassaad 13 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Välisilme 14 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Hotelli baar 15 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Einestamine 16 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Restoran 17 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Restoran 18 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Massaaž 19 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Laste mänguala vabas õhus 20 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Sport 21 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Jõusaal 22 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Hotelli interjöör 23 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Koosolekuruum 24 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Vaade rannale/ookeanile 25 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 26 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Kahetuba, rõduga, vaade merele, Tuba 27 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana, Terrass 28 - Hotel Riu Palace Maspalomas, San Bartolome de Tirajana See majutusasutus on suletud ajavahemikus 2. aprill 2020 kuni 15. juuli 2020 (kuupäevad võivad muutuda). Maspalomase düünid – 3 min jalgsi Yumbo ostukeskus – 21 min jalgsi Playa del Inglési rand – 9 min jalgsi CITA ostukeskus – 7 min jalgsi Kasbah' ostukeskus – 24 min jalgsi Maspalomase botaanikaaed – 24 min jalgsi El Salvadori oikumeeniline palvemaja – 24 min jalgsi Melonerase rand – 4,8 km 9,2Ülihea67Kuva kõik 67 Hotels.com arvustust Assets of this hotel: Nice pool area and convenient location. Pick-up transfer from the... 25. okt 2018 This is a beautiful looking hotel, with magnificent gardens and grounds. Inside, it's... 12. sept 2018 Standard ühetuba, rõduga Hotel Riu Palace Maspalomas ümbruskond Krystal on restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Saadaval on ainult õhtusöök. Vajalik on laudade ettetellimine. Main Restaurant on restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud ning seal on saadaval hommikueine ja õhtusöök. Avatud iga päev Hotel Riu Palace Maspalomas – joonealune jutt Hotel Riu Palace Maspalomas – KKK Kas Hotel Riu Palace Maspalomas võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega? Jah, Hotel Riu Palace Maspalomas pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda. Kas Hotel Riu Palace Maspalomas on praegu külastajatele avatud? Kas Hotel Riu Palace Maspalomas pakub parkimisvõimalust? Kahjuks ei paku Hotel Riu Palace Maspalomas parkimisvõimalust. Kas Hotel Riu Palace Maspalomas lubab kaasa võtta lemmikloomi? Millised kellaajad on Hotel Riu Palace Maspalomas kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks? Jah, kohapeal on olemas 2 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Dukes Music Club (4 min jalgsi), Golden Bamboo (5 min jalgsi), Sakura III (5 min jalgsi).


text: Transilvaania sinilill (Hepatica transsylvanica, varem Hepatica angulosa) on taimeliik tulikaliste sugukonnast sinilille perekonnast. Välislingid Tulikalised


text: Vinüülplaadimängija – Vikipeedia Vinüülplaadimängija ehk plaadimängija on elektriseade heli taasesitamiseks vinüülplaatidelt. Plaadimängija mehhanismi põhiosad on elektriajamiga plaaditaldrik ja helikäpp koos helipeaga. Helipea teravik (nõel) järgib pöörleva plaadi helivao lookeid ja helipea muundur muundab nendele vastava mehaanilise nihke elektrisignaaliks (erinevalt algsest grammofonist, kus nõela võnked muudetakse membraani abil vahetult õhuvõnkumisteks). Helipea nõrka audiosignaali võimendab ja korrigeerib elektrooniline eelvõimendi. Plaadimängijast juhitakse signaal võimsusvõimendisse, mille väljundis on kõlarid. Helikäpp helipeaga ja plaaditaldrik stroboskoobiga Helikäpa vastukaal (nõela survejõu seadmiseks) ja külgjõu kompensaator (anti-skating) Sfäärilise ja elliptilise otsaga nõel plaadi vaos 1 Plaaditaldrik 2 Helikäpp 3 Helipea 4 RIAA-kõverad 5 USB-plaadimängija [1] Plaaditaldrik[muuda | muuda lähteteksti] Plaaditaldrik on tavaliselt võrdlemisi massiivne, kusjuures mass on inertsimomendi suurendamiseks koondatud peamiselt perimeetrile, et tagada võimalikult ühtlase nurkkiirusega pöörlemine. Ajami elektrimootorilt kantakse pöörlemine plaaditaldrikule üle rihm- või otseülekandega; viimasel juhul on plaaditaldrik otse elektrimootori teljel, või siis on taldrik ühtlasi mootori osa (välisrootor). Ajam on ümber lülitatav kiirusele 33 1⁄3 pööret minutis tavaliste vinüülplaatide kuulamiseks, 45 p/min singlite jaoks ja 78 p/min vanade (šellak)plaatide mängimiseks (viimane vajab erinõela, ka on see kiirus vaid vähestel plaadimängijatel). Plaaditaldriku pöörlemissagedust aitab õigeks seada stroboskoopseadis: plaadi pöörded reguleeritakse selliseks, et plaadi pöörlemisel jääksid huumlambiga valgustatavad valged ribad näiliselt paigale. Helikäpp[muuda | muuda lähteteksti] Helikäpp hoiab helipea plaadi suhtes õiges asendis ja tagab nõela optimaalse survejõu. Helikäpa otsas paiknev helipea muundab nõela vahendusel plaadi mehaanilise fonogrammi stereofooniliseks audiosignaaliks. Et nõel on plaadi pinnaga pidevas kokkupuutes ja läbib juba ühe plaadi mängimisel poolekilomeetrise teekonna, on see tehtud eriti kulumiskindlast materjalist – teemandist (vastupidavus kuni 1000 tundi), korundist või selle erimist rubiinist (umbes 100 tundi). Nõela ots on lihvitud sfääriliseks või elliptiliseks; viimane annab paremini edasi kõrgeid sagedusi ja püsib kindlamalt vaos. Sõltuvalt plaadimängija hinnaklassist võib käpa pöördumine plaadi algusvaole ja lõpus tagasi algasendisse toimuda automaatselt või siis tuleb seda teha käsitsi. Helipea[muuda | muuda lähteteksti] Elastselt kinnitatud nõelahoidik annab plaadi vao lookeid kompiva nõela mehaanilised võnked edasi helipea mehaanilis-elektrilisele muundurile. Mehaanilise liikumise muudab elektripinge muutusteks magnetoelektriline muundur. Vastavalt sellele, kas muunduris kutsub magnetvälja tugevuse muutuse esile väike liikuv magnet või liikuv traatmähis, on niisugune muundur kas võnkemagnetiga (tähis MM, Moving Magnet) või võnkepooliga (tähis MC, Moving Coil). MM-süsteem on tuntud ka elektromagnetilise muundurina ja MC-süsteem elektrodünaamilise muundurina. Lihtsama tarinduse tõttu on laiemalt kasutusel MM-süsteem (väljundpinge 5 mV ringis). MC-süsteem annab puhtama heli, ent on kallim ja selle nõel pole vahetatav, ka on väljundsignaal nõrgem. MC-muunduriga helipead jagunevad väljundpinge järgi madala (0,1–0,5 mV), keskmise (umbes 1 mV) ja kõrge (vähemalt 2 mV) väljundsignaaliga seadisteks. Et plaadimängija väljundit saaks ühendada välise võimsusvõimendiga vajavad mõlemad muundussüsteemid tarviliku väljundpinge (kuni 250 mV) saavutamiseks eelvõimendit. See on ühtlasi tarvilik plaadi salvestuskarakteristiku korrigeerimiseks vastavalt RIAA-kõverale ja muunduri tüübile (MM, MC). Niisugune RIAA-korrektor võib olla plaadimängijasse või helivõimendisse (ressiivrisse) sisse ehitatud või siis tuleb lisada nende vahele eraldi plokina. Odavates plaadimängijates võib olla kasutusel ka piesoelektriline muundur. Selle helikvaliteet on küll mõnevõrra tagasihoidlikum, kuid helipea on lihtsa ehituse tõttu odav, väljundpinge piisavalt kõrge ja sageduskarakteristik selline, et ei ole vaja korrigeerivat eelvõimendit, sest piisab vaid mõnekomponendilisest korrektsiooniahelast. RIAA-kõverad salvestamisel (Recording ) ja taasesitamisel (Playback) RIAA-kõverad[muuda | muuda lähteteksti] RIAA-kõver on standardne amplituudi-sageduse karakteristik, mille kohaselt toimub helisignaali korrigeerimine enne heliplaadile kandmist selle valmistamisel, ja samuti sellele vastupidise kujuga sagedustunnusjoon (peegelkujutis 0 dB võimenduse nivoo suhtes), mis peab olema plaadimängija eelvõimendil helisignaali esialgse sagedusspektri taastamiseks. Nende sagedustunnusjoonte asümptootilised murdepunktid on kokkuleppeliselt sagedustel 50,05, 500,5 ja 2122,1 Hz. Salvestusel kasutatava korrigeerimisahela sageduskarakteristiku suhteliselt keerukas sagedussõltuvus tuleneb mehaanilise salvestuse iseärasustest ja tüüpiliste helisignaalide omadustest, kusjuures eesmärgiks on plaadi etteantud mahutavuse juures (12-tollisel plaadil 45 minutit ehk umbes 100 μm radade vahekauguse juures) saavutada parim võimalik helikvaliteet kogu sagedusalas ja vähendada plaadikahinat. Esimesed plaadid salvestas niisuguse sageduskarakteristiku järgi firma RCA Victor 1952. a. Karakteristik standarditi USA-s järgmisel aastal mitme vastava eriala teadusasutuse, sealhulgas RIAA (Recording Industry Association of America) toetusel. USB-plaadimängija [1][muuda | muuda lähteteksti] See on tavapäraste võimalustega vinüülplaadimängija, millel on lisaks analoogsignaali digiteeriv elektroonikalülitus ja USB-liides. Selle liidese kaudu saab sobivat tarkvara (nt Audacity) kasutades kanda plaadi sisu arvuti kõvakettale või muule digitaalsele andmekandjale ja seejuures audiosignaali mitmel moel töödelda. Muidugi on võimalik salvestada plaadi sisu otse mälupulgale (mõnel odavamal USB-plaadiseadmel ongi see ainus salvestusvõimalus).


text: Paiknedes armsas Friedrichshain's, naudib Hotel & Apartments Zarenhof Berlin Friedrichshain juhtivat positsiooni Berliin ööelu, vaatamisväärsused, restoranid südames. Olles 3.4 Km kaugusel linna keskusest ja 16.5 Km kaugusel lennujaamast, võlub see 3-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Frankfurter Tor Metroojaam, Samariterstraße metroojaam, Skatehalle Berliin naabruses. Hotel & Apartments Zarenhof Berlin Friedrichshain pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Baar/pubi, toateenindus, ööpäevaringne toateenindus, jalgrattarent, ärikeskus on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Hotel & Apartments Zarenhof Berlin Friedrichshain esile teiste linna hotellide seast. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Avasta kütkestav segu Hotel & Apartments Zarenhof Berlin Friedrichshain professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


1f17 Tellige kõne kasutades allpool asuvat kontaktivormi, ning me võtame teiega ühendust esimesel võimalusel: Kuidas meid leida Meie kliinik asub Raekoja platsi läheduses. Meie vastas on sellised poed nagu Veta, Oh La La ja Livonia. Parkimine Sissesõit vanalinna on keelatud alates 10:00. Auto võite parkida Balti Jaama kõrval, Nunne tänaval, Lai tänaval või Viru lillepoodide poolt. Kuidas meid leida Lux-Medicus ilukliinik asub aadressil Linnamäe 3, uue Tervisemaja teisel korrusel. Parkimine Hoone ees on parkla. Külastajad saavad parkimiskella kasutades tasuta parkida kuni 3 tundi. Kuidas meid leida Meie kliinik asub Raekoja platsi läheduses. Meie vastas on sellised poed nagu Veta, Oh La La ja Livonia. Parkimine Sissesõit vanalinna on keelatud alates 10:00. Auto võite parkida Balti Jaama kõrval, Nunne tänaval, Lai tänaval või Viru lillepoodide poolt. Helistage ja tulge Tasuta konsultatsioonile


text: Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) (Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine) Euroopa Parlament , – võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0637); – võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 137 lõiget 2 ja artikli 141 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0340/2008); – võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); – võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 153 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3; – võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mai 2009. aasta arvamust(1) ; – pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; – võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; – võttes arvesse kodukorra artikleid 37, 55 ja 175; – võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimest raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0267/2009); – võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni teist raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0032/2010), 1. võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; 2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; 3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 153 on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikli 151 eesmärkide saavutamiseks toetab ja täiendab liit liikmesriikide tegevust töötingimuste parandamisel töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisel seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl. (2) ELi toimimise lepingu artiklis 157 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. (3) Kuna käesolevas direktiivis käsitletakse lisaks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tervise ja ohutusega seotud küsimustele ka võrdse kohtlemisega seotud küsimusi, nagu õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale, vallandamise ja tööalaste õigustega seotud küsimused ning rahalise toetuse suurendamine puhkuse ajal, moodustavad käesoleva direktiivi õigusliku aluse ELi toimimise lepingu artiklid 153 ja 157. (4) Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 23 on keelatud igasugune sooline diskrimineerimine ning nõutud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõigis valdkondades, sealhulgas tasakaalu saavutamist töö- ja eraelu vahel . (5) Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on sellise võrdõiguslikkuse edendamine liidu üheks oluliseks ülesandeks. Samuti on ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt liidu eesmärk oma tegevuses meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ning võrdõiguslikkuse edendamine. (6)Oma 26. veebruari 2008. aasta otsuses kohtuasjas C–506/06 Mayr vs Flöckner(3) sedastas Euroopa Kohus, et naistöötaja ebasoodsasse olukorda asetamine põhjusel, et ta puudub töölt, kuna läbib kunstliku viljastamise protseduuri, kujutab endast otsest soolist diskrimineerimist. (7)Rasedus- ja sünnituspuhkusel oleva naise õigus naasta rasedus- ja sünnituspuhkuselt samale või võrdväärsele töökohale on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes)(4) artiklis 15. (8) Nõukogu direktiiviga 92/85/EMÜ(5) rakendatakse meetmeid rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks. (9)Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes esitatud eesmärkides on märgitud, et liikmesriigid peaksid kõrvaldama tegurid, mis takistavad naistel tööturul osalemist, ja looma aastaks 2010 lastehoiuvõimalused vähemalt 90%-le lastest vanuses kolmandast eluaastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33%-le alla kolmeaastastest lastest, võimaldades seda võrdselt nii linnades kui ka maapiirkondades. (10)16. aprillil 2002 vastu võetud ja 55. Maailma Tervishoiuassamblee resolutsiooniga 55.25 kinnitatud Maailma Terviseorganisatsiooni imiku ja lapse toitmise üldstrateegias märgitakse, et üksnes emapiimaga toitmine lapse esimesel kuuel elukuul tagab optimaalse kasvu ja arengu. Nimetatud resolutsiooni kohaselt peaksid liikmesriigid ergutama puhkuse andmist sellel eesmärgil. (11) Komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” nimetatud kuuest prioriteedist üks hõlmab parema tasakaalu saavutamist töö, era- ja pereelu vahel. Sellega seoses kohustus komisjon läbi vaatama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas kehtivad õigusaktid eesmärgiga neid vajaduse korral uuendada. Samuti teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse tagamise parandamiseks vaatab ta läbi „ELi olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja ümber sõnastada”. Direktiiv 92/85/EMÜ ei kuulunud nimetatud uuestisõnastamisele. (12) Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust tööd ja eraelu paremini ühitada. (13)Kõikidel vanematel on õigus oma lapse eest hoolitseda. (14)Käesoleva direktiivi rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud sätted ei tohiks mõjutada liikmesriigi kehtestatud muid lapsehoolduspuhkuse eeskirju ja käesolev direktiiv ei tohiks neid eeskirju õõnestada. Rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ning lapsehoolduspuhkus täiendavad üksteist ja nende kombineerimine võimaldab töö- ja pereelu paremini ühitada. (15)Lapse lapsendanud töötaja peaks omama bioloogilise vanemaga võrdväärseid õigusi ning tal peaks olema õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele samadel tingimustel. (16) Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate haavatavus tingib vajaduse anda neile õigus vähemalt 20 nädala pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kuuenädalasele kohustuslikule rasedus- ja sünnituspuhkusele pärast sünnitust. (17)Puudega laste hooldamine kujutab endast töötavate emade jaoks erilist väljakutset, mida ühiskond tunnustama peaks. Puudega laste töötavad emad vajavad erikaitset, selleks on vaja võimaldada täiendavat rasedus- ja sünnituspuhkust, mille minimaalne kestus tuleks direktiivis kindlaks määrata. (18)Riigi tasandil kehtestatud perega seotud puhkust võib pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks, kui selle kestus ületab nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivis 96/34/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta)(6)sätestatud kestuse. Sellise puhkuse korral tuleks maksta käesolevas direktiivis ette nähtud hüvitist ning selle suhtes tuleks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud tagatisi, mis seonduvad vallandamise, samale või sellega võrdväärsele töökohale naasmise ja diskrimineerimisega. (19) Euroopa Kohus on järjekindlalt tunnistanud, et vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele on õiguspärane kaitsta naise rasedusaegset ja -järgset füsioloogilist seisundit. Lisaks sellele on ta järjekindlalt otsustanud, et naiste mis tahes ebasoodne kohtlemine raseduse või emaduse tõttu on otsene sooline diskrimineerimine. (20) Võrdse kohtlemise põhimõttele tuginedes on Euroopa Kohus tunnustanud ka naiste tööalaste õiguste kaitsmist, eriti nende õigust naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel, ja õigust kasutada paranenud töötingimusi, mis on loodud töötaja äraoleku ajal. (21)„Võrdväärne” töökoht peaks tähendama töökohta, mis on eelmise töökohaga võrreldes samaväärne nii palga kui ka tööülesannete osas, või kui see ei ole võimalik, siis samalaadset töökohta, mis vastab töötaja kvalifikatsioonile ja saadavale palgale. (22)Pidades silmas demograafilisi suundumusi liidus, on sündimuse kasvu vaja toetada konkreetsete õigusaktide ja meetmete abil, et töö-, era- ja pereelu tõhusamalt ühitada. (23) Seega tuleks naisi kaitsta diskrimineerimise eest raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu ning ette tuleks näha piisavad õiguskaitsevahendid, et kaitsta nende õigust inimväärsetele töötingimustele ning pere- ja tööelu paremale ühitamisele . (24)Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsioonis naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta töö- ja pereelus(7) ergutatakse liikmesriike kaaluma oma vastavate õigussüsteemide kohaldamisala läbivaatamist, et anda töötavatele meestele individuaalne ja võõrandamatu õigus saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused. (25)Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu, on oluline võimaldada pikemat rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust, kaasa arvatud alla 12 kuu vanuste laste lapsendamise puhul. Alla 12 kuu vanuse lapse lapsendanud töötajal peaks olema bioloogilise vanemaga samad õigused ja ta peaks saama samadel tingimustel rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust. (26)Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu ning saavutada tõeline sooline võrdõiguslikkus, on oluline, et meestel oleks õigus tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel, pidades silmas vajalike tingimuste järkjärgulist kehtestamist. See õigus tuleks anda ka abielus mitteolevatele paaridele. Liikmesriikidel soovitatakse kaaluda, kas nende õigussüsteemide kohaselt võiks anda meestele individuaalse ja mitteülekantava õiguse saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused. (27)Tuleks tagada kõik tingimused emaduse ja isaduse tõhusaks kaitseks, arvestades rahvastiku vananemist liidus ja komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus”. (28)Komisjoni rohelises raamatus „Silmitsi demograafiliste muutustega: uus põlvkondadevaheline solidaarsus” tõdetakse, et sündimus liikmesriikides on madal, mis ei ole rahvastiku taastootmiseks piisav. Seetõttu tuleb võtta meetmeid, millega parandatakse töötajate töökohal valitsevaid tingimusi enne rasedust, selle ajal ja pärast seda. On soovitav eeskuju võtta kõrge sündimusega liikmesriikide parimatest tavadest, millega tagatakse naiste tööturule jäämine. (29)Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2007. aasta detsembri järeldustes naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta tööelus, majanduskasvus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses tunnistas nõukogu, et meetmed, mis võimaldavad ühitada tööelu pere- ja eraeluga, on olulised soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks tööturul. (30) Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega)(8) , mis on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiviga 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes. (31) Tagada tuleks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate ohutuse ja tervise kaitse, mis ei tohi olla vastuolus meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevates direktiivides sätestatud põhimõtetega. (32) Selleks et tõhustada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitset, tuleks tõendamiskohustuse eeskirju käesoleva direktiivi alusel antud õiguste ilmse rikkumise korral kohandada. Et nimetatud õigusi tõhusalt teostada, peaks tõendamiskohustus õiguse rikkumise kohta esitatud tõendite korral jääma kostjale. (33)Rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevad sätted oleksid mõttetud, kui nendega ei kaasne töölepingust tulenevate kõikide õiguste säilimine, sealhulgas palga säilimine täies ulatuses ja õigus võrdväärsele toetusele. (34) Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab piisava õiguskaitse tagamist ohvristamise vastu. (35) Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistuses juhuks, kui käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi rikutakse. (36)Liikmesriikidelt nõutakse tungivalt, et nad kehtestaksid oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis tagavad, et kahju, mis töötajale on tekitatud käesolevas direktiivis kehtestatud kohustuste eiramise tagajärjel, hüvitatakse või heastatakse tegelikult ja tõhusalt liikmesriigi poolt asjakohaseks peetaval viisil, mis on hoiatav, tõhus ja tekitatud kahjuga proportsionaalne. (37) Kogemused on näidanud, et kaitse käesoleva direktiiviga tagatud õiguste rikkumise vastu tugevneks, kui igas liikmesriigis anda võrdõiguslikkusega tegeleva(te)le asutus(t)ele pädevus analüüsida asjaomaseid probleeme, kaaluda võimalikke lahendusi ja pakkuda ohvritele praktilist abi. Seega tuleks käesolevasse direktiivi lisada vastavad sätted. (38)Diskrimineerimise ohvritele tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmeriigid seda asjakohaseks peavad, osaleda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist. (39)Liikmesriigid peavad ergutama ja edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalust, et tagada asjaosaliste parem teavitamine ja tõhusam korraldus. Ergutades dialoogi sotsiaalpartneritega, saaksid liikmesriigid rohkem tagasisidet, parema ülevaate käesoleva direktiivi praktilisest rakendamisest ja tõenäoliselt tekkivatest probleemidest, eesmärgiga kaotada diskrimineerimine. (40) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded ja antakse seega liikmesriikidele võimalus kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei tohiks põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist, eriti siseriiklike õigusnormide puhul, mis isapuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kombineerimise puhul näevad emale ette õiguse vähemalt 20 nädala pikkusele puhkusele, mis antakse enne ja/või pärast sünnitust ning mille jooksul makstakse vähemalt käesolevas direktiivis ette nähtud tasemel hüvitist . (41)Liikmesriigid peaksid ergutama dialoogi sotsiaalpartnerite vahel ja valitsusväliste organisatsioonidega, et olla teadlikud erinevatest diskrimineerimise vormidest ja nende vastu võidelda. (42) Kuna võetavate meetmete eesmärke, nimelt rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate minimaalse kaitsetaseme tõstmist ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise tõhustamist, ei suuda liikmesriigid oma erinevate kaitsetasemete tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 92/85/EMÜ muudetakse järgmiselt: 1)Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige: " 1 a.Direktiivi eesmärk on samuti parandada rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate tööturul püsimise või tööturule naasmise tingimusi ning tagada töö-, era- ja pereelu parem ühitamine. " 2)Artikkel 2 asendatakse järgmisega: " Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) rase töötaja – mis tahes töölepingu alusel töötav rase töötaja, sealhulgas koduabiline, kes kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavadega teatab tööandjale oma olukorrast; b) hiljuti sünnitanud töötaja – mis tahes töölepingu alusel töötav hiljuti sünnitanud töötaja, sealhulgas koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast; käesolevas direktiivis tähendab see ka töötajat, kes on hiljuti lapsendanud lapse; c) rinnaga toitev töötaja – mis tahes töölepingu alusel töötav rinnaga toitev töötaja, sealhulgas koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast. " 3)Artikkel 3 asendatakse järgmisega: " Artikkel 3 Juhendid 1.Liikmesriikidega konsulteerides ning tööohutuse, töötervishoiu ja tööhügieeni nõuandekomitee abiga koostab komisjon juhendid artiklis 2 määratletud töötajatele ning töötavate meeste ja naiste reproduktiivtervisele ohtlikuks või tervistkahjustavaks peetavate keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste ohutegurite ning tööstusprotsesside hindamiseks. Juhendid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse alates 2012. aastast vähemalt iga viie aasta tagant. Esimeses lõigus viidatud juhendid käsitlevad ka liigutusi ja asendeid, vaimset ja füüsilist väsimust ning muud tüüpi vaimset või füüsilist stressi, mis on seotud artiklis 2 määratletud töötajate tehtava tööga. 2.Lõikes 1 nimetatud juhendite eesmärk on olla aluseks artikli 4 lõikes 1 viidatud hindamisele. Sel eesmärgil juhivad liikmesriigid vastavas liikmesriigis kõikide tööandjate ja kõikide mees- ja naistöötajate ja/või nende esindajate ja sotsiaalpartnerite tähelepanu nendele juhenditele. " 4)Artikkel 4 asendatakse järgmisega: " Artikkel 4 Hindamine, teavitamine ja nõustamine 1.Tööandja lisab direktiivi 89/391/EMÜ kohaselt läbiviidud riskihindamisele mees- ja naistöötajate viljakusega seotud riskide hindamise. Kõikide tegevuste puhul, mis võivad tõenäoliselt kaasa tuua konkreetse ohu sattuda kokkupuutesse ohutegurite, protsesside või töötingimustega, mille mittetäielik loetelu on esitatud I lisas, hindab tööandja kas otse või direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 7 osutatud kaitse- ja ennetusmeetmete abil nende iseloomu, määra ja mõjuaega artiklis 2 määratletud töötajatele ja töötajatele, kes tõenäoliselt võivad olla ühes artiklis 2 osutatud olukordadest, asjaomases ettevõttes ja/või asutuses, selleks et: – hinnata mis tahes riski käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud töötaja ja töötaja, kes tõenäoliselt võib olla ühes käesoleva direktiivi artiklis 2 osutatud olukordadest, ohutusele või tervisele ning võimalikku mõju rasedusele või rinnaga toitmisele, – otsustada, milliseid meetmeid tuleks võtta. 2.Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse vastava ettevõtte ja/või asutuse käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud töötajaid ja töötajaid, kes tõenäoliselt võivad olla ühes käesoleva direktiivi artiklis 2 nimetatud olukordadest, ja/või nende esindajaid ja asjaomaseid sotsiaalpartnereid lõikes 1 nimetatud hindamise tulemustest ja kõikidest meetmetest, mida rakendatakse ohutuse ja tervise tagamiseks tööl. 3.Võetakse asjakohased meetmed, et võimaldada asjaomase ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel jälgida käesoleva direktiivi kohaldamist või kaasata neid selle kohaldamisse, eelkõige seoses lõikes 1 viidatud tööandja kehtestatavate meetmetega, ilma et see piiraks tööandja vastutust nende meetmete kehtestamise eest. 4.Töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ning nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt. " 5)Artikli 5 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: " 2.Kui töötingimuste ja/või töötundide reguleerimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, võtab tööandja vajalikud meetmed, et viia asjaomane töötaja üle teisele tööle. 3.Kui teisele tööle üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, antakse asjaomasele töötajale puhkust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele kogu ajavahemikuks, mis on vajalik tema ohutuse või tervise kaitsmiseks. " 6)Artiklile 6 lisatakse järgmine punkt: " 3.Samuti ei nõuta rasedalt töötajalt ülesannete täitmist, millega kaasneb raskete esemete kandmine ja tõstmine, või ohtlike, kurnavate või tervist ohustavate ülesannete täitmist. " 7)Artikkel 7 asendatakse järgmisega: " Artikkel 7 Öötöö ja ületunnid 1.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajaid artikli 2 tähenduses ei kohustata tegema öötööd ega ületunde: a) sünnitusele eelneva 10 nädala jooksul; b) ülejäänud raseduse jooksul, kui see peaks olema vajalik ema või loote tervise seisukohast; c) kogu rinnaga toitmise aja jooksul. 2.Lõikes 1 nimetatud meetmed peavad sisaldama võimalust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele kas: a) minna üle vastavale päevasele tööle või b) saada puhkust või pikendada rasedus- ja sünnituspuhkust, kui selline üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik. 3.Öötööst vabastust soovivad töötajad teavitavad sellest liikmesriigis sätestatud eeskirjade kohaselt oma tööandjat ja esitavad lõike 1 punktis b viidatud juhul tööandjale arstitõendi. 4.Üksikvanemate ja raske puudega lapse vanemate puhul võib lõikes 1 osutatud ajavahemikku pikendada kooskõlas liikmesriikides kehtiva korraga. " 8) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:" Artikkel 8 Rasedus- ja sünnituspuhkus 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel oleks õigus vähemalt 20 nädala pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust. 2.Lõikes 1 osutatud ajavahemiku viimase nelja nädala puhul võib riigi tasandil kehtivat perekondlikel põhjustel võetava puhkuse korda pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks tingimusel, et selle korraga tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele üldine kaitse, mis on võrdväärne käesoleva direktiiviga pakutava kaitsega. Sel juhul peab puhkuse kogukestus ületama nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiviga 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta* ette nähtud vanemapuhkuse kestust. Rasedus- ja sünnituspuhkuse viimasel neljal nädalal makstav tasu ei tohi olla väiksem kui artikli 11 lõikes 5 sätestatud hüvitis. Alternatiivse võimalusena võib see tasu olla sama suur kui rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal 20 nädala jooksul makstav hüvitis, mis moodustab vähemalt 75% viimasest kuupalgast või siseriiklike õigusaktidega kindlaks määratud keskmisest kuupalgast, seejuures jääb liikmesriigile õigus kehtestada ülemmäär. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku. Kui liikmesriik on kehtestanud rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkuseks vähemalt 18 nädalat, siis võib liikmesriik otsustada, et viimased kaks nädalat sellest on riigi tasandil antav isapuhkus sama töötasuga. 3. Punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkus sisaldab vähemalt kuuenädalast kohustuslikku täielikult tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkust pärast sünnitust, ilma et see piiraks selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, milles nähakse ette kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus enne sünnitust. Kuuenädalane kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus kehtib kõikide naistöötajate suhtes, olenemata enne sünnitust töötatud päevade arvust . Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel on õigus vabalt valida aeg, millal nad võtavad rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustusliku osa (enne või pärast sünnitust), ilma et see piiraks kehtivaid riiklikke õigusakte ja/või tavasid, mis näevad ette maksimaalse nädalate arvu enne sünnitust . 4.Kõnealust ajavahemikku võib paari kokkuleppel ja soovil ning kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusaktidega isaga jagada. 5.Nii ema kui lapse tervise kaitsmiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töötajad saavad vabalt ja sunduseta otsustada, kas kasutada enne sünnitust rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikku osa või mitte. 6.Töötaja peab enda valitud rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikust osast teavitama hiljemalt üks kuu enne puhkuse alguskuupäeva. 7.Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 3 osutatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kohustuslik osa iga järgmise lapse kohta siseriiklike õigusaktide kohaselt. 8. Rasedus- ja sünnituspuhkuse sünnituseelset osa pikendatakse ajavahemiku võrra, mis jääb eeldatava ja tegeliku sünnituskuupäeva vahele, vähendamata seejuures puhkuse ülejäänud osa. 9. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enneaegse sünnituse, pärast sündi lapse haiglaravile jätmise ning puudega lapse, puudega ema ja mitmike sünni korral antakse täiendavat täielikult tasustatavat puhkust. Täiendava puhkuse kestus peaks olema proportsionaalne ning vastama ema ja lapse/laste erivajadustele. Puudega lapse sünni korral pikendatakse rasedus- ja sünnituspuhkust vähemalt kaheksa nädalani pärast sünnitust. Liikmesriigid tagavad samuti kuue nädala pikkuse lisapuhkuse, kui laps sünnib surnult. 10. Liikmesriigid tagavad, et haiguspuhkus, mida antakse rasedusest või sünnitusest tuleneva haiguse või komplikatsioonide korral ning mis leiab aset vähemalt neli nädalat enne sünnitust, ei mõjuta rasedus- ja sünnituspuhkuse kestust. 11.Liikmesriigid kaitsevad ema ja isa õigusi, tagades erilised töötingimused puudega laste vanemate aitamiseks. 12.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sünnitusjärgse depressiooni käsitamiseks raske haigusena ja toetavad teavituskampaaniaid, et levitada asjakohast teavet selle haiguse kohta ning võidelda eelarvamuste ja võimaliku häbimärgistamise vastu, mida see võib endiselt esile kutsuda. __________________ * EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4. " 9)Lisatakse järgmised artiklid: " 'Artikkel 8a Isapuhkus 1.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajal, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, on õigus vähemalt kahenädalasele katkestamatule mitteülekantavale tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta pärast abikaasa või elukaaslase sünnitust sünnitus- ja raseduspuhkuse ajal. Liikmesriikidel, kes veel ei ole kehtestanud mitteülekantavat tasustatavat isapuhkust, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal kohustuslikult vähemalt kaheks järjestikuseks nädalaks pärast töötaja abikaasa või elukaaslase sünnitust, soovitatakse tungivalt see kehtestada, et edendada mõlema vanema võrdset osalemist perega seotud õiguste ja kohustuste tasakaalustamisel. 2.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajale, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, antakse eripuhkust, kaasa arvatud sünnitus- ja raseduspuhkuse kasutamata osa lapse ema surma või füüsilise võimetuse korral. Artikkel 8 b Lapsendamispuhkus Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka alla 12 kuu vanuse lapse lapsendamise korral.„ " 10) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:" Artikkel 10 Vallandamise keelamine Tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad saaksid teostada käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaseid õigusi, sätestatakse järgmine: 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata artiklis 2 määratletud töötaja vallandamine ja vallandamise ettevalmistamine ajavahemikus tema raseduse algusest kuni vähemalt kuue kuuni pärast artikli 8 punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse lõppu , välja arvatud erijuhtudel, mis ei ole seotud tema olukorraga ning mis on lubatud riiklike õigusaktide ja/või tavade alusel ning võimaluse korral tingimusel, et pädev ametiasutus on andnud oma nõusoleku. 2. Artiklis 2 määratletud töötaja vallandamise korral punktis 1 nimetatud ajavahemikus peab tööandja kirjalikult esitama tema vallandamise nõuetekohaselt põhjendatud aluse. ▌ 3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta artiklis 2 määratletud töötajaid sellise vallandamise tagajärgede eest, mis on punktide 1 ja 2 alusel ebaseaduslik. 4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed rasedate diskrimineerimise tõkestamiseks tööturul, luues neile võrdsed võimalused tööle saamisel, kui taotleja vastab kõikidele taotletava ametikohaga seotud nõuetele. 5. Naise halvem kohtlemine raseduse või käesoleva direktiivi artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes)* tähenduses diskrimineerimine. 6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele isapuhkuse / ühise sünnitusjärgse puhkuse ajal vallandamise eest samasugune kaitse, nagu punktis 1 tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele. 7. Liikmesriike innustatakse võtma meetmeid, mis tagavad töötajatele võimaluse valida osalise tööajaga töötamine ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat ning mille jooksul on tagatud täielik kaitse vallandamise eest ja täielik õigus saada selle ajavahemiku lõppedes tagasi oma täistööajaga töökoht ja palk. ____________ * ELT L 204, 26.7.2006, lk 23. " 11) Artikkel 11 asendatakse järgmisega:" Artikkel 11 Tööalased õigused Selleks et tagada töötajatele artikli 2 tähenduses nende käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaste õiguste kasutamine, sätestatakse, et: 1. Artiklites 5, 6 ja 7 osutatud juhtudel peavad töölepinguga seotud tööalased õigused, sealhulgas töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele, olema tagatud töötajatele artikli 2 tähenduses vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või siseriiklikele tavadele. 2. Kui tööandja on töötaja artikli 2 tähenduses kõrvaldanud töölt, ilma et töötajal oleks meditsiiniline näidustus, sest ta on seisukohal, et töötaja ei saa töötada, võib viimane ise arsti juurde minna. Kui arst on seisukohal, et naine saab töötada, peab tööandja ta endistel tingimustel tööle lubama või saab töötaja artikli 8 punkti 3 kohase rasedus- ja sünnituspuhkuse alguseni hüvitist, mis on võrdne tema täistöötasuga. 3. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada rasedate tervise ja ohutuse kaitse, sealhulgas ergonoomilised tingimused, tööaeg (sh öötöö ja töö vahetamine) ja töökoormus, samuti suurem kaitse eriliste nakkuslike ainete ja ioonkiirguse vastu. 4. Artiklis 8 osutatud juhul peab olema tagatud järgmine: a) artiklis 2 määratletud töötajate töölepinguga seotud õigused, välja arvatud need, millele on viidatud allpool punktis b; b) artiklis 2 määratletud töötajate töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele; c)rasedus- ja sünnituspuhkusel olevate töötajate õigus saada automaatselt osa mis tahes palgatõusust, ilma et selleks oleks vaja rasedus- ja sünnituspuhkust katkestada; d) artiklis 2 määratletud töötajate õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel, millega kaasneb rasedus- ja sünnituspuhkusele eelnevaga samaväärne töötasu ja ametikategooria ning samaväärsed tööülesanded, ja õigus kasutada paranenud töötingimusi, millele tal oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal; ümberstruktureerimise või tootmisprotsessi põhjaliku ümberkorraldamisega seotud erandlikes olukordades antakse töötajale alati võimalus arutada tööandjaga nende muudatuste mõju tema tööalasele ja kaudselt ka isiklikule olukorrale; e) artiklis 2 määratletud töötajate kutsealase arengu võimaluste säilitamine hariduse kaudu, millega kaasneb jätkuv erialane ja täiendõpe, et kindlustada nende karjääriväljavaateid; f) rasedus- ja sünnituspuhkus ei tohi kahjustada töötaja pensioniõigusi ja seda tuleb pensioni arvestamisel käsitleda töötatud ajana ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kasutamise tõttu ei tohi töötajate pensioniõigused väheneda. 5. Punkti 4 alapunktis b nimetatud hüvitist loetakse võrdväärseks , kui sellega on tagatud viimase kuupalgaga või keskmise kuupalgaga võrdne sissetulek. Rasedus- ja sünnituspuhkusel olevale töötajale makstakse täispalka ja toetus moodustab 100% viimasest kuupalgast või keskmisest kuupalgast . Liikmesriigid võivad kindlaks määrata keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku. 6. Hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saavad, ei tohi olla väiksem kui hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saaksid juhul, kui nad katkestaksid oma tegevuse tervislikel põhjustel. 7. Liikmesriigid tagavad, et rasedus- ja sünnituspuhkusel olevatel töötajatel on õigus saada automaatselt osa igasugusest palgatõusust, kui see toimub, ilma et nad peaksid katkestama rasedus- ja sünnituspuhkust ajutiselt selleks, et palgatõusust osa saada. 8. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad võivad artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kestel või nimetatud puhkuselt naastes taotleda oma tööaja ja -korralduse muutmist ning et tööandja on kohustatud sellise taotluse läbi vaatama, võttes arvesse nii tööandja kui ka töötaja vajadusi. 9. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et innustada tööandjaid ja edendada dialoogi tööturu osapoolte vahel, eesmärgiga pakkuda vastavalt siseriiklikele õigusaktidele rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasnud töötajatele vajadusel ja/või töötaja taotlusel abi tööturule tagasipöördumise ja koolituse alal. 10. Tööandja tagab, et raseda töötaja tööaja puhul võetakse arvesse korraliste ja erakorraliste arstlike läbivaatuste vajadust. 11. Liikmesriigid innustavad tööandjaid looma lastehoiuasutusi töötajate alla kolme aasta vanuste laste jaoks. " 12)Lisatakse järgmised artiklid: " Artikkel 11 a Tööpaus rinnaga toitmiseks 1.Rinnaga toitval emal on sel eesmärgil – ilma tööalaseid õigusi kaotamata – õigus tööpausile, mis on jagatud kaheks eraldi ühe tunni pikkuseks ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes. 2.Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 1 nimetatud paus 30 minuti võrra iga järgmise lapse kohta. 3.Osalise tööaja korral väheneb lõikes 1 nimetatud tööpaus võrdeliselt tavapärase tööajaga, kuid ei tohi olla lühem kui 30 minutit. 4.Lõikes 3 nimetatud juhul võimaldatakse tööpaus ajavahemikuks, mis ei ületa ühte tundi, ja vajaduse korral teiseks järelejäänud ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes. Artikkel 11 b Diskrimineerimise vältimine ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriiklike traditsioonide ja tavadega vajalikud meetmed, et edendada tööturu osapoolte vahelist dialoogi sobivatel tasanditel, et rakendada tõhusaid meetmeid selleks, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu. Liikmesriigid innustavad tööandjaid kollektiivlepingute või tavade abil võtma tõhusaid meetmeid, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu. Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis nimetatud valdkondade õigusaktide, eeskirjade, haldusnormide, poliitikasuundade ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki. " ▌ 13) Lisatakse järgmised artiklid:" Artikkel 12a Ohvristamine Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemis vajalikke meetmed, et kaitsta isikuid, kaasa arvatud tunnistajad, mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud nende esitatud kaebuse või algatatud menetlusega, mille eesmärk on tagada käesoleva direktiivi alusel antud õiguste austamine. Artikkel 12b Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed selliste eeskirjade kohaldamise tagamiseks. Karistuseks võib olla kahju hüvitamine kannatanule ning karistus peab olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav ▌. Artikkel 12c Võrdõiguslikkusega tegelev asutus Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 alusel määratud asutus(ed), kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõigi isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, on pädev(ad) ka küsimustes, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kui need on peamiselt seotud võrdse kohtlemise ning mitte ainult töötaja tervise ja ohutusega. " Artikkel 2 1. Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest töötajatele soodsamaid sätteid. 2.Liikmesriigid võivad võtta ennetavaid meetmeid rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate kaitse ja ohutuse tagamiseks töökohal. 3. Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas töötajatele tagatud kaitsetaseme vähendamist. 4.Käesoleva direktiivi sätted võetakse üle liikmesriikides sõlmitavatesse kollektiivlepingutesse. Artikkel 3 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ...(9) Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. 2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Artikkel 4 1. Liikmesriigid ja riiklikud võrdõiguslikkusega tegelevad asutused edastavad hiljemalt ...(10) ja seejärel iga kolme aasta tagant komisjonile kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule koostada aruande käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/85/EMÜ kohaldamise kohta. 2. Komisjoni aruandes võetakse vajaduse korral arvesse sotsiaalpartnerite ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide seisukohti. Vastavalt soolise võrdõiguslikkuse edendamise põhimõttele antakse aruandes muu hulgas hinnang, kuidas võetud meetmed on mõjunud naiste ja meeste olukorrale. Aruanne hõlmab samuti mõjuhinnangut, milles analüüsitakse rasedus- ja sünnituspuhkuse kestuse pikendamise ning isapuhkuse rakendamise sotsiaalset ja majanduslikku mõju liidus tervikuna. Vastavalt saadud andmetele sisaldab aruanne vajaduse korral ettepanekuid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/85/EMÜ läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks. Artikkel 5 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 6 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.


Kaljurand valimiskogus taanduda ei kavatse | Uudised | ERR 3.08.2016 16:40 Marina Kaljuranna sõnul on tema Reformierakonna presidendikandikandidaat valijameeste kogus juhul, kui riigikogus jääb president valimata. "Mina toetun otsusele, mille Reformierakonna juhatus tegi. Kui riigikogus ei saa president valitud, siis olen mina Reformierakonna kandidaadiks valimiskogus," ütles Kaljurand pärast Reformierakonna juhatuse koosolekut ERR-i uudisteportaalile. Küsimusele, et kuidas ta käitub olukorras, kui Siim Kallas peaks valimiskogus vastaskandidaadiks olema, vastas Kaljurand, et ei pea praegu õigeks sellel teemal spekuleerida. "On hea, et juhatus oma otsuse tegi ja toetas minu ettepanekut, et riigikogus on kandidaadiks Reformierakonna auesimees Siim Kallas ja mina valijameeste kogus," ütles Kaljurand. Peaminister ja Reformierakonna esimees Taavi Rõivas ütles pärast koosolekut ajakirjanikele, et kui presidendi valimine parlamendis kukub läbi, on Reformierakonnal võimalik teha järgmiseid otsuseid ja toetada näiteks Marina Kaljuranna kandidatuuri, kel on eeldatavalt valijakogus suur toetus. "Aga siiski on meil selge veendumus, et me plaan B-ga praegu ei tööta. Me töötame plaan A-ga ja selleks on valida Eestile parim president riigikogus," rääkis Rõivas. Küsimusele, mis juhtub olukorras, kus riigikogu presidenti ära ei vali, kuid sealt liigub automaatselt valimiskogusse Siim Kallas, vastas Rõivas, et praegu iga konkreetse vooru üle spekuleerida oleks liiga vara. ToimetasIndrek Kuus Simson: Reformierakonnal on endiselt kolm presidendikandidaati Reformierakonnal on vajalikud allkirjad Kallase ülesseadmiseks olemas


text: Türgi peamine opositsioonierakond kutsub referendumi tulemust tühistama - DELFI Türgi peamine opositsioonierakond kutsub referendumi tulemust tühistama Türgi peamise ilmaliku opositsioonierakonna Vabariikliku Rahvapartei (CHP) aseesimees Bülent Tezcan kutsus esmaspäeval üles presidendi võimu suurendamise üle peetud referendumi tulemust tühistama ning teatas, et vajaduse korral minnakse välja kuni Euroopa Inimõiguste Kohtuni. Tezcan ütles, et CHP on saanud kaebusi paljudest regioonidest, milles öeldakse, et inimesed ei saanud privaatselt hääletada ning mõnes kohas loeti hääli salaja, vahendab Reuters. Veel ütles Tezcan, et keskvalimiskomisjoni (YSK) otsus võtta arvesse ka tembeldamata valimissedelid on selgelt seadusevastane. "Hetkel on võimatu kindlaks teha, kui palju selliseid hääli on ja kui palju tembeldati hiljem. Seetõttu on ainus otsus, mis lõpetab vaidluse legitiimsuse üle ja leevendab inimeste õiguslikku muret, nende valimiste tühistamine YSK poolt," ütles Tezcan pressikonverentsil. Tezcani sõnul esitab CHP kaebused munitsipaalsetele valimisvõimudele ja YSK-le ning sõltuvalt sellest, mis tulemusi need annavad, läheb edasi Türgi põhiseaduskohtusse, Euroopa Inimõiguste Kohtusse ja mis iganes muusse asjassepuutuvasse ametkonda.