KUIDAS VABANEDA PHYTOPHTORAST IGAVESEKS SAIDILT - MEIE LUGEJA EDUKAS KOGEMUS - ISIKLIK KOGEMUS Kuidas vabaneda phytophtorast igaveseks saidilt - meie lugeja edukas kogemus Phytophthora mainimisel vaatavad paljud aednikud ja aednikud kahjuks oma istanduste poole, millele järgneb raske ohkamine. Ärge heitke meelt! Anname sobiva tagasilöögi salakaval haigusele, mis juba teie kartuleid ja tomateid välja näeb. Edukate võitluste isiklik kogemus hilinenud löögiga oli jagatud meie lugeja Nizhny Novgorodist. Anastasia Ermakova on pikka aega tegelenud tomatite viljelemisega ja on veendunud, et põrgu on võimalik tõhusalt võidelda. Selleks ei ole vaja kasutada tugevaid kemikaale. Väike taust. Aasta esimesel aastal uues kohas aias, ma lihtsalt ei teadnud, et kõrgetel põhjustel on mulla saastumine hilja lõhenemisega. Seega ei olnud ta muidugi valmis ja kasutas ainult Fitosporinit, mis oli sel ajal tavaline. Tulemus oli loomulikult kahetsusväärne - minu tomatite põõsad „põlesid” juba juuli lõpus. Nagu selgus, oli see pilt meie külas tuttav. Poryad oma tomatite üle otsustasin ma seda mitte panna, nagu mu naabrid seda tegid. Talv oli viljakas - uuriti tonni allikaid. Kevadeks oli valmis ennetus- ja kontrollikava. Kohtasin teise hooajaga täielikult relvastatud ja see oli üsna edukas. Minu tomatid jäid loomulikult haigeks, kuid ma sain neid kasvuhoonesse tõmmata kuni oktoobrini ja nad nägid päris korralikult. Saagikoristus oli ka rõõmustav ja mitte ükski tomat ei läinud prügilasse. Järgmise paari aasta jooksul on minu plaan läbinud väikese paranduse ja nüüd ei karda ma, et kui kasvuhoone juurde jõuab, näen ma musti tomati põõsaid. Ma tahan jagada oma plaani, et võidelda phytophtora vastu, ma arvan, et see võib olla kasulik paljudele meist. Artikkel on pühendatud pinnase ja kasvuhoone töötlemise meetoditele ning tomatite töötlemise meetoditele ja sagedusele. 1. Pinnase desinfitseerimine Esimesel aastal heitis ta maad kaks korda: sügisel, pärast koristamist kasvuhoones (vasksulfaat, hirmul) ja kevadel 2-3 nädalat enne istutamist. Ainult kevadel. Desinfitseerimiseks kasutan nüüd ainult peräädikhapet. Ma teen seda ise, see on väga lihtne - ma lisan 200 ml 3% vesinikperoksiidi 1 liitrini 9% lauäädikit ja pannakse segu sooja pimedasse kohta 7-10 päeva. Ma kasutan seda proportsionaalselt 1 tassiga ämbrisse vett. 6 mahutit kahes kasvuhoones piisab kuuest liitrist happest. Rahalises mõttes maksab tööriist umbes 200-250 rubla (5 liitrit äädikat + 1 liitrit vesinikperoksiidi). Miks ma valisin selle mulla desinfitseerimise meetodi? Peräädikhape on orgaaniline hape, mis ei kogune pinnasesse ja kahe nädala jooksul keskkonna mõjul laguneb äädikhappeks, veeks ja hapnikuks. Ma kasutan seda suhteliselt madalas kontsentratsioonis, nii et tööriist ei hapsta mulda. Sellele vaatamata on peräädikhape väga võimas desinfektsioonivahend, mis on tõhus paljude mikroorganismide vastu. Samal ajal toimib see palju pehmem kui sama vasksulfaat. Seda võib kasutada vahemikus 0 kuni 40 ° C. Minu jaoks on see kõige optimaalsem vahend pinnase voolamiseks. Pärast desinfitseerimist sulgen voodid läbipaistva kilega, mille tulemusena tekib kasvuhooneefekt, sest päikesekiired ilma takistusteta langevad maapinnale, samas kui niiskus ei aurustu ja maa soojeneb palju kiiremini Üks nädal pärast desinfitseerimist koloniseerin ma mullaga trichoderma. Muide, ma teen seda kogu hooaja jooksul umbes iga 3-4 nädala järel. Trichoderma kohta. Ma kasvatan seda ise, nii et olen kindel, et kvaliteet ja ma tean, et see tõesti toimib. Tänapäeval on turul palju sellel seenel põhinevaid preparaate, kuid nagu praktikas selgus, ei ole kõik neist kvaliteetsed (näiteks ei suutnud ma kasvatada Glyocladini valmistamisel Oktyabrina Aprelevna brändi seente). 2. Kasvuhoone töötlemine Ma ei keskendu kasvuhoone puhastamisele - see on tuntud tõde. Ma lihtsalt pesta oma kasvuhooned veega kaks korda (sügisel ja kevadel), sest mul on selleks mini-valamu. Kevadel desinfitseerin kasvuhoone pihustiga - rikkalikult ja põhjalikult pihustage kõik kasvuhoone üksikasjad. Kui seda teha, otsisin ja valisin väga kaua aega! Ma tahtsin hästi desinfitseerida ja mitte kahjustada kas kasvuhoone ega pinnase üksikasju. Ühest allikast kohtus ta nõukoguga, et kasutada vahendit ruumide desinfitseerimiseks meditsiiniasutustes. Alustas õppima. Vedelikud nagu Alaminol kadusid kohe, arvestades nende agressiivsust keskkonna suhtes. Nagu selgus, sisaldavad kõik sellised tooted mingit kloori vormi, mis ei sobinud mulle väga, kuid ei olnud palju valikuid. Ma peatusin veterinaarpreparaadis Gluteks. Lisaks kloori sisaldusele sobib kõik mulle: kontsentratsioon on väga madal (5 ml 1 liitri vee kohta), see ei kahjusta inimesi ja loomi, on võimalik mitte pesta, see toimib bakterite, viiruste ja seente vastu. Kuidas ravida kasvuhoone haiguste ja kahjurite langemisel Saate teada, kuidas valmistada kasvuhoone sügisel uue hooaega ja samal ajal säästa oma aega ja energiat! Ma kasutasin neid kolme kevadise kasvuhoone töötlemiseks, kuni ma nägin ühel kanalil videot kloorivaba valgendi kasutamise kohta. Pärast seda ohkas ta kergendusega, sest kloor, kuigi väikesed kogused, pingutas mind väga. Eelmisel kevadel kasutasin mitte-kloori valgendajat Bose. See tuleb lahjendada vastavalt pesemisjuhistele, reeglina on see 50 g (2,5 rkl) vee kopp. Miks täpselt nii? Need valgendid valmistatakse perboraatide baasil. Mullale sattumine, tööriist laguneb aktiivselt mullabakterite poolt, kahjustamata neid ja lisatasuna rikastab maad booriga. Ainus piirang: õhutemperatuur ei tohi olla alla 5 ° C. Noh, polükarbonaati tuleb pesta, sest jäävad plekid. Ja see on suurepärane ja mitte kallis viis! Perboraadid ei ole väga agressiivsed oksüdeerijad, mis desinfitseerivad täielikult kõik töödeldud pinnad, kuid ei kahjusta kasvuhoone metall- ja plastkonstruktsioone. Ma ei sulgu kasvuhoone isegi öösel, kui õhutemperatuur ei lange alla 12 ° C. Olgu mu tomatid paremad jahedamad kui jahedad ja märgad. Kui temperatuur on madalam, võin sulgeda ukse külgvaates, kuid ma jätan alati venttiili lahti. Proovin minimeerida niisutatud pinna pinda jootmise ajal, et vähendada aurustumist. Väga hea selleks otstarbeks tilguti niisutamine. Kui see ei ole võimalik, soovitan teil kaevatud lõigatud plastpudelites kaevata ja veeta. Ma ei veeta pärastlõunal tomatitega kasvatatavaid kasvuhooneid, et mitte tekitada niisugust lisatemperatuuri, mida phytophthora armastab. See on üks peamisi eduka võitluse tingimusi. Mullivoodid blokeerivad maapinnast kuni lehtedeni. Loomulikult sõidavad hilinenud õudused eemale paratamatult teie naabritelt, kuid neist on palju vähem kui teie maal. On oluline, et maa oleks kõigepealt täielikult soojendatud. Mulla materjalina kasutasin niidetud rohu, kattematerjali ja saepuru. Nüüd peatage saepuru. Meil on savi ja saepuru pärast kaevamist teeb pinnase lahti. Kui teil on teie saidil väga kõrge patogeensusega taust, siis esimesel või kahel aastal ei saa te ilma keemiliste fungitsiidideta teha; kui sellist inetust ei ole, siis võite proovida ilma nendeta teha, hoidke lihtsalt reservi. Ma kasutasin ainult kontaktfungitsiide - kasumi kuld ja hom. Süsteemsetest ravimitest nagu Scorp: nende ooteaeg on vähemalt 3 nädalat, mis ei sobi mulle Minu tomatid valmivad põõsastel ja neid tuleb korrapäraselt koguda. Noh, üldiselt on suured küsimused nende ravimite täieliku kõrvaldamise aja kohta taime kudedest. Esimesel aastal, meenutades, et phytophtora sümptomid eelmisel hooajal ilmusid mulle juuni keskel (!), Hakkasin oma tomateid keemiliste fungitsiididega ravima alates juuni algusest sagedusega 1 iga 10-14 päeva järel. Samal ajal ei unustanud ma mulda trichodermaga asustada. Teisel aastal, alates juunikuu algusest, tegin ma esimesed ravimeetodid trichoderma abil, kuid juuli lõpus pidin ma „keemiat” kasutama. Ütle, kui täpselt sa pead seda tegema (ja kas see on üldse vajalik), ma ei saa, taimede seisundist lähtudes. Kui te näete, et trichoderma ei saa enam phytophthora-d takistada ja kahjustada, ning mõjutatud alad suurenevad - siis on aeg. Samal ajal ärge unustage trichoderma koloniseerida mulla. Kolmandal aastal maksis see ainult trichoderma. Hom töödeldi 2 korda septembris, kuid ma lihtsalt lihtsalt taaskasutasin seda, ma võiksin ilma selleta teha. Ja jälle, ärge unustage maad! Nüüd, minu saidil, käitub phytophthora peaaegu tähelepanuta, trichoderma on teinud oma tööd ja jätkab seda - maa taastub. Eelmisel hooajal ei kasutanud ta keemilisi fungitsiide, kuigi reservis (just juhul) on paar Homa kotti, see mõjutab esimese hooaja närvilist šokki. Hilinenud, nagu iga teine haigus, on kergem ennetada kui ravida. Kui haigus on teie piirkonnas juba maale tabanud, siis ärge heitke meelt. Võtta vastu meie artiklis kirjeldatud meetodid ja tulemuseks ei ole kaua aega.


Tarmo Tamming: Botsvaana, Maun Botsvaana, Maun Üritame jälle kirjutamisega järje peale saada. Kohe 90 kilomeetri kaugusel Namiibia-Botsvaana piiripunktist on esimene vaatamisväärsus - Tsodilo Hills, mis on Botsvaana esimene ja ainus UNESCO World Heritage Site. Siit ei sobi küll peatumata mööda sõita. Keeran kõrvalteele, ning võtan peale neli kohalikku, kes vehivad teeääres kätega ja soovivad sinna samasse külla sõita. Hiljem saan teada, et mingit ühistransporti külasse ei liigu,ei ole ette nähtud. Edasi on 40 kilomeetrit ülitolmavat ja kergelt ebatasast külavaheteed, seejärel paistab küla ja selle kõrval mäed. Peaks olema õige koht. Mingit teeviita või silti väljas pole, aga kohalikud elanikud näitavad õige suuna kätte. Liivane rada viib peasissepääsuni, kus ei mitte kedagi. Aga värav on lukust lahti ja teel on värsked autorataste jäljed, ning ega muud üle ei jäägi, kui ise värav lahti teha ja edasi sõita. 5 km kaugusel on väike muuseum, ööbimisplats ja paar giidi külalisi ootamas. Siin on mägedes üle 4500 kaljumaalingu. Mõned on väga hästi säilinud. See on veidi halvemini näha, aga siin on pingviin ja vaalad. Muidu poleks midagi imelikku, aga see koht on 1500 km kaugusel ookeanist. Ning järelikult tolleaegsed inimesed võtsid ette ülipikki retki. Lohud kivis - giidi sõnul teritati siin enne jahileminekut odaotsi. Veel üks huvitava kujuga moodustis. Aafrika? Vahepeal on liival näha värskeid mao liikumise jälgi, giid vaatab ümberringi ja teatab, et vist on black mamba. Vist? Paarisaja meetri kaugusel on veel üks jälg, ja mitte eriti väike. Siit liigume kiiresti edasi madu nägemata. Mambaga kohtumiseks on see väga vale koht, mis ei tähenda sugugi, et kuskil on olemas õige koht. Hiljem vaatan netist Tsodilo mägede roomajatekohta, ja leian, et siin kaljude vahel peaks elama veel Rock Phyton, mis on mambast kõvasti suurem ja ei ole minu teada mürgine. Ööbimispaik muuseumi kõrval on tasuta. Järgmisel hommikul teeme veel ühe tiiru mägedes. Raja nimi pidi olema "Cliff Trail", aga reaalselt polnud küll aru saada, et see oleks mingi rada olnud. Botsvaana maastik. Rehviparandus. Ja veel üks tõkkepuu. Alguses arvan, et see on järjekordne vet.kontroll, aga ei. Kõigepealt tavaline:Hello,how are you? Thank you,I am fine, how are you? Seepeale küsitakse juhiluba näha. Näitan tavalist EU juhiluba. Ma oma rahvusvahelist juhiluba ei hakka igaks juhuks välja võtma, sest selle tagaküljel pole ju Botsvaanat kirjas. Aga seekord on pikem peatus, sest hakatakse kontrollima auto tulede korrasolekut, nii esimesed kui ka tagumised suunatuled ja pidurituled ja parktuled ja täistuled ja pooltuled. Ja tagurdustuli ka. Aga kõik on korras ja lõpuks saan oma juhiloa tagasi ja lubatakse edasi liikuda. Tee on Aafrika mõistes ülikorralik, igasugused koduloomad on kõikjal ja ületavad teed suvalistest kohtadest. Sõidan Mauni poole, linn näeb välja nagu suur-suur küla, kuid kesklinnas on mõned suuremad kaubanduskeskused, Spar ja Lõuna-Aafrika SHOPRITE, mis oma suuruse ja kaubavaliku poolest sobiksid igasse Euroopa linna. Ainult et suurde Shoprite kauplusesse sisenedes oleks kogemata kanale peale astunud. Elusale, loomulikult. Sest kanad, kitsed ja eeslid jalutavad rahulikult kesklinnas oma jalutuskäike. Aafrika. Järgneb tavapärane operatsioon igas uues riigis - otsime ja ostame kohaliku sim-kaardi interneti jaoks. Operatsioon võtab seekord aega alla kahe tunni. 1 tund vajaliku esinduse leidmiseks ja seejärel pool tundi elavas järjekorras. Korraks on vaja passi näidata, aga üldiselt käib vormistamine kiiresti. Klienditeenindaja aktiveerib kaardi, kannab kaardile kõneaja, seejärel konverteerib selle data-ajaks ja ongi asi selleks korraks lahendatud. Edasi juba looduspilte. Sõiduteel on elevandil alati eesõigus. Sest on olemas liikluseeskirjad ja on olemas kirjutamata seadused ja need viimased on palju olulisemad järgida. Posted by Tarmo at 5:05 PM Labels: Botsvaana Kas kõik ok? Juba kuu aega pole ühtegi postitust lisandunud. Mure tekib. Praegu on käes mingi loominguline kriis, st arvutis on pooleldi valmis mitmed postituste mustandid, mis vajavad veel täiendamist ja silumist, aga küll nad lõpuks avaldamiskõlbulikeks saavad. Saan ma õigesti aru, et oled oma reisil võtnud uue suuna ja oled ennast ja auto transportinud Lõuna-Ameerikasse? Tere ka siit poolt maakera. Täpselt nii ongi. Auto jõudis nädal aega tagasi Buenos Airese sadamasse ning teisipäeval peale lõunat sain sadamast välja sõita. Nii et "Season 1 - Aafrika" sai läbi. Aafrikateemalisi postitusi tuleb muidugi veel. Algab uus hooaeg "Season 2 - Lõuna-Ameerika"


source: CulturaX

text: Sisuliselt binaarne võimalusi kauplemise, Lihtne viis Forex - Binaarne valik Suletud vorm Binaarne valik Suletud vorm. Blogi Archives - Page 4 of 5 - baliz-media.com - teeni raha finantsturgudel Mis on novelli iseloomulikud jooned? Lisaks peetakse sama Jaapani jeeni kõige ettearvamatumaks valuutaks, mis isegi kõige testitud analüüsi korral võib anda ebatäpseid sisendsignaale. Näiteks saate te luua simulatsioonikiiruse väärtuste 31 ja 32 vahel MT4 liuguril, seadistage liugurit ni ja krüptovaluutasse investeerimise protsess SpeedFactor muuks väärtuseks kui null. Kuid bitcoini kaubandustegevus teile ikkagi meeldib öösel kauplemine, võtke rohkem aega varade uurimiseks ja analüüsimiseks. Kuid ärge kiirustage, sest peaksite siinse treeningfaasi suhtes tõsiselt mõtlema. Parim koht krüptovaluutaga kauplemiseks suundumuse muutus ja binaarsete optsioonide hinnadiagramm sõltuvad sellistest asjaoludest nagu börside avamise ja sulgemise aeg. Mida peaks enne krüpto ruumi investeerimist teadma sel perioodil toimus turul elavnemine, tasuta Binaarne valik Suletud vorm binaarsete optsioonide signaalid oli soodne lepingute sõlmimiseks. Lisaks peaksid kauplejad arvestama, et kauplemispäeva algusega võib kaasneda järsk erinevus hindade graafiku ridades. Praeguseks on neli kauplemissessiooni, mis on tinglikult jagatud vastavalt individuaalsetele omadustele. Graafiku kohaselt iseloomustab kaubavahetuse algust ühes majandustsoonis seansi lõpp teises. Nii et see platvorm on forexi vanilli ostmine ja binaarse võimalusena müümine ebastabiilne? Tore, et nad meile sellest kohe räägivad. Oled sa tõsine? Kui maakleril pole raha hea tehnilise teeninduse jaoks, siis unusta see ära. Me ei pea oma tutvust alustama, sundides ühendust juhiga, kes tõenäoliselt soovib müüa krüptoemissioonidesse investeerimine, boonuseid ja muid meile tarbetuid atribuute. Kui vajate oma telefoninumbrit, otsige mõni muu ettevõte. Siin võib juba kohe öelda - kõike head! Valige alati ainult need platvormid, kus nad annavad kohe ilma piiranguteta demokonto. Vaatame, kuidas demokontolt kõige paremini kasu saada. Paljud tajuvad seda kui mugavat tasuta mängu ja ei kasuta demo kõiki võimalusi. Vaatamata bitcoini Binaarne valik Suletud vorm eeterumi investeering demo ja päriskonto erinevustele on selle potentsiaal tohutu. Võib-olla olete Internetist leidnud palju erinevaid binaarseid strateegiaid ja nüüd on õige aeg neid testida. Demokontol kuidas sa bitcoini kaevandamisega raha teenid raha pole tegur ja te ei riski praegu millegagi. Kes on mõni valik? Maht binaarsete optsioonide seletus keelab Kenessi üldise tasakaalu mudel. Mis on kirjanduse uurimise otstarve? Millele keskendutakse kirjandustekst, autor, kontekst, lugeja? Indoneesia keeles legaalsete binaarsete valikute loetelu on žanr? Kuidas on žanripõhine kirjanduskäsitlus ajalooliselt muutunud? Milline on žanri roll tänapäeva kirjandusuurimises? Mida tähendab, et iga lugeja loob oma teksti? Mis indoneesia keeles legaalsete binaarsete valikute loetelu tõlgendamine? Mida peab tõlgendamisel silmas pidama? Mis kuidas bitcoinidega investeerida ja raha teenida lähilugemine? Mida see mõiste tähendab? Premium-kaart Minu pank on ümber kujundatud. Kuidas saada Priority Pass: tasuta binaarsete valikute koolitus saada kaart parimatel tingimustel? Kuidas kaardile rahakotti lisada: juhised, kuidas kaarte pääsukirja lisada. Tere, sõbrad! Ja täna tahan keskenduda veel ühele küsitavale asesõnale: Parim binaarne variant robot eesti saab ja kas ma peaksin BO-ga kaubelda? Kuidas tulus siis kaubelda? Binaarsete võimaluste tasuta praktika konto parim cardano krüptovaluuta kauplemisbot kauplemisprogrammid krüpto.


text: Valipe spaa ratastel (kümblustünni rent) - Valipe puhkemaja Valipe spaa Valipe spaa ratastel (kümblustünni rent) Valipe spaa puhkemajas Kümblustünni mõnusid saab nautida igal aastaajal ning igas vanuses inimesed. Kümblustünn (1600L) mahutab mugavalt 8 inimest. Kütmiseks kulub ca 3-4h (olenevalt aastaajast). Tünn on soojustatud, mis tagab kiirema vee soojenemise ning – mis peamine – aeglasema jahtumise. Haakekonksuga sõiduki olemasolul on võimalik kümblustünni vedada isikliku sõidukiga – kümblustünn on registris kerghaagisena ning selle vedamiseks piisab B-kategooria juhilubadest. Kümblustünn on kaalult kerge. Kohtadesse, kuhu sõiduk ja kümblustünn korraga ei mahu, on tünn võimalik lihtsa vaevaga käsitsi veeretada. Perioodil 1.9.-31.5. 50€ / 24h Perioodil 1.6-31.08. 70€ / 24h Perioodil 23.-24.6. ja 31.12. 100€ / 24h Aitame meeleldi küttepuude ja transpordiga. Küttepuud 40L / 5€ Tünni puhastamisteenus 25€ Transport Hiiumaal = sõltuvalt kaugusest, küsi hinda! Tagatisraha puudub! Otsi tasane ning tugevam maapind, kuhu kavatsed kümblustünni paigaldada. Võta arvesse, et veega täidetud tünni ei ole võimalik enam liigutada. Aseta neli kandeklotsi tugipostide alla. Eesmist tugiratast kasutades tõsta käru esimene pool üles ning kinnita eesmised tugipostid kandeklotsidele. Kui käru toetub juba tugipostidele, veendu, et käru oleks loodis ning tõsta eesmine tugiratas ülemisse asendisse. Kui mõne tugiposti ja kandeklotsi vahele jääb väike vahe (1-2cm), siis ära muretse – vee raskuse all vajub tugipost ise vastu kandepakku. Ühenda kaks korstnatoru, paiguta alumise toru ümber kuumakaitsevõre ning tõsta korsten ahjule. Eemalda termokate (klambrite kood on ''00''). Kaane peal istumine, seismine ega kõndimine ei ole lubatud! Täida kümblustünn mageveega (soovitavalt kuni ca 10cm tünni servast) NB! Kütmist tohid alustada alles siis, kui ülemise ahjust tuleva toru ots on vee all. Olenevalt vee temperatuurist kulub tünni soojaks kütmisele ca 3-4 tundi ning 2-3 kotti 40L küttepuid. Kütmisprotsessi kiirendamiseks soovitame kasutada kuivasid küttepuid ja kaasasolevat termokatet. Kütmisel sega vett aeg-ajalt kaasasoleva mõlaga ning mõõda temperatuuri. Vastavalt klientide tagasisidele on eelistatud veetemperatuur jahedamate ilmadega 35-38 kraadi. 39-40 kraadise veetemperatuuriga tünnis ei suudeta üldjuhul kaua olla. Palava ilmaga on paljud meie kliendid kasutanud kümblustünni ka enda jahutamise eesmärgil ning piirdunud ca 20-kraadise veetemperatuuriga. Kui oled kümblustünni kasutamise lõpetanud ning tuli on ahjus kustunud, võid alustada vee väljalaskmist. Talvel, kui õhutemperatuur võib langeda alla 0 kraadi, tuleb jälgida, et vesi kümblustünnis ja ahjus ära ei kulmuks. Külmumise vältimiseks lase vesi välja kohe peale kümblustünni kasutamist. Kinnita tünnile termokate, kasutades kõiki nelja klambrit ja kinnita veorihmad. Enne transportimist tuleb veenduda, et tugipostid on üles tõstetud ning haagis on korrektselt auto kärukonksu külge kinnitatud.


Heitkogustega kauplemise ja selle kontrollimise ning asjaomase aruandluse ja arvepidamise põhimõtted ning meetodid ja juhendid kehtestab osaliste konverents. Lisas B nimetatud osalised võivad heitkogustega kauplemises osaleda artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks. Heitkogustega kauplemine toetab meetmeid, mida nimetatud artiklis käsitletud heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks võtavad osalised.


(1) Personalitöötaja teavitab kirjalikku taas esitamist võimaldavas vormis konkursi lõpptulemusest konkursi võitnud isikut ja valituks mitteosutunud kandidaate otsuse tegemise päevale järgneva 14 kalendripäeva jooksul.


Kahekordne Sisenemine (47960)


armas, hardcore sex, lapsuke, ilus tissid, ilus ass, closeup, stiilne, kontsad, suur kukk, riided, rühm, neljakesi


source: fineweb

text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools Euroopa Komisjon Pressiteade Brüssel, 28. jaanuar 2013 Grafeeniprojekt ja inimaju projekt pälvivad läbi aegade suurima tippteaduse auhinna, samas kui jätkub võitlus teaduse püsiva rahastamise pärast Euroopa Komisjon kuulutas täna välja mitme miljardi euro suuruse auhinnarahaga tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna konkursi võitjad. Võidukaks osutunud grafeeniprojekt (Graphene flagship) ja inimaju projekt (Human Brain Project) saavad kumbki miljard eurot, mis võimaldab nende raames teostada kümne aasta vältel maailmatasemel teadusuuringuid teaduse ja tehnoloogia ristteel. Kumbagi algatusse on kaasatud vähemalt 15 ELi liikmesriigi teadlased ja ligikaudu 200 teadusasutust. Grafeeniprojekti raames uuritakse ja kasutatakse grafeeni kui revolutsioonilise süsinikupõhise materjali unikaalsed omadusi. Grafeeni füüsikaliste ja keemiliste omaduste kombinatsioon on erakordne: see on õhim materjal, sellel on vasest palju parem elektrijuhtivus, see on terasest 100–300 korda tugevam ning selle optilised omadused on unikaalsed. Grafeeni kasutuselevõtt 2004. aastal sai teoks tänu Euroopa teadlastele ning sellest saab eeldatavasti 21. sajandi imematerjal, nagu oli plast 20. sajandil. Muu hulgas on sellega võimalik asendada räni IKT-toodete puhul. Inimaju projektiga luuakse maailma suurim katserajatis kõige täpsema ajumudeli ehitamiseks, et uurida inimaju tegevust ning lõppkokkuvõttes töötada välja neuroloogiliste ja seonduvate haiguste personaliseeritud ravi. Uuringutega luuakse teaduslik ja tehniline alus meditsiini arenguks ning nendel on potentsiaal parandada oluliselt miljonite eurooplaste elukvaliteeti. Euroopa Komisjon toetab grafeeniprojekti ja inimaju projekti kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatusi kümne aasta vältel oma teadusuuringute ja uuendustegevuse rahastamise programmide kaudu. Projekte rahastatakse püsivalt kogu nende kestuse vältel ELi teadusuuringute raamprogrammidest, peamiselt programmist Horisont 2020 (2014–2020), mille üle praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus läbirääkimisi peetakse. Euroopa Komisjoni asepresident Neelie Kroes sõnas: „Euroopa juhtiv positsioon teadmiste vallas sõltub julgusest mõelda suurelt ja parimate ideede rakendamisest. See mitme miljardi euro suuruse auhinnarahaga võistlus premeerib ELi teaduslikke läbimurdeid ja näitab, et sihiteadlikult tegutsedes suudame teha Euroopas kõrgeimal tasemel teadust. Selleks et säilitada Euroopa konkurentsivõimelisus ning Euroopa teaduse tipptase, peavad ELi riikide valitsused leppima lähinädalatel kokku programmi Horisont 2020 mahukas eelarves.” Grafeeniprojekti eesotsas on professor Jari Kinaret Rootsi Chalmersi ülikoolist. Juhtalgatuse kallal töötab üle 100 uurimisrühma ja 136 juhtivteadlast, kelle hulka kuulub neli Nobeli preemia laureaati. Inimaju projekti on kaasatud 87 uurimisasutuse teadlased ja seda juhib professor Henry Markram Lausanne'i École Polytechnique Fédérale’ist. Infotehnoloogia ja teaduse tulevik rajaneb koostööl. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgutuste programm on maailma ulatuslikem püüdlus selle hüppelaua ärakasutamiseks. Juhtalgatuste võistlus on soodustanud koostöö ulatust ja kestust. Tavapäraste 2-4-aastaste rahastamistsüklitega võrreldes on kümneaastane kestus ja ulatuslik rahaline stiimul tõstnud olulisel määral projektitaotluste teaduslikku taset, mis toob Euroopale pikemas perspektiivis suuremat kasu, näiteks uue tehnoloogia ja kiirema innovatsiooni näol. Taustteave Horisont 2020 on ELi uus teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm ning osa komisjoni esitatud ELi 2014.–2020. aasta eelarveprojektist. Selleks et edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni kui majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid tegureid, pakkus komisjon seitsmeks aastaks välja ambitsioonika 80 miljardi euro suuruse eelarveprojekti; see hõlmab ka tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgutuste programmi. Võitjatele eraldatakse Euroopa Komisjoni IKT 2013. aasta tööprogrammist kuni 54 miljonit eurot. Projektid saavad täiendavalt vahendeid edasistest ELi teadusuuringute raamprogrammidest ning erasektori partneritelt, sealhulgas ülikoolidelt, liikmesriikidelt ja ettevõtetelt. Grafeeniprojekt: grafeenist näib pikas perspektiivis saavat sama oluline materjal kui teras või plast. Grafeenile pühendatud teadusuuringud on näide tekkivast nanotehnoloogia siirdest, mille puhul teaduslaborite avastused võetakse kiiresti kasutusele rakendustes ja kaubandustoodetes. Grafeen ja sellega seotud materjalid võivad lühemas ja pikaajalises perspektiivis mõjutada suurel määral IKT-d, kui grafeenist komponendid integreeritakse ränipõhisesse elektroonikasse ja asendavad järk-järgult räni või teevad võimalikuks täiesti uute rakenduste väljatöötamise. Lisaks IKT-le avaldab grafeeni vallas tehtav teadustöö märkimisväärset mõju energia-, transpordi- ja ka tervishoiuvaldkonnale. Inimaju projekt: selle algatuse tulemusena kogutakse ja koondatakse neuroteaduste ja neuroinformaatika valdkonnas aju simulatsiooni abil katseandmeid, mis võimaldavad tuvastada ja täita meie teadmistelünki. Meditsiinis aitavad projekti tulemused kombineerituna haiguste ja ravimite simulatsiooniga parandada diagnoosimist. Infotehnoloogia valdkonnas mõjutavad uued interaktiivsete superarvutirakenduste tehnoloogiad aju simulatsiooni vajadustest ajendatuna paljusid tegevusalasid. Samas ületatakse aju järgi modelleeritud seadmete ja süsteemidega tänapäeva tehnoloogia põhipiirangud seoses energiatõhususe, usaldusväärsuse ja programmeeritavusega, rajades teed süsteemidele, mis töötavad inimmõistusele sarnaselt. Kasulikud lingid Vt MEMO/13/36 Neelie Kroesi veebisait Neelie Kroes Twitteris


Kasutatud tehnoloogia muudab iga reisi elamuseks. Juht tunnetab teekonna intensiivsust, nautides PEUGEOT oskusteavet teel käitumises. Kaaludes vaid 1,700 kg, annab PEUGEOT EXALTile jõu HYbrid4 veermik, mille maksimaalne 340 hj võimsus jagatakse nelja ratta vahel. Kapoti all asub PEUGEOT Sporti välja töötatud 1,6 THP 270 hj mootor. 6-käigulise automaatkäigukastiga arendab see 4-silindriline bensiinimootor võimsust peaaegu 170 hj liitri kohta, tehes sellest ühe parema maailmas. Tagasillal asub 50 kW elektrimootor, mida kasutatakse elektri- või hübriidfaasis sõidul. See mootor osaleb ka aku laadimisel pidurdamisel taastuva energia abil. Aeglustamisel toimub pidurdamine elektrimootori takistusmomendi abil. Sel moel muundab HYbrid4 tehnoloogia elektrienergiaks kineetilise energia, mis muidu hajutataks soojusena piduriketaste ja -klotside kaudu. Nutika tehnoloogiana kohandub HYbrid4 kohe juhi soovidele, valides kõige sobivama režiimi: ainult elektrirežiim, ainult bensiinirežiim, bensiini-elektrihübriid. Seda tehnoloogiat kasutatakse ka 3008 Hybrid4 ja 508 Hybrid4 mudelitel. TUTVUGE 3008 HYBRID4 MUDELIGA TUTVUGE 508 HYBRID4 MUDELIGA PURE BLUE SÜSTEEM Reisijate mugavuse tagamiseks on PEUGEOT EXALT varustatud innovaatilise õhupuhastussüsteemiga, mille nimi on Pure Blue. Kui auto seisab ja on tühi, puhastab Pure Blue süsteem salongi pinnad, pihustades bakteritsiide ja fungitsiide. Kui sõiduk liigub, kõrvaldab aktiivfilter LOÜd (lenduvad orgaanilised ühendid) ja peenosakesed enne nende salongi sisenemist. Seega sõidavad kõik reisijad alati puhtas keskkonnas. Pööratavad lülitid on paigutatud kahte rühma, kaks väiksest roolist vasakule, seitse paremale. Käsud ja toimingud, mida juht siduda saab, on Juht saab neile omistada toiminguid, mida soovib. Ühele pööratavale lülitile saab omistada ka mustklaaslampide süsteemi sisselülitamise. Esilaternatesse ehitatuna on see süsteem eriti kasulik päevalt ööle üleminekul. Mustklaaslampidega vähendatakse nähtavusprobleeme ning juhtimine muutub muretumaks, teemärgistused muutuvad paremini märgatavaks.


source: wikipedia

text: Ernst Julius Öpik (22. oktoober 1893 Kunda – 10. september 1985 Bangor, Põhja-Iirimaa) oli eesti astronoom, üks Eesti astronoomiakoolkonna rajajaid. Eesti Teaduste Akadeemia liige 1938–1940. Elulugu Ernst Julius Öpik sündis 22. oktoobril 1893 Kundas riigiametniku pojana. Ta lõpetas 1911. aastal kuld-aurahaga tolleaegse Nikolai (praegu Gustav Adolfi) gümnaasiumi Tallinnas. 1912–1916 õppis Ernst Öpik Moskva ülikoolis, töötades juba üliõpilasena Moskva Rahvaülikoolide Seltsi observatooriumi juhataja ja lektorina. Öpik töötas 1916–1920 Moskva, 1920–1921 Taškendi, 1921–1930 ja 1934–1944 Tartu ning 1930–1934 Harvardi ülikooli tähetornis. 1930. aastate algul oli Ernst Öpik ka Harvardi ülikooli lektor astrofüüsika alal. 1923. sai ta loodusteaduste doktoriks (dr. phil. nat.). Aastatel 1910–1912 tegutses Öpik harrastusastronoomide seltsis Vega koos Aleksander Reinbergi ning vendade Oskar ja Paul Öpikuga. 1911–1912 ilmus Öpiku esimene publikatsioon Venemaa astronoomiaajakirjas Mirovedenije Marsi ja Veenuse ning perseiidide vaatlustest. Ta oli vabatahtlikuna Vene valgete armees. 1938. aastal nimetati ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks loodusteaduste alal. 1950–1981 toimetas ta ajakirja Irish Astronomical Journal. Teadusetegemise kõrval tegeles Ernst Öpik ka heliloominguga. 1944. a põgenes Ernst Öpik saabuvate vene vägede eest Saksamaale. 1945–1947 oli ta Hamburgis Balti Ülikooli professor. Aastast 1948 töötas ta Põhja-Iirimaal Armagh’ tähetornis ja oli ühtlasi alates aastast 1956 USA-s Marylandi ülikooli külalisprofessor. Ernst Öpik kuulub maailma kahekümne suurima astronoomi ja kosmoloogi hulka. Ernst Öpik suri 10. septembril 1985. aastal Armagh’s Iirimaal. Teadustöö Öpik oli üks oma põlvkonna väljapaistvaimaid astrofüüsikuid. 1916. aastal avaldatud töös arvutas Öpik valge kääbuse 40 Eri B tiheduse, kuid pidas tulemust võimatuks. Seetõttu jäi ta ilma valgete kääbuste kui eksootilist tüüpi tähtede avastamise aust. Öpik arendas aastast 1915 tähe siseehituse teooriat ning jõudis 1922 järeldusele, et tähtedes toimuvad termotuumareaktsioonid, ja tõestas seda sõltumatult Hans Albrecht Bethest 1937. Ta rakendas seda teooriat Päikese ja teiste kääbustähtede evolutsiooni uurides ning püüdis (1938 ja 1977) selle abil põhjendada jääaegade tekkimist (1952). Öpik esitas ühe juhtivatest teooriatest jääaegade perioodilisuse kohta. Öpiku järgi muutub perioodiliselt energiatootmise intensiivsus Päikese keskmes ning see muudab konvektsioonimustreid Päikese tuumas. Viisi tõttu, kuidas Päikese atmosfäär reageerib muutustele energiatekkes, jõuab Päikese tuuma soojenemisel Maa pinnale vähem päikeseenergiat. Öpiku teooriat ei ole kinnitatud ega ümber lükatud, kuigi see võib-olla seletab neutriinovoogu Päikeselt, mille avastasid uued maa-alused neutriinodetektorid. Öpiku võib-olla kõige tähtsam panus teadusesse oli 1938 avaldatud uurimus tähtede evolutsioonist. Seal ta arutas, millised protsessid võiksid järgneda vesiniku muundumisele heeliumiks Päikese ja teiste tähtede sees toimuvate termotuumareaktsioonide käigus. Ta näitas, et kui vesinik ammendub, tõmbub tähe keskel asuv tuum kokku ning temperatuur tõuseb üle 19 miljoni kraadi. Samal ajal tähe välisatmosfäär laieneb, nii et Päikese puhul ulatub see Veenuse orbiidini. Maa ookeanid lähevad keema ning Maa muutub kõrbenud ja surnud planeediks. Praegu on see seisukoht üldtunnustatud. Leitakse, et Päikese laienemise tõttu lakkab igasugune elu Maal umbes 5 miljardi aasta pärast. Tähtede evolutsiooni arvutused tegi Öpik käsitsi. Tulemusi kinnitasid 10 aastat hiljem Hoyle'i ja Schwarzschildi arvutused arvutite abil. Öpik lõi 1918–22 spiraaludukogude (galaktikate) kauguse määramise meetodi ja tegi selle põhjal 1922 esimesena kindlaks Andromeeda udukogu kauguse (450 000 parsekit). See oli esimene Linnutee-välise objekti kauguse õige määramine. Oma töös edestas ta nii ajaliselt kui täpsuselt ameeriklast Erwin Hubble'it. Tema kasutatud meetodit kasutatakse laialdaselt ka tänapäeval. Öpik kummutas 1933. aastal tähtede termotuumareaktsioonide vältust, meteoriitide vanust ja Universumi paisumiskiirust arvesse võttes seisukoha, et kosmoloogiline Universum on ülivana. (1923). Ernst Öpiku hinnangul ei ületa maailma vanus maakera vanust. See on umbes kolm miljardit aastat. Tema selleteemaline ettekanne leidis elavat vastukaja omaaegses USA ajakirjanduses. Ernst Öpiku initsiatiivil algas aastatel 1930–1934 Tartu ja Harvardi tähetorni vahel koostöö meteooride vaatluse alal (ta asutas Harvardis meteooriuurimise rühma) ning lõi hiljem meteooride atmosfääris põlemise ja meteoriitide planeediga põrkumise teooria. Öpiku statistilised uurimused Maaga kohtuvate komeetide ja asteroidide kohta rajasid aluse meie arusaamale komeetide ja asteroidide liikumisest ning mõjust Maale. 1932. aastal ennustas ta komeedipilve olemasolu Päikesesüsteemi välisosas (Öpiku-Oorti komeedipilv). Alustanud juba 1912. aastal planetoloogilisi uurimusi, ennustas ta 1950. aastatel, et Marsil leidub rohkesti meteoriidikraatreid ning et Veenusel on palav, kuiv ja tolmune atmosfäär (mõlemat oletust on hiljem kinnitanud kosmosesondiga „Mariner“ sooritatud uuringud). Lisaks paljudele õnnestumistele olid mõned Öpiku seisukohad selgelt ekslikud. Näiteks oli ta pikka aega veendunud, et tumedamad alad Marsi pinnal on tumedad taimkatte esinemise tõttu neis piirkondades. Ta uskus, et spiraalgalaktikate spiraalharude otsad liiguvad eespool, mitte ei jää galaktika pööreldes maha. Tegelikult on see vastupidi. Öpik arvas, et päikeseplekkide esinemise ja maapealsete poliitiliste revolutsioonide vahel on seos, ehkki midagi sellist pole suudetud tõestada. Sellist sorti ekstsentriliste vaadete tõttu suhtuti tema töödesse mõnikord vähem tõsiselt kui need väärinuks. Ernst Öpik on tegutsenud ka helilooja ja pianistina. 1936. aastal avaldati tema teosed "Eleegiline ballaad", "Kiri", "Muistend" I–II ja "Nägemused" I–II. Ernst Öpik oli Washingtoni Teaduste Akadeemia, Iiri Kuningliku Akadeemia, New Yorgi Teaduste Akadeemia, Londoni Kuningliku Astronoomiaühingu, American Association for the Advancement of Science, Meteoriidiühingu jt ühingute liige; Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia (Boston) auliige. Eesti Teaduste Akadeemia liige 1938–1940. Töökohad 1916–1920 Moskva observatooriumis 1920–1921 Taškendi observatooriumis (astronoomiaosakonna direktor) 1921–1930 Tartu observatooriumis 1930–1934 Harvardi observatooriumis 1934–1944 Tartu observatooriumis 1938–1940 Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liige 1945–1947 Balti Ülikooli (Pinnebergis Hamburgi lähedal) professor 1946–1948 Balti Ülikooli eesti rektor 1948–1981 Armagh' tähetornis Põhja-Iirimaal 1956– Marylandi ülikooli külalisprofessor Teosed "Солнце по новейшим исследованиям". Moskva 1919; eesti keeles 1928. "Physics of Meteor Flight in the Atmosphere". New York 1958. "The Oscillating Universe". New York 1960. "Meie kosmiline saatus" Tartu 2004, artiklikogu; järelsõna: Jaan Einasto, Mihkel Jõeveer, "Ernst Julius Öpik – viimane suur igakülgne". Publikatsioonid Öpik, E., 1916, The Densities of Visual Binary Stars, Astrophysical Journal, vol. 44, p. 292 Öpik, E., 1922, An estimate of the distance of the Andromeda Nebula, Astrophysical Journal, vol. 55, p. 406-410 Tunnustus 1949 – Kuningliku Astronoomiaseltsi välisliige 1954 – Iiri Kuningliku Akadeemia liige 1960 – USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia J. Lawrence Smithi medal 1975 – USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliige 1976 – Bruce'i medal 1968 – Belfasti ülikooli audoktor 1968 – Rahvusvahelise Meteoriitikaseltsi Leonardi medal 1972 – Kepleri kuldmedal 1975 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 1977 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliige 1977 – Sheffieldi ülikooli audoktor Mälestuse jäädvustamine Öpiku nime kannab väikeplaneet 2099 Öpik. Isiklikku Tema vennad olid geoloogia- ja paleontoloogiaprofessor ning filosoof, keeleteadlane, luuletaja ja maletaja Armin Öpik, diplomaat Oskar Öpik ja pankur Paul Öpik. Tema õde oli Anna Kaškina-Öpik, kes valdas 14 keelt (sealhulgas sanskriti keelt) ja tõlkis Homerost. Tema lapsed on füüsik Uuno, botaanik ja kirjanik Helgi, Tiiu, ajaloolane Elina, Inna ja Maija. Tema lapselaps Lembit Öpik (Uuno poeg) on liberaaldemokraadist Suurbritannia poliitik, endine parlamendiliige, kes esindas Montgomeryshire'i. Viited Välislingid Foto Fotod Elulugu ja fotod (arhiiviversioon) Aivar Kull, "Ernst Öpik avab universumi saladusi" (raamatu "Meie kosmiline saatus" arvustus) – Tartu Postimees 10. 3. 2005, lk 2 20 aasta pärast pääseb Marsile. Kaja, 30. jaanuar 1934, nr. 25, lk. 5. Reis maailmaruumi võimalik. Vaba Maa, 3. veebruar 1936, nr. 27, lk. 6. Sõit kuule 4–5 päevaga. Vaba Maa, 18. veebruar 1936, nr. 40, lk. 6. Tartu tähetorni astronoomid Eesti heliloojad Eesti leiutajad Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liikmed Balti Ülikooli professorid Kaitseliidu Tartu maleva liikmed Eesti majaomanikud Isikud, kelle järgi on nimetatud asteroid Moskva Riikliku Ülikooli vilistlased Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased Eestlased Suurbritannias Sündinud 1893 Surnud 1985


Luksus Perse Ja Karvane Tussu Sisse Minu Maja


porn, college girl, õpilane, võluv, ahvatlema, ülemeelik, toru, tasuta, lapsuke, süütu, 18 yo, 18yo


Eestlane läks Sloveenia lennufirmat juhtima: koosolekud algavad juba väga kõrgel temperatuuril - Majandus Eestlane läks Sloveenia lennufirmat juhtima: koosolekud algavad juba väga kõrgel temperatuuril Sloveenia rahvusliku lennufirma Adria Airwaysi etteotsa asunud eestlane Sven Kukemelk ütles, et kui Eestis üritad sa koosolekutel inimestele vägisi elu sisse puhuda, siis Sloveenias on temperatuur juba nii kõrge, et tuleb vett peale visata ja leeki maha tõmmata. Kõigest 31-aastane Kukemelk on teinud lennunduses silmapaistvat karjääri. Ta on töötanud nii Eesti lennufirma Nordica äriarendusjuhina, seejärel Nordica tütarfirma, lende opereeriva Regional Jeti juhatuse esimehena. Pärast Nordica grupist lahkumist asutas ta lennunduskonsultatsioone pakkuva ettevõtte NA Advisory. Sealt viis ka tee ka 250 miljoni eurose aastakäibega Sloveenia lennufirma tippu. «Ma olin enne nende nõustaja, kuid firma omanikud arvasid, et võiksin anda seda nõu tegevjuhi positsioonilt, millega kaasneb ka vastutus,» rääkis Kukemelk, kelle alluvuses töötab nüüd 500 inimest. Täpsustuseks olgu siiski öeldud, et Kukemelk ei ole Adria ainuke tegevjuht, vaid ta töötab kõrvuti Holger Kowarschiga. Kukemelk vastutab operatiivjuhtimise ja lennukooli eest, Kowarsch finants- ja kommertstegevuse eest.


Talvine sõit - Eesti Subaru Foorum :: subaruclub.NET #1 Postitus Postitas vaska » N, 29 Dets 2005 19:58:13 +0300 Missugused on soovitused külma ilmaga käivitamiseks ning linnasõiduks? Enda kogemustest rääkides - alates -10C on kohapeal soenduse aeg ca 5minutit, saab aknad enamvähem puhtaks kraabitud ning aknad ei tõmba uduseks. Pöörded on iga käiguga ca 2000rpm max, enne kui temperatuurinäidik maksimumile ei jookse. Jõu puudust ei ole, käiguvahetus tavatrajektooril ei eelda ka kõva vajutamist. #2 Postitus Postitas all » N, 29 Dets 2005 23:01:44 +0300 Ise lasen samuti ca 10 minutit hommiku kohal tuksuda. Kuna kasutan 10w 60 siis kohe koormust anda ei ole mitte hea ,selline õli on miinuste juures küllaltki paks.Kohapeal käies pole vändale tulev pauk nii kõva ja õlitus on piisav.Need kes väidavad et auto soojendamine sõiduajal on kiirem ja ohutum pole vist päris õigel teel. #3 Postitus Postitas CPX » N, 29 Dets 2005 23:09:06 +0300 Hommikul soeneb auto kohapeal ainult nii vähe/kaua kui läheb aega lumest puhastamiseks ja/või akende kraapimiseks. Pärast käivitamist loomulikult kõik soojendused sisse Spetsiaalselt autot ei soojenda ma kunagi. Ka külma mootoriga sõidan samamoodi nagu sooja mootoriga. Selleks tuleb kasutada häid õlisid #4 Postitus Postitas all » N, 29 Dets 2005 23:13:44 +0300 See on õige et talveks vedelamad õlid. Siin on ainult üks aga .Kui läheb "tõeliseks" sõiduks siis sooviks mootor jälle selliseid tugevamaid õlisi. Loomulikult tava tingimustes ei oma see mingit tähtsust. #5 Postitus Postitas lauri » R, 30 Dets 2005 01:19:13 +0300 Legacy Turbo: paigal lasen seni tuksuda seni kuni klaasid puhtad, siis minema. Üle 3 pöördeid külmalt ei lase, alla 2 pole samas üldse mingit minekut, kipub alates 3. käigust lausa väristama juba. Kõvemini tallan muidugi siis kui mootor soe. Õli 5w-50. #6 Postitus Postitas Axxept » R, 30 Dets 2005 02:18:27 +0300 panen ka sooja kui garaažis ei seisa just. puhastan ja kraabin puhtaks ning ootan kuni midagi välja hakkab nägema ning siis stardin. õli on 0w-50 Castrol #7 Postitus Postitas Ar21 » R, 30 Dets 2005 10:29:28 +0300 Kas Castrolil ka 0W-50 on? Pole kohanud, 0W-40 on küll olemas. Ise kasutan talvel mõnda 5W-50, suvel ka 10W-60. See kipub nii -20 juures veidi liiga "paksuks" jah. Seepärast 5W-50 talveks mõistlikum. #8 Postitus Postitas ecu » R, 30 Dets 2005 15:27:48 +0300 Axxept kirjutas: panen ka sooja kui garaažis ei seisa just. Kas 0W-50 Subaru puhul liiga vedelaks ei jää? #9 Postitus Postitas Axxept » R, 30 Dets 2005 16:27:49 +0300 tundub et ei jää, praegu küll alt märg, näha et tihendisari on õhtal. muidu ei kurda. #10 Postitus Postitas CPX » R, 30 Dets 2005 19:33:46 +0300 Ma kasutan aastaringselt Castroli 5w-40 ja siiani pole ühegi autoga probleeme tekkinud õli pärast #11 Postitus Postitas vaska » K, 18 Jaan 2006 15:33:59 +0300 Kuidas esimesed külmakraadid ka sõiduvahenditele mõjunud on? Mingeid tüüpprobleeme ka leiab? #12 Postitus Postitas lauri » K, 18 Jaan 2006 17:06:13 +0300 vaska kirjutas: Kuidas esimesed külmakraadid ka sõiduvahenditele mõjunud on? Mingeid tüüpprobleeme ka leiab? Tagumised uksed jäätuvad kinni Hommikul alguses käigukang oleks nagu otsapidi kusagil taignas ja siduripedaal tuleb peale vajutamist üsna tasapisi üles tagasi. Peale väikest sõitu kõik ok. Ühesõnaga pole häda midagi #13 Postitus Postitas Ar21 » K, 18 Jaan 2006 17:40:14 +0300 Üle ilma igasugustes Subaru foorumites-clubides ollakse seisukohal, et ei kõlba 0W õlid Subaru jaoks. Kusjuures sellesosas ollakse päris konkreetsed ja soovitatakse kiiremaskorras see õli väljavahetada. Ja ega tehas ka anna isegi uutele mootoritele, ikka laustades 5W-dest. Samas on mõnede arvates ka 10W-60 suvel liiast, olevat liiga karm, aga selles osas üldiselt nii konkreetsed ei olda. #14 Postitus Postitas EJ204 » K, 18 Jaan 2006 18:55:19 +0300 0W... õliga pole subaruga mõtet mängida.võite mariinest küsida,palju mootri kaprem maksab... see,et soovitatakse antud õli välja vahetada,on jumala tõsi.ise kasutan castroli 10W60. #15 Postitus Postitas all » K, 18 Jaan 2006 19:37:50 +0300 Täna hommikul 10w60ga käivitades ei olnud mingit probleemi .Esimesed paar ringi natuke vaevalisemad aga siis köhatab kenasti käima.


text: Käisin MoMAs Reede on see õige päev Museum of Modern Art jaoks, sest siis on see tasuta. Päris tore oli, ehkki paljud maalid, mis oleksid pidanud seal olema, olid vist kusagile mujale välja laenatud... Siiski. Mu lemmik sellest, mis ma nägin, oli vist Henri Matisse. Igatahes. Lahe muuseum. Pärast käisime sõbraga East kahekümnendadatel (Lexington Ave) piirkonnas, mis on täis india restorane. Sõime ühes eriti populaarses neist – pidi ukse taga järjekorras ootama, enne kui mõni laud vabanes. Aga hullult hea söök oli ka. Ja täitsa odav sealjuures ;). Pärast ma avastasin koduteel ühe super laheda indie rock bändi. Aitab kah jazzist, vahelduseks peaks midagi muud tegema nüüd – New Yorgis on tegelikult ju nii palju muud head kraami ;). Peaks vist ikka ooperis ka ära käima siin varsti. Ja mõnes klubis ka ;) Jee, disko.


Ministeerium: Mistrali müük ei kahjusta Eesti huve(87) Kaitseministeeriumi kinnitusel usuvad nad Prantsusmaa selgitusi, et dessantlaeva Mistral võimalik müük Venemaale Eesti huve ei kahjusta. “Hiljuti Eestit külastanud Prantsuse Euroopa asjade riigisekretär Pierre Lellouche jagas kavandatava Mistrali tehingu teemal asjakohaseid selgitusi, mis lubavad meil olla kindlad, et ühegi liitlase huvid ei saa selle võimaliku tehingu kaudu kahjustatud,” selgitas kaitseministeeriumi pressiesindaja Martin Jasko Delfile. Tema sõnul oleks veel sõlmimata tehingu põhjalikum kommenteerimine liigne spekulatsioon. “Eesti jätkab julgeolekuvaldkonnas toimuvate arengute jälgimist ja vajalike meetmete rakendamist julgeoleku kindlustamiseks nii siinses regioonis kui alliansis laiemalt,” ütles kaitseministeeriumi esindaja.


Isekiri: jaanuar 2010 Eestiski on inimesel õigus oma kujutisele ... ja eraelu puutumatusele! Ent TV3 rikkus seda. Kus on inimõiguse ja õigustatud avaliku huvi piir? Riigikohtu otsuse tõttu tuleb Eesti teleuudiste pättreportereil muuta käitumismalli. Sest kohtu sõnul: ... on üldjuhul keelatud kasutada isiku kujutist j u h u s l i k u s seoses kajastatava päevasündmusega. Ehk veel selgemalt: kui mõni filmitav isik keelab enda ülesvõtmise, siis ei tohi teda ilma asjata TV-s ka näidata. Riigkohtunikud — Ants Kull, Villu Kõve, Jaak Luik — leidsid, et TV-3 tegevus oli õigusvastane, kui telekanal kasutas inimese kujutist ilma kujutatu nõusolekuta, sekkudes nii ka tema eraellu. Teemaks on Villu Tammeri hagi AS-i TV3 vastu, milles sai õiguse hageja, st Tammer. Tema kassatsioonkaebus osutas allastme-kohtute vajakajäämisele eeskätt ses osas, et nood ei andnud hinnangut kujutisõiguse kaitseõigusele. Ei maa- ega ringkonnakohus polnud rahuldanud ka mittevaralise kahju hüvitusnõuet TV-3 vastu. Kõrgem kohus ei soostunud ringkonnakohtuga ka selles, et isegi kui tegemist olnuks hageja põhiõiguse õigustamatu riivega, ei annaks see alust määrata rahalist hüvitist, mis hageja hinnangul peaks olema 40 tuhat krooni. Sestap otsustas Riigikohtu tsiviilasjade kolleegium 13. I 2010 saata asi tühistet osas tagasi Tallinna Ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks. Viasati telekanali TV3-Estonia "Seitsmestes uudistes" oli 22. IX 2007 reportaaž Tallinn—Narva maanteel toimunud politseioperatsioonist. Uudiste saatepeas näidati paari sekundi vältel hageja autole lähenevat politseinikku. Seejärel läks pilt maanteeliiklusele ning uudise juhatas sisse diktori tekst, et Rakvere, Jõhvi ja Narva politseinikud kontrollisid kiirusepiirangu- ja turvavöö kasutusnõuete täitmist Virumaal. Saates toodi ära videopilt hagejast ja politseinikust koos nende vestlusega, kust selgus hageja kinnipidamise põhjus. Seejärel näidati uuesti liiklust maanteel diktoriteksti saatel, mille kohaselt Rakvere politsei koostas 2 ja Jõhvi politsei 16 protokolli piirkiiruse ületamise eest ning et kõige enam ületati lubatud kiirust 21km võrra tunnis. Diktori sõnul tegi Narva politsei 4 protokolli kinnitamata turvavööde ja toonitud sõiduklaaside eest. Järgnes videopilt hagejast ja politseinikust, kes palus teeolusid arvestada ja soovis hagejale head teed. Hageja esitas kostjale kaebuse ja palus ümber lükata väärteabe, mis tekkis ebaseadusliku videolõigu avaldamisega. Kostja TV-3 sellele ei reageerinud. Hageja Villu Tammeri seisukoht: Videolõiguga loodi hagejast kujutelm, nagu olnuks tema üks rikkujaist; uudislugu, mille eesmärk on juhtida ühiskonna tähelepanu diktori loetletud rikkumistele, pidanuks kasutama sisule vastavat, mitte tema pilti.Kostja Viasat TV3-Estonia seisukoht: Telekanali esindajate arust kaalus avalik preventiivne huvi üles hageja huvide riive, kuna ei saates ega hageja—politseiniku vestlusega saatelõigus Tammeri nime ei mainitud, samuti polnud näha tema sõiduki numbrit, ei edastatud valeandmeid ega väärtushinnanguid tema kohta, videopilt hagejast oli eetris mõnekümne sekundi vältel ning tema kujutise kasutamine uudistes polevat õigusvastane olnud, seda enam, et Tammer saanuks vältida enda kinnipidamist ja filmimist, kui ta autol oleksid kõik tuled põlenud. Inimese õigus enese kujutisele Euroopas on kujutise kaitse küsimus tele- jms massimeediumides lahendatud enamasti nii, et kaetakse või hägustatakse kõigi kesk- või suuremas plaanis ekraanile sattuvate isikute näod, kes ei ole andnud nõusolekut enda kujutise avaldamiseks. See ei puuduta seltskonnapidudel eputavaid ega avaliku elu tegelasi. Hageja ei ole avaliku elu tegelane. Riigikohtus 14. XII 2009 arutatud ja kuu hiljem avaldatud otsuses jagatakse veendumust, et inimesel on Eesti Põhiseaduse kohaselt õigus oma kujutisele. Põhiseaduse... §19 lg1 järgi on igaühel õigus vabale eneseteostusele. Nimetatud üldisest isiksus-põhiõigusest tuleneb enesekujutamise õigus, mille all tuleb mh mõista õigust oma kujutisele. Õigus kujutisele hõlmab nii kujutise [liikumatus] pildis kui ka liikuvas pildis. Põhiseaduse §19 lg1 on lihtsa seadusreservatsiooniga põhiõigus, millest tulenevalt võib seda piirata mis tahes põhjusel, mis ei ole Põhiseadusega otseselt keelatud. Õigus oma kujutisele kuulub ka Põhiseaduse §26 kaitsealasse... Põhiseaduse viimati mainitud säte käib perekonna- ja eraelu puutumatuse kohta. Võlaõigusseaduse §1046 lg1 kohaselt on õigusvastane nii isiku kujutise õigustamatu kasutamine kui ka eraelu puutumatuse rikkumine. Küll pole sama paragrahvi 2. lõike järgi õigusvastane isikliku õiguse rikkumine, kui rikkumine on õigustatud, arvestades avalikkuse või kolmandate isikute huve või muid seadusega kaitstud hüvesid. Riigikohtu tsiviilkolleegiumi hinnangul ei asenda isiku kujutamine kas või neutraalses või positiivses toonis siiski isiku puuduvat nõusolekut: Avalikkuse huvi võinuks kolleegiumi arvates eelkõige jaatada juhul, kui hageja oleks pannud toime tõsise õigusrikkumise, millest teavitamine on üldsuse huvides, eelkõige selliste õigusrikkumiste avastamiseks või ärahoidmiseks tulevikus. Seega ei oleks hageja kujutise kasutamine ilma tema nõusolekuta olnud praegu lubatav ka nt juhul, kui politsei oleks talle koostanud protokolli lähitule mittekorrasoleku tõttu. Niisiis, meie krimireporterid, sotsiaalpornograafid jt ühiskonna süvakihtide geoloogid! Peate hakkama viisakamaks ning oma taieste avaldamise nimel edaspidi kas... paluma filmitavalt autogrammi, st tema kujutise avaldamise luba küsima, või... piirduma tuvastamatu kontingendi kujutamise ehk lavastustega. FOTO: Mustlaspere elamu kusagil Euroopas Joakim Eskildseni (Der Spiegel) romasarjast Posted by Holger at 05:52:00 1 kommentaar: Lingitud siit: Labels: Inimhing, Neoeetika, TV, Õigus—õigusetus Moskva poolsajandi nuriennustuse head ja vead Tulevikuennustaja suurim eksitaja on lootus inimeselooma (p)arenemisele. Komsomol'skaja pravda (KP) 1959. aasta detsembri lõpus trükitud ülioptimistlik tulevikunumber — dateerituna 1. I 2010 — lõi innustava visiooni N Liidu leevast õnneajast seisuga uusaasta 2010. Sovetiriigi saatust aimamata pani ennustus siiski täppi maailma praeguse elu—olu ning korraldusega selles... et suheldakse kaasaskantavate + videotelefonidega (nagu praegune Skype) ja... et Moskva poodides käib parasjagu ostjaid nääride tõttu rohkem kui muidu. Poolsajanditagusil lehetegijail õnnestus üllatavalt täpselt ennustada ka (3.) millal inimene Kuule astub. See pidi tulema vähem kui 10 aastat pärast utoopialehe ilmumist ehk augustis 1969 — inimese tegelikust Kuule jõudmisest ainult kuu jagu hiljem! Kuid esimese Kuule jõudnu nimi ja rahvus ei läinud paika: arvati venelast Kirill Avgustovit, mitte ameeriklast Neil Armstrongi, kellega see päriselt juhtus. Täiesti nurja on läinud Kuulinna (Lunograd) ning joomarluse kadumise eeldamine juba uueks millenniumiks. Järeldus: kerge on teha ettevaateid kümnendiks või ennustada kümnendite perspektiivis nt tehnika progressi, eriti kui pidada silmas inimese olmemugavusi või uudis- ja tarbimishimu rahuldamist. Ent mida objektiivsemad tegurid mängu tulevad, seda keerulisem on ennustada. Kommunistlik noorteleht kuulutas süütu iluveaga ette ka nt Siberi igijää sulamist: seal kasvaks nüüd teravili ja polaarjoonel valmistutaks tsitruste saagiks. Ses ennustuses mitte küll globaalseist muutusist tingitud kliimaolude, vaid Nõukogude teadussaavutuste tulemusel. Siin ei tõuse sovetižurnalistide optimism aga niisama pilvedesse nagu toona ainuvalitseva partei futuroloogide ametlikud sihid. Nood lubasid kõigest aasta hiljem üllitet NLKP uue parteiprogrammiga kommunistliku korra põhijoonte saavutamist 1980. aastaks! Tegelikkus — stagneeruv tarbimissotsialism ja sovetiimpeeriumi saatuslik mõõn... Kabelimatsu pani Poola — oma sõltumatute ametiühingute võiduka vabadusvõitlusega... Kirstunaelad taoti valmis Baltimail jm. Jne. Ehkki Postimehe võrguanne avaldas vana leheloo kurioosumi rubriigis, on ennustuses kurioosne õigupoolest see, mida Komsomolitõe 50a-ettekuulutus venelaste (pro Homo soveticuse) eluea ja tulivee pruukimistava kohta ütles: Üks (helikopterite laenutuses töötavaist) kopteripilootidest on 125-aastane naine, kõrgele eale vaatamata hea tervise juures ja kõbus. Tervisele ja eakaks saamisele aitavat kaasa, et N Liidus (AD2010) kanget alkoholi enam joogiks ei tarbita. Seda kasutatakse ainult meditsiinis. Samuti on N Liidus palju elundisiirdamiskliinikuid, kus inimesed saavad endale vanade organite asemele uued. Elu nagu meditsiiniprotseduuridki on Maa pealt ka Marsile jõudnud... Vt pikemalt Milline pidi N Liit olema 2010. Elu-24, 7. I 2010. Tõsist roimarit nähakse sama ennustuse järgi halvas humoristis, kes kordab nääripeol aastavanuseid nalju. Traagilisem on seevastu paradoks lehenime endaga — see on sajandikatastroofi üle elanud ja seega (4.) täiesti õigesti ennustet seik. Kas sovetimeelsuse püsimist on toetanud moraali allakäik? Kuigi Kommunistliku Noorsooliidu Tõde (KP eesti keeles) ei ole lehepealdist läinud poole sajandiga hüljanud, on KP tänavune sisu ettekuulutusest kaugel. Nüüdsed pealkirjad on hüvaks mõõdikuks sellele, kuivõrd lahkneb kommunistliku näivtõeluse pinnalt peegeldatud projektsioon igasugusest, k.a tuleviku reaalsusest. Millised olid Komsomolitõe nr 1, 2010 tegelikud teemad: "Kahe kuuga mehele? Ajakirjanduslik eksperiment" "Miks vene neidudest turiste välismaal litsiks peetakse?" "Kordusopp tegi plastilise kirurgia ohvrist tõelise koletise" "Seksimüüte on parem mitte paljastada" "Sõdur putkas väeosast uueks aastaks koju" "Seadusliku varga aukraadi pole olemas" "Moskvalased saavad nääribankettidega tünga" "Hinnatõus +7,5%, aga venemaalaste reaalne tulu -3%" "Valgevene—Venemaa: Kas tuleb naftasõda?" "Jaapanis valmis pensionäri+roboti hübriid" Ääri-veeri toetab viimane futuristlik uudis küll omaaegsete komnoorte optimismi, muidu on KP viie kümnendi prognoos 1959 kuni tänapäev aga 2 lehenumbrit kõrvutades lootusetult luhtunud. Posted by Holger at 17:20:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit: Labels: AD 1959, AD 1969, AD 1980, AD 2010, Kommunism, Sotsialism, Teadus, Tulevik, Vene küsimus, По-русски


14) jäätmevedaja on ettevõte, kellele avaliku konkursi tulemusena on antud ainuõigus korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas;


kiisu, sõrmestus, masturbation, dildo, tool, määrdunud, määrdunud rääkida


text: Aemilianus (Imperator Caesar Marcus Aemilius Aemilianus Augustus); sünninimi Marcus Aemilius Aemilianus; 207 või 213 Djerbas – oktoober 253) oli Vana-Rooma keiser augustist 253 kuni surmani. Tapeti. Vana-Rooma keisrid Surnud 253


text: Seakatku teave koondati ühele veebilehele - Meditsiiniuudised Seakatku teave koondati ühele veebilehele "Sigade Aafrika katk on väga ohtlik ja nakkav taud, mis võib puhkemisel põhjustada seakasvatussektorile suurt majanduslikku kahju. Samas on meist igaühel võimalik aidata kaasa, et vähendada selle Eestisse levimise tõenäosust," ütles Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor Ago Pärtel pressiteate vahendusel. "Seepärast koondasime veebilehele olulisemad soovitused nii seakasvatajatele, jahimeestele kui ka näiteks seenelistele ja marjulistele. Kindlasti tuleks nende materjalidega enne metsaminekut tutvuda."


Packdale Logistic OÜ, mis oli asutatud aastal 1996, töötab logistika valdkonnas. Tänu selle aja jooksul omandatud kogemustele, oskustele ja teadmistele, me võime teile pakkuda laia valikut logistikateenuseid: kaupade tarne Euroopa Liidust Venemaale, tolliladu ja tolliagendi teenused Eestis ja Euroopa Liidus, ladustamisteenused, kaupade konsolideerimine, vene saematerjalide eksport Euroopa Liitu.


TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - 05.02.2020 - Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus - Piletilevi.ee Vali teine sündmus sarjast TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - N 12.12.2019 19:00 - Vanemuise Kontserdimaja, Tartu TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - R 13.12.2019 19:00 - Vanemuise Kontserdimaja, Tartu TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - L 14.12.2019 19:00 - Kuressaare Kultuurikeskus TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - P 15.12.2019 19:00 - Kuressaare Kultuurikeskus TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - N 19.12.2019 19:00 - Rakvere Spordikeskus TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - E 20.1.2020 19:00 - Vene Kultuurikeskus, Tallinn TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - N 23.1.2020 19:00 - Vene Kultuurikeskus, Tallinn TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - R 24.1.2020 19:00 - Aruküla Rahvamaja TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - T 28.1.2020 19:00 - Ugala Teater, Viljandi TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - R 7.2.2020 19:00 - Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' - T 18.2.2020 19:00 - Paide Muusika- ja Teatrimaja TÕNIS NIINEMETS grow-up comedy ''THE KID'' K 5.2.2020 19:00 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus 17.00 - 19.00


§ 9 Konkursi tulemustest teavitamine


Linnar Priimägi: Tallinna mentaliteet(45) Propagandateoorias võib „mentaliteeti“ mõista kui rahvuslikku või rahvuspoliitilist käitumistüüpi. Nii räägitakse näiteks vene mentaliteedist (pycckий MeHTaлиTeT) ja Venemaa mentaliteedist (poccийckий MeHTaлиTeT). Neis küsimustes valgustavad meid järjekindlalt Mart Helme ja Marko Mihkelson. Samamoodi võib kõnelda eesti mentaliteedist ning Eesti mentaliteedist. Esimest teemat puudutati nüüd vabariigi aastapäeva puhul enam või vähem teadlikult peaaegu igas pidukõnes (rahva kujutlusse on Tammsaare abiga juurdunud näiteks „eestlaslik jonn“ ja „rahvuslik hariduspüüd“). Eesti kui riigi mentaliteedi võttis jutuks kaitseminister Jaak Aaviksoo Eesti Päevalehe lisas Riigi Kaitse (23.12.2009), osutades ohule „kujutada Eestit väikese vastiku natsiriigina“. Need küsimused teravnevad Eesti Vabariigi pealinna saades Euroopa kultuuripealinnaks 2011. Kiiduväärselt on seda mõistnud programmi korraldav sihtasutus, kes on seoses kultuuripealinnaks saamisega väljendanud soovi, et "hea teeninduse kuu kestaks terve aasta." Õige soov! Hea teenindus on vähim, mida tahta. Sellega peab vaeva nägema. Aidaku siin nõuga Neil Peterson, kes oli 2008. aastal Euroopa kultuuripealinna Liverpooli hea teeninduse projekti juht! Teeninduses annaks parandada nii mõndagi, võrreldes Euroopas kogetuga – seda märkavad paljud. Iseküsimus muidugi, kas kultuuripealinna „külalislahkuse programm“ peaks tegelema eesti (!) keele õpetusega umbkeelsetele taksojuhtidele või kuidas saavutada, et „taksojuhtidest õhkuks sümpaatiat ja sõbralikkust“ (mismoodi säärane „sümpaatiat õhkumise“ koolitus küll välja näeks?). Osutatud eesmärkidel aja- ning rahakulu tundub pigem paigutuvat rubriiki ut aliquid fieri videtur – „et nähtaks millegagi tegeldavat“. Võib-olla tuleks lähtuda hoopis mentaliteedist, mida Euroopa meilt aastal 2011 ootab – eurooplase mentaliteedist. Väga hea, et Liverpoolis „juba lennujaamas ootasid vabatahtlikud külalisi ukse juures, et aidata neil leida hotelli või sihtpunkti“. Võib-olla Tallinna lennujaamas juhatavad meie vabatahtlikud saabujaid ka õigete – ja mitte kahtlaste – taksode peale. Aga vaadakem, mis toimub sihtpunktis, Tallinna peamises atraktsioonis – vanalinnas! Mentaliteedi juurde kuulub teatav loomuliku taluvuse piir. Esiteks mõistlik arusaam oma võimalustest. Enese 008000 kindlust ning arukat tegutsemisjulgust annaks teadmine, kui suur on maailma kultuuripärandisse arvatud Tallinna vanalinna koormustaluvus. Kas me ikka saame siia ahmida aina rohkem ja rohkem turiste, ilma end suvisel keskpäeval mööda Viru tänavat liikudes võõra higiga kokku määrimata? On tore, et Eesti Turismifirmade Liit on juba kolm aastat tagasi koostanud projekti eesmärgiga suunata külalisi muudessegi Tallinna piirkondadesse peale vanalinna. Nüüd tuleks veel mõtelda – eesmärk, mille juba 2002. aastal sõnastas Tallinna mainekujundusprojekt – kuidas esile tuua nende asumite huviväärsus. (Tunnustagem siin oma aukodaniku, väsimatu Robert Nermani eeltööd!) Ning on väga hea, et praeguse linnavalitsuse haldusreform üritab muuta Tallinna üldse asumikesksemaks (kui vaid Toompea pimesikud vastu ei punniks). See on väärikuse mõistuspärane piir. Kuid on ka vaimsuslik väärikuspiir, mis eriti selgesti ilmneb just teeninduses. Turistiteeninduses, mis on osav, kuid väärikuseta – niisiis toapoisilik. Mis on kallis, kuid väärikuseta – taskupugejalik. Mis on sõbralik, kuid väärikuseta – õuenarrilik. Eurooplase väärikuse puudus on meie mentaliteedi põhihäda. See teebki enim hirmu, kui vaatame vastu aastale 2011. Kõige drastilisemalt avaldub meie kui eurooplaste eneseväärikuse puudus Tallinna vanalinna loovutuses paigaks, kus (arhitektuuriloolase Mart Kalmu sõnutsi ettekandes linnavolikogule 11.02.2010) „õhtuti lärmavad kõrtsid ja päeval kappavad turistid merevaigu jahil“. Avage silmad: me oleme oma kodulinna südame käest andnud nagu võõra vara – söödame-joodame-magatame siin külalisi ja tõrjume oma inimesed välja, rajades leivapoodidesse kullapoed, piimapoodidesse suveniiripoed ja küsides Raekoja platsil õlle eest hinda for visitors only. Tallinlasel ei ole vanalinnas mitte kuskil õieti asja olla! Me pole enam oma vanalinnas peremehed, me oleme siin suilised, teenijarahvas. Ja meid tahetakse koolitada aina paremateks ja paremateks teenindajateks! Tallinlase eneseväärikuseta teenijastaatust tunnetavad turistid väga selgesti. Neil kui „alamrahva hulka saabunud sakstel“ pole häbi vanalinna tänavatel öösiti täiest kõrist räusata. Niisuguseid džunglihääli ei kuule Pariisi ega Rooma kesklinnas ka kõige kibedamal turismihooajal! Siin aga pole isegi mupot, kes sääraste sissesõitnud „pärisperemeeste“ tähelepanu viisakalt juhiks asjaolule, et meil – jah: meil! – ei ole kombeks niimoodi käituda. Küsimus algab ikkagi meie endi mentaliteedist. Ja meie valik siin ei saa piirduda kahega: kas olla tige nats või lahke lakei. Peab leiduma veel mingi kolmas, väärikas võimalus. Kohtumiseni 10 kuu pärast Euroopa kultuuripealinnas!


Photopointi esinduskauplustesse ja veebikaubamajja on müügile jõudnud uus Olympus OM-D E‐M10 Mark IV hübriidkaamera. Tegemist on Olympuse taskukohase ja tavakasutajatele suunatud OM-D E-10 seeria neljanda kaameraga, mis pakub kasutajatele rohkelt funktsioone, head pildikvaliteeti ja kasutuslihtsust ülimalt kompaktses korpuses. Kaamera peamiseks uuenduseks on selle uus 20-megapiksline sensor... Hoolimata hiljutistele uudistele Olympuse firma müügi kohta tutvustati täna maailmale uut hübriidkaamerat, Olympus OM-D E‐M10 Mark IV. Tegemist on Olympuse taskukohase ja tavakasutajatele suunatud OM-D seeria neljanda kaameraga, mis pakub kasutajatele rohkelt funktsioone, head pildikvaliteeti ja kasutuslihtsust ülimalt kompaktses korpuses. Kaamera peamiseks uuenduseks on selle... Lisaks täna välja kuulutatud uuele Olympus OM-D E-M10 Mark IV hübriidkaamerale tutvustati ka uut objektiivi. M.Zuiko Digital ED 100-400mm f/5.0-6.3 IS on Olympuse uus tõeliselt suure ulatusega telesuumobjektiiv, mille fookuskaugus ulatub 35mm ekvivalendina 200 – 800 mm. Vaatamata objektiivi suurele suumiulatusele ning pikale fookuskaugusele on... Alates tänasest on Photopointis saadaval maailma kõige kergem ja kompaktsem standardsuum-objekiiv. Uus M.Zuiko Digital ED 12‐45mm f/4 PRO objektiiv pakub suurepärast optilist võimekust kõigil fookuskaugustel ja tagab teravad pildid kuni kaadri servani. Tänu oma kompaktsusele ja pildikvaliteedile saab tõenäoliselt tegemist olema ühe Olympuse populaarseima objektiiviga.... Kui Olympus kuus aastat tagasi oma esimese OM-D seeria kaameraga lagedale tuli, oli see parim hübriid, mida tõsisem fotohuviline endale hankida võis. Kuus aastat on kaameratööstuses terve igavik. Selle aja jooksul on konkurents hübriidkaamerate turul muutunud päris vihaseks. Fujifilmi poolkaadersensoriga X-T seeria on järsku videograafide... Olympus esitleb täna uut hübriidkaamerat nimega OM-D E-M1 III. Täiustatud mudelina kolme aasta tagusest OM-D E-M1 II aparaadist astub uus tulija Olympuse kaamerahierarhias otse keskklassi E-M5 Mark III ja lipulaeva E-M1X vahele, pakkudes seal konkurentsi teiste tootjate tippklassi poolkaadersensoriga hübriididele nagu näiteks Sony a6600, Fujifilm... Photopointi on kohale jõudnud uhiuus Olympus OM-D E-M5 Mark III hübriidkaamera. Kaamera on märgatavalt kompaktsem kui tema eelkäija (Mark II) ning sisaldab tehnoloogiat, mida oleme näinud varasemalt kõrgemasse hinnaklassi kuuluva E-M1 Mark II juures. Kaamera on saadaval nii hõbedases kui ka mustas korpuses ning seejuures... Используя фототехнику Olympus Ты сможешь запечатлеть любую деятельность и события, и получив качественные фото и/или видео вспоминать о них по прошествии многих лет. Приобрести беззеркальную камеру или объектив Olympus В рождественский период особенно приятно, ведь многие из них продаются по заманчивой льготной цене! БЕЗЗЕРКАЛЬНЫЕ КАМЕРЫ ОБЫЧНАЯ ЦЕНАЯ... Olympus teatas äsja, et toob turule uue OM-D E-M5 Mark III hübriidkaamera. Uus kaamera on tehtud veelgi kompaktsemaks kui tema eelkäija ning sisaldab palju samasugust tehnoloogiat nagu oleme näinud varasemalt kõrgemasse hinnaklassi kuuluva E-M1 Mark II juures. Kaamera helitugevuse vähendamiseks on Olympus teinud kaamera... Если Ты хочешь перенести свои фотоспособности на новый уровень, то покупка беззеркальной камеры Olympus, несомненно, хорошая идея. Эти камеры долговечные, мощные по содержанию, со стильным дизайном, и самые популярные из них сейчас продаются по осенней льготной цене. Olympus PEN Lite E-PL8 Olympus PEN Lite... Kui varem pole põhjust olnud akulaadija pärast elevust tunda, siis uus Hähnel ProCube 2 just selliseid tundeid tekitab. Uuest laadijast võib leida rohkem funktsioone kui vanadest telefonidest. Kaks pesa kaamera akude laadimiseks, USB pesa telefoni laadimiseks, adapter AA patareide laadimiseks, laadimise jälgimine ja akude vastupidavuse... Kui Panasonic ja Olympus 2008. aasta suvel maailma esimese hübriidkaamerasüsteemi välja kuulutasid, kavatseti hakata valmistama peegelkaameratest pisemaid ja soodsamaid fotoaparaate. “Peegelkaamera soodsam ja pisem alternatiiv, mitte täisvereline asendus”. Nii lubasid need ettevõtted 10 aastat tagasi. Tänaseks oleme jõudnud ajajärku, kus peegelkaamerad on unustuse hõlma vajumas...


see, kahmama, striptiis, kirglik, vilkuv, eelmäng, meeleline, õrritama, poseerib, stripper, erootiline, kirg


text: Miranda Cosgrove |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Tema karjäär algas kolme aastasena. Aastaid pärast väikesi esinemisi televisioonis, kutsuti Miranda Cosgrove Drake & Joshi saatesse, hiljem tuli iCarly. Cosgrove teenib $180,000 ühe iCarly osa eest. Tänu iCarly edule salvestati plaat juunis 2008. ICarly hittlaul on "Leave it all to me" .


Aju ultraheli - vedelik üle normi | Lasteneuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee Üllatav faktor, mis vähendab luutihedust Kardioloogia kolib äppi ja pilve Kuidas peaksid kooliõpilased enda silmade eest hoolitsema? Suure stressi tõttu võib pimedaks jääda Teadlased töötasid välja strateegia, mis aitab langetada tervislikke valikuid Miks gripivaktsiin on eriti oluline rasedatele ja rinnaga toitvatele emadele? VAATA OTSE: «Tuhat tervist» Räägime veresoonkonna lupjumisest Ebamäärane kõhuvalu võib viidata pahaloomulisele kasvajale Ülitundlik inimene – õnn või õnnetus? Kaks elustiilimuutust, mis vähendavad naiste suremust südamehaigustesse ja vähki Hambaarst avaldab lihtsaima viisi, kuidas vältida halba hingeõhku Teledoktor Viktor Vassiljev esitleb raamatut «TV Tervisevõti» Aju ultraheli - vedelik üle normi 28.03.12 / Lasteneuroloogia Käisin oma 2,5-kuuse pojaga neuroloogi konsultatsioonil. Sinna saatis perearst nö igaks juhuks, mingeid kaebusi polnud. Kuna laps kippus rohkem paremale vaatama ja ma seda arstile ka mainisin, arvas ta, et võiks teha igaks juhuks aju uh. Selle tegime siis, kui laps sai 3 kuuseks. Saime tulemused (telefoni teel): külgvatsakeste vedelik on üle normi - 6mm. Arst ütles, et muretsemiseks pole veel põhjust, sest lapse pea on kasvanud täiesti normi piires, aga laps võetakse siiski jälgimise alla ja kuu aja pärast tehakse uus uh. Et ma nüüd selle kuu ajaga murest halliks ei läheks: 1) Kas ja kuidas peaksin oma last jälgima? Millised käitumuslikud märgid viitaksid, et midagi võib olla valesti? Ta on seni olnud väga rahulik ja rõõmsameelne laps. Magab ja sööb hästi, suuremaid nutuhoogusid pole kunagi olnud. Areng on eakohane. Pisemana oli minu arvates eakaaslastest natuke loium, ent nüüd on aktiivne ja ärgas. Nüüd, 3-kuusena, ei eelista ta ka enam pead kindlalt paremal hoida ning kõhuli olles on pea praktiliselt keskjoonel. 2) Mis võib negatiivsel juhul olla sellise probleemi diagnoos? Vesipea või veel midagi? aitäh pöördumast! Minu soovitus:jätke muretsemine ja hoidke kontakti oma perearstiga. Teie peaksite tegema asju, mida olete siiani teinud: jälgite oma last ja tema käitumist. Kui laps on rõõmus ja sööb häasti, siis pole muretsemiseks mingitki põhjust. Rõõmus, rahul ja normaalse arenguga laps ei ole haige-pidage seda meeles. Liigne vesi ajus Mul on mure oma 6kuuse pojaga, kellelt leiti aju ultraheli uuringul liigne vedelik. Probleem algas sellega, et palusin perearstil meid suunata neuroloogi juurde, kuna ta võpatab väga tihti ... Arvan, et ei ole põhjust muretsemiseks, kuid kirurgi konsultatsioonil käige siiski ära. Pea ümbermõõt lapse sünnil on olnud normaalne, kuid peale sündi on kasvanud ... Liigne vedelik ajus Tere! Alustan sellest, et minu laps juba on Teie patsient, kuid kuna uus visiit alles jaanuaris ning mure suur, siis otsustasin siit mõned küsimused küsida. Nimelt olid lapsel nutukrambid ning seepeale ... Väga tõenäoline on, et tegemist on imikueas esineva UH leiuga, mis taandub lapse esimese eluaasta jooksul, ega põhjusta kõrvalekaldeid arengus. Kirurgilist vahelesegamist ... Ei tea kas pöördun õige inimese poole, aga kuna lugesin eelnevaid kirju kus oli ka juttu külgvatsakestest, siis proovin algul küsimus esitada Teile. Olen 20 nädalat rase, käisin ultrahelis ... aitäh küsimast! Jutt käib lapse aju külgvatsakestest. Kuna need on normi piires, siis ei ole Teil mingit põhjust muretsemiseks. Tundke rõõmu oma rasedusest! Miks pea kiiresti kasvab? Tere!! Minu laps on praegu 7 kuune(poiss) Aga tema pea kasvab liiga kiiresti.Sündides oli 35cm,3 kuuselt 44cm,6 kuuselt 46,5cm ja nüüd 7 kuuselt juba 47,5 cm.Liiga palju ju!! Ise on poiss 72 cm ja 10 kilo.Rinnaümbermõõt ... aitäh küsimast! Teie lapse pea on tõesti kasvanud kiiresti, eriti esimesel kolmel elukuul. Kuid alati tuleb arvestada ka mõõtmisvigadega. Kui laps areneb normaalselt ja aju ultraheli oli korras, ...


text: Sonic Pi õppematerjal : Koolielu kasutatud 500 korda Autor: Kristi Jaason Avaldaja: Kristi Jaason Sonic Pi on vabavaraline ja tasuta tarkvara muusika ja helide programmeerimiseks. Sonic Pi puhul on tegemist võrdlemisi lihtsa tekstilise programmeerimiskeelega, mis sobib ka algajatele. Õpitakse programmeerimise põhikontseptsioone läbi helide ja muusika loomise. Õppematerjal on eelkõige mõeldud kasutamiseks arvuti- või programmeerimistundides, kuid võimaldab samuti lõimida muusika- ja arvutiõpetuse. Õppematerjal sisaldab näiteid koos ülesannetega. Käsitletakse järgmisi teemasid: tsükkel, paralleelne ja hargnev protsess, tingimuslause, list, muutujad, algoritmid, parameetrid, käsud rand ja rrand, alamprogramm, live coding ehk reaalajas muusika programmeerimine. Sonic Pi programmeerimine muusika arvutiõpetus informaatika live coding reaalajas muusika programmeerimine


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Gunung Merta Bungalows ideaalselt Ubud's; ühes linna populaarseimas paigas. Hotell asub 0.5 km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Jooga laut, Ubud botaanikaaed, Seniwati galerii naabruses. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Gunung Merta Bungalows kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu autorent, pesuteenus, keemiline puhastus, jalgrattarent, kiirbussi teenus. Astu ühte 10-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil, nagu mõnest toast leitav föön, vann, minibaar, internet access – wireless, laud. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu aed, välibassein, massaaž. Gunung Merta Bungalows on Sinu sihtkoht Bali kvaliteetse majutuse otsinguil. Nyepi usupüha Palun pange tähele, et allmärgitud kuupäevadel tähistatakse Bali saarel nyepi (vaikuse) päeva. Nyepi (vaikuse) päeval valitseb kogu saarel täielik vaikus. Väljas pole lubatud ükski tegevus, kaasa arvatud hotelli saabumine ja sealt lahkumine. 23. märts 2012 | 12. märts 2013 | 31. märts 2014 | 21. märts 2015 | 9. märts 2016 | 28. märts 2017


Riia tuletõrje ei suutnud Rammsteini “kustutada”(13) Läti päästeamet keelas Arēnā Rīga tuleohutussüsteemi probleemide tõttu menubändi Rammsteini eilse kontserdi. Saksa industriaalroki gigandid aga tulid ikkagi lavale. Infoagentuuri LETA teatel tõi Läti riikliku tuletõrje- ja päästeameti (VUGD) keelu eiramine ja kontserdi toimumine endaga kaasa kontserdi organisaatorile edaspidise tegevuse keelu. Keelu põhjuseks oli neljapäeval Riias Brasā raudteejaama lähistel toimunud veeavarii, mille tõttu langes veevärgis rõhk ja lülitus välja kontserdipaiga automaatne tulekustutussüsteem. Kuna Rammstein kasutab oma esinemistel palju pürotehnikat ja eriefekte, siis otsustaski päästeamet turvalisuse huvides menubändi šõu ära jätta. VUGD pressisekretär Inga Vetere sõnul olid tuletõrjujad kategooriliselt kontserdi toimumise vastu, kuid korraldajad andsid sõna, et ansambel kasutab „vähem pürotehnikat“. Vetere lisas, et ei mäleta juhtu kui ürituse korraldajad eiraksid niivõrd avalikult päästeameti nõudeid. Vaata Riia kontserdi galeriid SIIT!


text: Keisri hull |Keisri hull| |Autor||Jaan Kross| |Kaane kujundaja||Vello Asi| |Päritolumaa||Eesti| |Keel||Eesti| |Žanr(id)||Eluloolis-ajalooline romaan| |Kirjastaja||Eesti Raamat| |Avaldamisaeg||1978| |Lehekülgi||350| |Mõõtmed ja kaal||135 × 208 mm| |ISBN||9985611918 (1997. a trükk) "Keisri hull" on Jaan Krossi romaan, mis ilmus 1978. aastal. Peategelane on Liivimaa Võisiku mõisa aadlik Timotheus Eberhard von Bock (1787–1836), kes erineb tavalisest mõisnikutüübist. Tema päritolu, haridus, erandlik intellekt ja lahinguvaprus on temast teinud keiser Aleksander I sõbra. "Keisri hull" on üks maailmas üks tuntumaid eesti kirjandusteoseid: seda on tõlgitud vähemalt 16 keelde [1]. Bock šokeerib oma käitumisega aadelkonda, loobudes keisri vallastütre hiilgavast partiist ja abielludes naisega pärisorjade hulgast. Timotheus von Bock oli eetilisusest käituv tegelane Krossi loomingus. Eesmärk oli Bocki jaoks tähtis ning selle saavutamisel ei kohkunud ta tagasi millegi ees. Eesmärgistatus iseloomustab peaaegu kõiki Krossi proosateoseid. Teos on kirjutatud päevikuvormis, märkmeid teeb toimunu kohta väljamõeldud tegelane, Eeva vend Jakob. Romaani aluseks oli Jakob Mätliku päevaraamat. J. Mätlik ise oli Timotheus von Bocki naise, Eeva vend. Päevaraamat on täis erinevaid kohti, juhtumisi ja tegelasi 19. sajandist, millest enamus on leidnud ka faktilist kinnitust. "Keisri hullu" peategelane Timotheus von Bock ja teised romaanis märgitud kangelased on ka päriselt elanud. "Keisri hull" on kirjutatud NSV Liidu aegsetes oludes, kus kirjanike sulejooks oli sageli piiratud tsensuuri ja kommunistliku partei ettekirjutustega. Jaan Kross on suutnud aga oma teoste tegelastega neist üle olla ning kirjutanud teose, millest võib välja lugeda tolleaegset (1970. aastate) olukorda. Näiteks 70ndate psühhiaatrite skandaal, mida on väljendatud Timotheus von Bocki hulluks kuulutamisega. Kuigi Krossi romaanist võib välja lugeda NSV Liidu vastast kriitikat või vabaduspüüete õhutamist, on Krossi "Keisri hull" ennekõike väärtteos kirjanduslikus mõttes. Sisukokkuvõte[muuda | redigeeri lähteteksti] Tavatu lugu balti aadliku, Võisiku mõisahärra Timotheus von Bocki ja tema naise Eeva, endise lihtsa taluneiu, kompromissitust elust möödunud sajandi esimesel poolel. Raamat, mille ridadesse (ja ka nende vahele) on autor kirjutanud palju selliseid tõdesid, mille avaldamine kaasaegset teemat käsitlevas teoses olnuks esmatrüki ilmumise ajal mõeldamatu. Tugeva isiksuse ja diktatuuri vastasseisu teema ajendas paljude allasurutud tõdede taasärkamist ja aktualiseerumist. Jaan Krossi "Keisri hull" kujutab üht kõrgemas aukraadis olevat ohvitseri, kes julges ette võtta sammu parandamaks Vene tsaaririigi olukorda. Timotheus von Bock tahtis Venemaal panna aluse põhiseaduslikule riigikorrale. Ta arvas, et tal on võimalus seda teha, kuna tal olid keiser Aleksander I isiklikult head suhted. Von Bock tahtis parandada eestlaste olukorda ning päästa neid sajandeid kestnud talupojaseisusest, ta tahtis, et eestlastel oleks rohkem võimalusi. Aeg polnud selleks aga küps, sest tsaar ei tahtnud midagi kuulda von Bocki plaanist. Rahvale suuremate õiguste andmine ning enda omade piiramine ei kuulunud keiser Aleksander I kavadesse. Timotheus saatis oma manifesti keisrile enne selle avaldamist Maapäeval. Ta oli varem andnud tsaarile lubaduse talle alati tõtt rääkida ning ta kavatses seda teha ka nüüd. Tsaar ei saanud selle manifesti avaldamist aga lubada, sest tagajärjed oleks võinud keisrile endale saatuslikuks saada. Timotheus von Bock saadeti vangilaagrisse avalikkusele põhjust avaldamata. Von Bock oli tahtnud teha head, kuid tingimused polnud sobivad. Seetõttu määras tema eetiline eneseteostus ta praktiliselt surma – Vene vanglate tingimused olid kohutavad, isegi vaatamata sellele, et talle kongi klaver viidi. Kui üheksa aasta pärast vahetus Vene impeeriumi keiser, kelleks sai Nikolai I, siis pääses ka Timo vangistusest. Tõsi, see polnud tavaline ega täielik vabanemine: Timo oli tunnistatud vaimuhaigeks ning ta pidi elama Võisiku mõisavalitseja majas eluaegses koduarestis. Aleksander oli tahtnud muuta Timo maailmavaadet ja kavatsusi, kuid von Bock suutis need säilitada. Kuigi vangis viibides oli ta mitu korda olnud hulluksminemise äärel, siis koju saabununa oli ta täie mõistuse juures. Vähemalt niipalju terve, kui ta pärast üheksa aastat kestnud üksikvangistust olla sai. Timo ei jätnud oma kirjatööd pooleli. Ta jätkas sealt, kus ta pea kümme aastat tagasi oli lõpetanud. Mingi sisemine jõud sundis teda selleks ning ta ei loobunud kirjutamisest, vaatamata suhteliselt suurele ohule saada avastatud tsaari nuhkide poolt. Von Bock otsustas Eestist põgeneda ja leida rahu mujal, kuid viimasel hetkel ta loobus sellest kavatsusest. Ta tajus, et mõju Vene impeeriumile on suurem, kui ta jääb paigale. Ta riskis enesehävitusega, sest kui ta oleks tabatud, siis arvatavasti oleks karistuseks olnud surm või piinamine. Ta otsustas jääda "raudnaelaks impeeriumi ihusse". Keisri nuhid ümbritsesid teda endiselt ning arvatavasti ühe taolise tõttu ta segastel asjaoludel surigi. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - "Eesti lugu 50 raamatu kaudu", Ärileht, 13. september 2008


text: Ja nüüd postitus mu kallile vanaemale, kes on selle retsepti pealkirja auga välja teeninud! Meie peres pole vist ühtegi, kes poleks saanud tükikest imehead vanaema tehtud võileivatorti. Retsepti hankis ta aastaid tagasi kohalikust sööklast ja sellest ajast saati kaunistab see pea igat minu peolauda ning hea viitsimise juures on see olnud ka argipäeva õhtusöögi eest. Kuna seda saab tõesti palju, siis meile on ta tõesti kahe päeva söök. Just selle omapärase maitse tordile annab broilerimaitseaine. Ja seda tõepoolest ei saa võrrelda ühegi poest hangitava võileivatordiga, mis mulle ja paljudele teistelegi absoluutselt ei maitse. Kõige parem on võileivatort alles järgmisel päeval. Arvestada tuleb ainult sellega, et kaunistused võivad ajapikku ära kuivada. Antud kogustest saab u nelja kilose tordi. Põhi: 1 vormileib 0,2 dl majoneesi 1 puljongikuubik klaasitäis vett Salat: u 1,5 kg koorega keedetud kartuleid 500 g majoneesi 500 g hapukoort 0,2 dl toiduõli (võib ka ära jätta) 350 g suitsusinki 1 purk marineeritud kurki 400 - 500 g tooreid porgandeid soola pipart broilerimaitseainet Kate: u 300 g tooreid porgandeid 200 g riivjuustu 300 g täissuitsuvorsti muid meelepäraseid kaunistusi Põhja jaoks lõigata leivalt ära koorikud. Laduda leivaviilud kõrvuti kandikule. Lahustada puljongikuubik klaasitäies kuumas vees. Immutada leivaviilud puljongiga ja määrida igale viilule peale natuke majoneesi. Panna külmkappi seisma. Salati jaoks koorida eelnevalt keedetud ja juba jahtunud kartulid. Kartuleid võib kas jämeda riiviga riivida või siis tükeldada - oma vaba valik. Mina olen siiani tükeldanud. Tükeldada ka sink ja marineeritud kurgid. Toores porgand riivida peenikese riiviga. Valada peale õli, hapukoor ja majonees, segada salatiks ning maitsestada soola, pipra ja broilerimaitseainega. Salat jaotada immutatud leivaviiludele ning siluda pealt ühtlaseks. Katte jaoks riivida porgand (vajadusel ka juust, kui pole valmis riivjuustu) ja tükeldada suitsuvorst . Kaunistada võileivatort meelepärase mustriga.


"Oleme Eston Kohverile jätkuvalt pakkumas igakülgset abi ja toetust, nii palju kui see võimalik on," ütles välisministeeriumi pressiesindaja Mariann Sudakov Eesti Päevalehele. Sudakovi kinnitusel jätkab Eesti konsul Moskvas regulaarselt Kohveriga suhtlemist ja kohtumisi, seda ei võimaldata Venemaa poolt rohkem, kui kaks korda kuus. Konsul on taotlenud luba uuesti Eston Kohveriga kohtumiseks. Eesti kaitsepolitseiametniku Eston Kohveri röövimine Eesti Vabariigi territooriumilt FSB poolt ja ebaseaduslik kinnipidamine Venemaal on tõsine rahvusvahelise õiguse rikkumine. Eesti asjasse puutuvad ametkonnad teevad kõik selleks, et Venemaal ebaseaduslikult kinni hoitav Eston Kohver vabastataks ja ta saaks naasta koju. Nõuame Kohveri vabastamist ja Eestisse tagasisaatmist. Eesti on tõstatanud ja hoiab Eston Kohveri küsimuses survet nii rahvusvahelisel tasandil kui ka oma kahepoolsetes suhetes kuni Eston Kohver on vabastatud ja jõudnud tagasi koju oma pere juurde.


Alkoholitootjad: aktsiisitõus viib osalisele tööajale(20) Aktsiisitõus kasvatab salaturgu ja viib kõik Eesti alkoholitootjad osalisele tööajale, teatas alkoholitootjate liidu juht Janek Kalvi. Alkoholitootjate Liidu andmeil müüsid Eesti kange alkoholi tootjad 2009. aastal Eestis 12,9 miljonit liitrit kanget alkoholi, mis on peaaegu 3,9 miljonit liitrit vähem kui 2007. aasta müük enne hüppelisi alkoholiaktsiisi tõuse. Alkoholitootjate Liidu andmetel saavutas kange alkoholi müük Eesti turul 2009. aastal 2008. aasta müügiga võrreldes üheprotsendilise tõusu. Müügimahud saavutasid 2008. aasta taseme vaid tänu alkoholiaktsiisi tõusu eel toimunud etteostmistele, mis kunstlikult suurendasid neljanda kvartali müüki 29 protsenti võrreldes 2008. aasta sama perioodiga. „Alkoholiaktsiisi järjekordsele tõstmisele eelnenud alkoholi etteostud on sundinud eranditult kõik Eesti kange alkoholi tootjad 2010. aasta esimesel kvartalil osalisele tööajale. Sellega on loodud ebakindlust nii töötajates kui ka tööstuses ning kurvastavalt kahandab see alkoholisektori osa riigi maksulaekumistes,“ ütles Alkoholitootjate Liidu juhatuse esimees Janek Kalvi. Koos ekspordiga müüsid kange alkoholi tootjad 2009. aastal 17,3 miljonit liitrit kanget alkoholi, kaotades müügis välisturgudele eelmise aastaga võrreldes 3 protsenti, võrreldes 2007. aasta sama ajaga lausa 19 protsenti.


See link on sellesama esimeses postis viidatud teksti all. Ja väidetavasti leiutaja firma veebiaadress. Võibolla see stuff tahabki enne helendama hakkamist valgust saada 15 minti


Tabasalu Kardiraja uudised - Kardirada.ee Menüü + Kontakt (+372) 51 03 404 Broneeringud › 01/08 — Terve päev 13/08 — Terve päev 14/08 — Terve päev 15/08 — Terve päev Eriolukord, vol 2, täiendatud Vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele tuleb alates 25. märtsist täita järgnevaid reegleid: - Avalikes kohtades nagu välistel mängu- ja spordiväljakutel, randadel, promenaadidel, tervise- ja matkaradadel tuleb hoida teiste inimestega vähemalt 2 meetrit vahet, välja arvatud kodudes ja juhtudel, kui seda pole võimalik tagada. - Avalikus kohas tohib koos viibida kuni kaks inimest. See piirang ei kehti koos viibivatele ja liikuvatele perekondadele ning inimestele, kes täidavad avalikke ülesandeid. Kes kasutavad Tabasalu kompleksi kardi, tsikli, ATV või treileril kohaletoodava autoga, peavad oma transpordisõidukid parkima teistest külastajatest minimaalselt 10 m kaugusele. Tabasalu kompleksi külastajatel on kohustus kõiki neid reegleid järgida. Kui mõni territooriumil viibija rikub neid reegleid, siis palume teistel territooriumil viibijatel haldajat viivitamatult informeerida. Palun olge vastutustundlikud, kasutage kompleksi üksi või koos kaaslasega ning ärge otsige kontakti teiste külastajatega! Vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele on kuni 1. maini keelatud kõik spordivõistlused ja organiseeritud avalikud kogunemised. Seoses sellega jäävad ära või lükkuvad edasi kõik Tabasalu rajale antud perioodiks kavandatud üritused. Tabasalu rada ja plats on heas korras ning üksikutele sõiduõppijatele jätkuvalt avatud. Kardirada on sõiduvalmis Talv on selleks korraks läbi. Kardirada on lumevaba ja värskelt harjatud ning kartidele sõitmiseks avatud. Kasutamiseks palun ette helistada: 51 03 404. Kardirada puhas ja kartidele avatud Kardirada on lumest ja jääst puhas ning kartidele sõitmiseks avatud. Kasutamiseks palun ette helistada: 51 03 404. Rada hetkel suletud Seoses muutlike ilmaoludega on kardirada hetkel suletud. Anname teada kui jää rajalt sulanud ja saab suverehviga sõita. info@kardirada.ee(+372) 51 03 404


Tallinnas jõustus avalikus kohas alkoholi tarbimist keelav seadus(22) Vastavasisulise linnavalitsuse määruse Riigi Teatajas ilmumisega on keeld Tallinna avalikus ruumis alkoholi tarbida ametlikult jõustunud. Tallinna linna haldusterritooriumil on alkoholi tarbimine lubatud üksnes Toompeal Falgi tee, Toompea tänava, Toom-Kooli tänava, Kiriku tänava ja Rahukohtu tänava vahelisel alal ning Kadriorus J. Poska tänava, A. Weizenbergi tänava, Mäekalda tänava ja Narva maantee vahelisel alal. Nimetatud piirkondadesse Kadriorgu ja Toompeale on juba paigaldatud ka paigaldatakse alkoholi tarbimist lubavad märgid. Avalikus kohas joomist lubaval märgil on kujutatud kollasel taustal sinine õllepudel ja sinine veinipokaal. Alates 1. juulist 2014 on Eesti Vabariigis lubatud avalikes kohtades alkohoolsete jookide tarbimine mittehäirival viisil. Abilinnapea Arvo Sarapuu tõdes, et alkoholipoolitika on teinud öötundidel vanalinnas räuskajate talitsemise veelgi keerulisemaks. „Korralikud inimesed peavad seadusandjate heakskiidul leppima öörahu häirijate ja uneröövijatega. Seadusmuudatus, millega avalik alkoholitarbimine lubatavaks muutus, nullis linnavalitsuse jõupingutused olukord öises vanalinnas kontrolli alla saada - öised joomapeod tänaval said justkui seadusliku aluse.“


Uurijate sõnul loodi mitte hiljem kui 2013. aasta veebruaris kuritegelik ühendus raskete ja eriti raskete kuritegude toimepanemiseks. Selle asutasid süüdimõistetu ja tema kaasmaalane, keda peetakse organisaatoriks ja kelle kohta käib eraldi juurdlus, vahendab Leningradi oblasti uudisteportaal 47news.ru. Mõlemad olid uurijate arvates ka kullerid, kes aitasid psühhotroopseid aineid soetada ja ebaseaduslikult Venemaale tuua ning edasi Peterburisse toimetada. Kohtus selgus, et süüdimõistetu vedas kolme kilogrammi psühhotroopset ainet. Süüalune sõlmis eeluurimise käigus prokuröriga kokkuleppe.


text: Margus Hanson: Tartu sajandi projekt ootab elanike arvamusi 12.06.2009 00:00 Nii drastilisi juhtumeid tuleb muidugi harva ette, kuid ometi võib juhtuda, et mõni esmapilgul kaugena näiv projekt võib ootamatult sind või sinu lähedasi kõige otsesemalt puudutada. Üheks selliseks võib osutuda Tartu idapoolse ringtee rajamine, mille kavandamisest on kaua räägitud, kuid mis nüüd sammhaaval euroraha toel hakkab lähiaastail tõeluseks saama. Laiemalt puudutab see iga tartlast – linnasüda saab puhtamaks, kui osa liiklusvooge kesklinnast mööda suunatakse. Vägagi lähedalt puudutab see sajandi projekt aga paljude inimeste igapäevast eluolu. Kust täpselt hakkab tee kulgema, millised on ristmikud, kus paiknevad peale- ja mahasõiduteed – kõik see on praegu arutluse all. Idaringtee eelprojekti koostamine on jõudnud järku, kuhu oodatakse elanike arvamusi ja ettepanekuid. Ringtee toob muutusi Olukord muutub oluliselt Ringtee tänava lõigus, kus asuvad praegu paljud firmad ja asutused. Samast tänavakoridorist kulgema hakkav uus ringtee suleb paljudele kruntidele otsejuurdepääsud, sest ringteel lubatav piirkiirus tuleb suurem kui tavalisel linnatänaval. Ja et selles lõigus on ka liiklussagedus suur, rajatakse sinna kahetasandilised ristmikud. Juurdepääsud kruntidele tagatakse kogujateede kaudu. Teine arutelukoht on teekoridori valik tulevase ringtee ja Räpina maantee ristumisel. Seal on mitu võimalust. Paljuski on vilgas ehitustegevus selles piirkonnas teekoridori juba sulgenud, sest ringteed ei saa ehitada otse elumajade akende alla. Kindlasti tuleks tulevasele liikluse tuiksoonele asukohta planeerides ajas kaugemale ette vaadata ja püüda hinnata selle asukohta tagasivaatega tulevikust. Arvesse võttes sedagi, et ehitatud tee jääb inimeste kasutusse aastakümneteks ja peaks seetõttu olema eelisseisus, võrreldes hetkeliste konjunktuursetest kaalutlustest lähtuva ehitustegevusega. Mida hindaksid meie lapselapsed rohkem: kas sujuva liiklusega ringteed või näiteks veel üht kaubanduskeskust? Tartus kui jõelinnas võiks sildu olla kindlasti tunduvalt rohkem kui praegu. Kolmele auto- ja kahele jalakäijate sillale lisaks avame juuli lõpul Vabaduse silla. Seal jagub ruumi nii sõidukeile, jalakäijaile kui ka rattureile. Tartu kahel pool jõge asuvate linnaosade mõistlikuks ühendamiseks neist sildadest ei piisa. Nii Annelinnast kui Ihastest Emajõe paremkaldale sõitmiseks tuleb Sõpruse silda kasutades teha mõttetu ring. Linnaplaneerijad eelistasid uue silla planeerimisel nn Ropka silda, mis tuleks sadamaraudtee pikendusena üsna Ropka tee kõrvalt üle Emajõe Ihaste teele. Silla ehitamine sellesse kohta koos peale- ja mahasõitudega võib aga eksperthinnangute järgi minna maksma kordades rohkem kui Vabaduse sild. Ilmselgelt käiks selline ettevõtmine ilma riigipoolse toetuseta linnale üle jõu. Riik aga linnasisese liikluse leevendamiseks mõeldud investeeringuid ei toeta. Nii lükkub Ropka silla ehitamine ilma väljastpoolt tuleva toetuseta esialgu kaugemasse tulevikku. Küll aga on valitsus lülitanud meie taotlusel linna idapoolse ringtee väljaehitamise projekti transpordi tehnilise infrastruktuuri kavasse ja eraldanud eelotsusega selle ehitamiseks 584 miljoni krooni suuruse eurotoetuse. See summa peaks katma 85 protsenti tee ja silla ehituskuludest. Selle mahuka nelja omavalitsust läbiva ringtee eelprojekti koostaja leidmise hanke ettevalmistamiseks moodustasid Tartu, Luunja ja Ülenurme vald ja Tartu linn ühiskomisjoni ja vallavolikogud volitasid Tartu linna riigihanget läbi viima. Eelmisel kevadel välja kuulutatud riigihanke võitis Ramboll Eesti koos oma Soome emafirmaga Ramboll Finland OY. Eelprojekti koostamine algas eelmise aasta septembris ja töö valmimistähtaeg on märts 2010. Tänase seisuga ollakse eelprojekteerimise ja sellega seotud töödega graafikus. Planeeritav ringtee lõik saab alguse Võru-Ringtee ristmikust ja lõpeb Tartu–Narva maanteel, saades kokku nn põhjapoolse ringtee lõiguga, mille eelprojekti koostamine käib maanteeameti tellimusel. Idapoolse ringtee ehitus peaks algama 2011. aastal. Enne rahastamise lõppotsuse tegemist saadab valitsus eelprojekti hinnangu saamiseks veel Brüsselisse. Idaringtee koos sillaga on kavas liikluseks avada hiljemalt 2015. aastal. Ootame arvamusi Eelprojekti koostamise käigus on läbi viidud liiklusuuringud, mille tulemusi esitleti liiklusnõukogu avalikul koosolekul. Samuti on olnud keskkonnamõjude hindamise programmi avalikud arutelud kõigis ringteed läbivates omavalitsustes. Valminud on ja rahvale arutamiseks välja pandud idaringtee võrreldavate lahenduste analüüs ja keskkonnamõju hindamise vahearuanne. Avalik arutelu on teisipäeval, 16. juunil kell 14 Raekoja plats 12 teise korruse saalis. Just praegu on tartlastel õige aeg öelda välja oma arvamused ja seisukohad. Nii linn kui ka projekteerija on huvitatud, et just praegu, planeerimise järgus, saaksid võimalikult paljud küsimused selged ja konkreetsed vastused ning saavutataks huvipoolte ühismeel. On väga oluline, et seda seni suurimat Tartu linna juhtimisel arendatavat projekti tehakse algusest peale tihedas koostöös linnaelanikega. Seetõttu kutsun kõiki huvilisi tõsiselt uurima avalikustamisele suunatud valikuid ja aktiivselt osalema ringtee kavandamisel. Oma ettepanekuid saab esitada avalikul arutelul või saata need kirjalikult kuni 16. juunini. Põhjaliku ülevaate saab kavandatavast idaringteest projekti portaalis www.tartu.ee/idaringtee/


Sõrvekeelsed uudised | ERR | Digihoidla Avaleht → Uudised → Sõrvekeelsed uudised SÕRVEKEELSED UUDISED (02.09.2021) Intervjuu Meelis Juhandiga. Teemad: maja saamisest, politseiniku ametist ja õpetajaks hakkamisest, Tehumardi küla elust. Saatejuht on Mari Lepik. Intervjuu salvestatud 02.09.21 Tehumardi külas SÕRVEKEELSED UUDISED (25.09.2021) Juttu on maal elamise päevast (25.09.2021) ning intervjuus Annikki Aruvälja ja Edoardo Narbonaga räägitakse elust suures linnas ja maaelust ning omakultuuri tähtsusest. Saatejuht on Mari Lepik. Intervjuu on salvestatud 25... SÕRVEKEELSED UUDISED (16.05.2021) Räägitakse Salme näitemängu harrastusest ning selle elavnemisest, juttu on üritusest "120 aastat näitemängu Sõrvemaal" ning muudest etendustest. Teemaks on ka tuhlikasvatamine ning varase kartuli vajadusest, Kaugatoma teemuuseumist ning muruniitmisest... SÕRVEKEELSED UUDISED (07.04.2021) Räägitakse kaladest ja kalatoitudest. Intervjuu ka Eesti Punase Risti V klassi ordeni saaja Epp Petroviga, küsitleja Helle Timm. Saatejuht on Mari Lepik. SÕRVEKEELSED UUDISED (17.03.2021) Kadri Tüür räägib Muhu Oabitsast. Intervjuu ka Päästeteeinistuse aumärgi kavaleri Peeter Aadussooga abikaasa Luulega, küsitleb Helle Timm. Saatejuht on Mari Lepik. SÕRVEKEELSED UUDISED (13.01.2021) Mari Lepik räägib Sörvemaale saabunud talvest ning uisutamsest, suusatamisest. Intervjuu talupidaja Anne Tiitmaga (Raunigu Anne). Saate toimetaja on Mari Lepik. SÕRVEKEELSED UUDISED (03.02.2021) Räägitakse ilmaoludest Sõrves, mis soodustab talviseid tegevusi - suusatamist, kelgutamist ning uisutamist; samuti Salme Rahvamaja läheduses olevast kelgumäest, kuhu hiljuti paigaldati valgusti. Salme Dreimanis räägib lapsepõlve kodust, Sulase kohast, küsitlejad Helle Timm ja Mari Lepik... SÕRVEKEELSED UUDISED (28.04.2021) Räägitakse Sörvemaa ilma eripäradest ning selle seosest Sõrves olnud ploomi- ning kirsipuude katseaiaga. Sörves olevatest puude kollektsioonidest - Mõisaküla dendraariumist ning Vintri külas olevast arboreetumist räägib arboreetumi pidaja Ants Mets, küsitleb Helle Timm... SÕRVEKEELSED UUDISED (02.12.2020) Mari Lepik räägib ajalooliste sörulaste elust ning maakasutusest. Helle Timmi intervjuu Tanel Tanguga. Intervjuud salvestatud 24.05.2020 ja 01.12.2020 Salmel. Saate toimetaja on Mari Lepik. SÕRVEKEELSED UUDISED (11.11.2020) Saatejuht Mari Lepik räägib Anseküla ülemisest tuulepaagist ning Anseküla kõige vanemast mehest. Helle Timmi intervjuu majakavaht Armin Asteliga. Teemad on: Anseküla koolis õppimine, "Vana Vapper", küüditamine, Eesti lipu tähtsus...


text: &&&&Üldiselt peaks seesama müüja aluseid tagasi ostma, kes sulle kauba koos alustega müüs&&&&&& Õige, Aimur ! Sunni nimi on pakendiseadus. Kivitehas Ikodor AS , 11 km Tartust Jõgeva poole, ostab müüdud alused (100x100, 100x120 cm) tagasi, kui näitate ette ostudokumendi. Tagasiostuhind 60.-, aga selle hinna juures võivad mõned lauad ka puudu või katki olla. Igasugu muid aluseid ei osteta, kuna näiteks vatialuseid ei saa kandevõime ( vajalik kandevõime 2000 kg)poolest kasutada ja n.n. euroalused ( põhimõõt 80x100 cm) ei sobi pakkimisliinile ega ole kivi mõõtudega kordsed. Otsisin hiljaaegu kasutatud , sertifitseeritud(viljapea kujutisega, kuumtöödeldud ) aluseid eksportpartii jaoks Rootsi, ja jäi meelde firma Metrosystem, kes kasutatud alustega opereerib. Andres, kivikangur Post by Aimur Post by Andreas Kas Tartu kandis on euroalustega midagi mõistlikumat ka peale hakata kui juppideks saagida ja ahju ajada? Näiteks, et keegi tuleb viib minema või et viin ise kuhugi ja saan natuke raha. Kokku on hetkel neid üks 50tk. Üldiselt peaks seesama müüja aluseid tagasi ostma, kes sulle kauba koos alustega müüs. Nt Rudus müüb tänavakive ja ostab alused ka tagasi, mingi pealt 80.- krooni oli tükk vms. Tartu kandi kohta ei oska öelda, loogika nagu peaks sama olema. A


text: Deduktsioon on arutlemise viis, mis tagab, et tõestest eeldustest saadakse tõesed järeldused. Deduktsiooniks nimetatakse ka deduktiivse arutluse esitamist või arutlemist, mida vaadeldakse deduktiivset arutlust järgivana. Üldiselt üksikule Deduktsiooni on tavaks määratleda arutlusena üldiselt üksikule. See ei vasta päriselt viisile, kuidas deduktsiooni tänapäeva filosoofias harilikult mõistetakse. Näiteks arutlus Kõik minu jõulud on olnud valged. Järelikult tulevad minu järgmised jõulud valged. ei ole deduktsiooni näide, kuigi eeldus on üldine ja järeldus üksik. Asi on selles, et seda laadi arutlustes ei taga eelduse tõesus järelduse tõesust. Vaata ka induktsioon abduktsioon loogika teooria Välislingid Loogika