text: Taimedeks (Plantae) nimetatakse tavakeeles päristuumseid organisme, mis erinevalt heterotroofsetest loomadest ja seentest elavad autotroofselt ning toodavad kasvamiseks ja eluks vajalikke orgaanilisi aineid päikesevalguse abil fotosünteesi teel. Erandiks on mõned parasiittaimed, mis saavad oma toidu teistelt taimedelt ning on evolutsiooni käigus klorofülli kaotanud. Taimi uurivat bioloogia haru nimetatakse botaanikaks ja sellega tegelevaid inimesi botaanikuteks. Botaanika allharude seas on taimesüstemaatika, taimeanatoomia, taimefüsioloogia, taimegeograafia, taimeökoloogia, paleobotaanika, hüdrobotaanika, geobotaanika jt. Taimeriigis on kokku kirjeldatud umbes 391 000 soontaimeliiki, mis on jaotatud 64 klassi ja 416 sugukonda. Neist enim liike on katteseemnetaimede hõimkonnas ehk õistaimede seas – ligi 369 000. Lisaks soontaimedele arvatakse maismaataimede hulka ka sammaltaimed. Laiemas käsitluses peetakse taimede hulka kuuluvateks ka rohevetiktaimed ja mändvetiktaimed ning kõige üldisema käsitluse kohaselt üldse enamikku eukarüoote, kes omandasid kloroplastid vahetult pärast tsüanobakteri allaneelamist (primaarne endosümbioos). Lähemalt on ära kirjeldatud enam kui 31 000 taimeliigi kasutusvõimalused. 5500 on arvatud toidu- ja 17 800 ravimtaimedeks. Mürgiseid taimeliike tuntakse üle 2500. Täielikult sekveneeritud genoomiga on 139 soontaimeliiki. Taime mõiste Taime mõiste suhtes ei ole täpset üldkehtivat kokkulepet. Üldiselt fotosünteesivaid prokarüoote (näiteks tsüanobakterid) praegu enam taimede hulka ei arvata. Enamjaolt jäetakse välja ka kõiksugu vetikad ja piirdutakse ainult maismaataimedega ehk embrüofüütidega (Embryophyta: osjad, kollad, samblad, seemnetaimed). Laiemas käsitluses võidakse taimede alla arvata ka rohevetikad ja mändvetikad ning sellise rühma nimeks oleks Viridiplantae (rohelised taimed). Mõned teadlased (näiteks Thomas Cavalier-Smith) on taimeriigi alla arvanud kõik primaarsete plastiididega (kloroplastid, mis pärinevad otseselt tsüanobakteritest ehk sinivetikatest) eukarüoodid: rohelistele taimedele lisaks veel punavetikad ja liitvetikad. Ülejäänud vetikaid (näiteks pruunvetikad, ränivetikad) tänapäeval taimede hulka enam ei arvata. Kuigi varasemad süsteemid on taimede hulka arvanud ka bakterid (Schizomycetes) ja seened, järgitakse käesolevas artiklis fülogeneetilist süsteemi, mis rühmitab taimi nende päritolu ja evolutsiooni järgi. Taimede hulka kuuluvad selles süsteemis nii rohevetikad kui ka kõik maismaataimed. Kõik need organismid sisaldavad klorofülli a ja b ning säilitavad fotosünteesi teel toodetud suhkruid tärklise kujul kloroplastides. Nende organismide rakuseinad koosnevad tselluloosist. Termini "taimed" mitmetähenduslikkus Üldjuhul, kui räägitakse taimedest kui taksonoomilisest üksusest, mõeldakse ühte kolmest käsitlusest: maismaataimed ehk embrüofüüdid (Embryophyta või Metaphyta). See on "taimede" mõiste kõige kitsam käsitlus. rohelised taimed (inglise green plants; Viridiplantae, Viridiphyta või klorobiondid (Chlorobionta)) hõlmab eelmainitud embrüofüüte, mändvetikaid ja rohevetiktaimi (Chlorophyta). taimed sensu lato (Archaeplastida, Plastida või Primoplantae) hõlmab eelmainitud rohelisi taimi, peale selle ka punavetikaid (Rhodophyta) ja liitvetikad (Glaucophyta). See on kõige laiem taimede käsitlus (klaad), mis hõlmab enamikku eukarüoote, kes omandasid kloroplastid vahetult pärast tsüanobakteri alla neelamist (primaarne endosümbioos). Protistid, kes on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, ei kuulu taimede hulka. Taimede evolutsioon Taimed pärinevad rohevetikatest, mis on ülejäänud vormidega parafüleetiline rühm ning mida arvatakse kord taimede, kord protistide hulka. Rohevetikatel on kahemembraanilise kattega kloroplastid, mis sisaldavad klorofülli a ja b. Nad võivad olla flagellaadid, koloonialised või isegi algeliselt hulkraksed. Paljud on primaarselt haploidsed, kuid teistel on põlvkonniti vahelduvad haploidsed ja diploidsed vormid, mida nimetatakse gametofüütideks ja sporofüütideks. Millalgi paleosoikumis hakkasid taimed veekeskkonnast maa peale tulema. Nendel uutel vormidel muutusid gametofüüt ja sporofüüt vormilt ja funktsioonilt väga erinevaks: sporofüüt jäi väikeseks ja kogu oma lühikese elu jooksul vanemast sõltuvaks. Siluris ilmusid uued embrüofüüdid, mis olid nendest piirangutest vabad, ja vallutasid Devonis kogu maismaa. Neile rühmadele on tüüpiline veekaotuse eest kaitsev kutiikula ning juhtkude, mis transpordib vett kõikjale organismi. Selliseid taimi nimetatakse soontaimedeks. Paljudel neist toimib sporofüüt omaette isendina, gametofüüt aga jääb väga väikeseks. Soontaimede alamrühmas on ka spermatofüüdid ehk seemnetaimed, mis lahknesid paleosoikumi lõpupoole. Nendel vormidel gametofüüti üldse ei ole ning noor sporofüüt alustab elu seemneks nimetatavas organis, mis areneb vanemorganismil. Taimed hakkasid rohevetikatest arenema umbes 400 miljonit aastat tagasi. Nad kasutasid klorofülli ning fotosünteesisid ja säilitasid oma kloroplastides suhkrut tärklisena. Samal perioodil alustasid taimed ja seened (viimased sümbiondid) sissetungi maismaale. Esimesed maismaataimed olid samblalaadsed, kes nõudsid niisket kliimat. Hiljem, kui taimed olid võimelised moodustama oma katteks vahalaadseid aineid, said nad võimaluse asustada sisemaa kuivemaid piirkondi. Sammaldel puudub toitainete transpordiks vajalik soonte süsteem, mis limiteerib nende suurust. Vaskulaarsed taimed arenesid sammaldest – esimene teadaolev vaskulaarne taim Cooksonia, oli lehtedeta, ogadega ja harunenud tüvega. Varsti pärast seda hakkasid maismaale tungima ka esimesed loomad – sajajalgsete laadsed organismid. Süstemaatika Teistest taimedest esimesena lahknenud hõimkonnaks võib pidada punavetikaid, mille sugulust teiste taimedega kinnitavad peamiselt molekulaarsed tunnused. Liitvetikad on muude taimedega mitmete tunnuste poolest sarnasemad, kuid sisaldavad kloroplastide asemel tsüanelle. Samas ei kinnita mitmed molekulaarsed uuringud nende suuremat lähedust ülejäänud taimedele. Rohevetikad on rühm, millest põlvnevad hulkraksed maismaataimed (embrüofüüdid). Seega on rohevetikad nende suhtes parafüleetiline takson ning peaks rangelt põlvnemist järgivas süsteemis neid ka sisaldama. Teised olulisemad rohevetikate harud on Parasinophycaceae, rohevetikad kitsamas mõttes, Ulvophycaceae ja mändvetikad (viimased on lähimad maismaataimedele ja neid ühendatakse koos maismaataimede ja mõne teise rohevetikate rühmaga harusse Streptophyta). Algelisim maismaataimede rühm on sammaltaimed. Osa sammaltaimi (kõdersamblad) on veel kudedeks eristumata tallusega, arenenumad samblad aga juba üsna keerulise ehitusega. Sammaltaimede hulka kuulusid ka sõnajalgtaimede eellased, niisiis on ka sammaltaimed parafüleetiline takson. Kokku on sammaltaimi ja sõnajalgtaimi käsitletud eostaimedena (nimetus viitab nende paljunemisele eoste abil) (Sporophyta). Neile on vastandatud alamad taimed (Thallophyta), mille hulka arvati praegu mitmesse vetikahõimkonda paigutuvad taimed. Selline süsteem pole kooskõlas tänapäeva teadmistega taimede põlvnemisest. Sõnajalgtaimedele on juba iseloomulik varre harunemine ja vee liikumiseks arenenud trahheiidid. Need tunnused ühendavad neid kõrgemate taimedega soontaimede (Tracheophyta) rühma. Sõnajalgtaimedest on arenenud kaks tänapäeval valitsevat taimede rühma – paljasseemnetaimed ja õistaimed ehk katteseemnetaimed (koondnimetusega seemnetaimed). Varem valitsenud seisukoht, et katteseemnetaimed põlvnevad paljasseemnetaimedest, pole uuemate uuringutega kinnitust leidnud. Vahepeal ei eristatud ka palmlehikuid, hõlmikpuulisi ja vastaklehikuid paljasseemnetaimedest. Nii saadi järgnev jaotus: Hõimkond: punavetikad (Rhodophyta) Hõimkond: liitvetikad (Glaucophyta) Hõimkond: rohevetikad (Viridiplantae ehk Chlorobionta) Hõimkond: sammaltaimed (Bryophyta) Hõimkond: sõnajalgtaimed (Pteridophyta) Hõimkond: õistaimed ehk katteseemnetaimed (Magnoliophyta) Hõimkond: paljasseemnetaimed (Pinophyta) Taimede süstemaatikat püüab soovituslikult reglementeerida Rahvusvaheline Botaanilise Nomenklatuuri Koodeks (International Code of Botanical Nomenclature, ICBN), mille viimane versioon on St. Louise Koodeks (St. Louis Code, 1999). Tänapäevane taimede süstemaatika Taimede anatoomia , Taimemorfoloogia Taimeorganid Juur (ladina radix) on taime reeglina maasisene elutähtis organ. Juur lehti ei kanna, küll aga võivad sellel tekkida pungad, millest arenevad maapealsed võsud. Enamasti asub juur pinnases, kuid juuremuudendid võivad kasvada ka maapinnal. Ühe taime juurte kogumit nimetatakse juurestikuks. Vars (caulis) on harunemisvõimeline peamiselt maapealne organ, mis ühendab lehti, õisi ja vilju juurega. Varte hulka kuuluvad ka risoomid. Leht (folium) kinnitub varrele ja on tavaliselt spetsialiseerunud fotosünteesile. Lehtede kaudu toimub ka suurem osa transpiratsioonist ehk taimauramisest. Õiteks nimetatakse traditsiooniliselt katteseemnetaimede ehk õistaimede, nüüd üldse seemnetaimede morfoloogilisi struktuure, mille funktsioon on suguline paljunemine, sealhulgas tolmlemine ja viljastumine. Õite kogumeid nimetatakse õisikuteks. Õitest arenevad viljad, milles valmivad seemned. Vili (fructus) on õistaimede seemneid sisaldav organ, mis koosneb viljakestast ja seemnest. Seeme (semen) on seemnetaimede (paljasseemne- ja katteseemnetaimede) elujärk levisena (diaspoorina), mille ülesanne on taimede paljunemine ja levimine. Taimede katted Taimede kõik õhu käes asuvad osad on kaetud lipiidse materjaliga, mis vähendavad vee kadu ning aitavad tõkestada patogeensete bakterite ja seente sissetungi taime. Peamised katted on kutiin, suberiin ja vahad. Kutiin on makromolekul, mida leidub enamikul taime maapealsetest osadest ning mis moodustab suurema osa kutiikulast. Vahad koosnevad pikaahelalistest atsüülrühmaga lipiididest, mis on väga hüdrofoobsed. Kutiikula vahasid sünteesivad epidermaalsed rakud. Kutiikula pealmine vahakiht kristalliseerub tihti keerukate ridade, torude või plaatidega mustriks. Nende mikrostruktuuride mustrid suurendavad vee tõrjumist vaha pinna kõvendamisega. Vee liikumisel taime pinnal moodustub kohe veepiisk, mis kannab koos endaga ära saastavad osakesed, puhastades niimoodi taime. Seda nimetatakse ka lootose efektiks. Suberiin on polümeer, mis on kõikide taime maa-aluste organite rakuseina koostisosa. See on seotud peridermi (korgikiht) korgirakkudega, mis osalevad varre ja juurte välimise osa puitumisel sekundaarse kasvu faasis. Suberiini võib leida ka lehtede murdumiskohal ja aladel, mis on haiged või kahjustatud. Kutiin, suberiin ja nendega seotud vahad aitavad moodustada barjääri taime ja selle elukeskkonna vahel nii, et vesi püsiks taimes sees ja patogeenid väljas. Kutiikula on väga efektiivne piiramaks veekadu taime õhu käes olevatest osadest, kuid ei piira aurustumist täielikult. Isegi suletud õhulõhedega läheb osa veest kaduma. Kutiikula paksus varieerub keskkonna tingimustega. Taimeliigid, mis on omased kuivadele aladele, on paksema kutiikulaga kui taimed, mis kasvavad niisketel aladel. Niiskete alade taimedel võib areneda paks kutiikula, kui tingimused on kuivad. Hoolimata kutiikula ja suberiinkoe patogeenide väljatõrjumisvõimest võivad siiski mõned seened mehaaniliselt taimepinnast läbi tungida. Morfoloogiline plastilisus Taimede morfoloogiline plastilisus on taime võime muuta oma morfoloogiat ehk väliskuju vastavalt keskkonnatingimustele. Morfoloogiline plastilisus on üks fenotüübilise plastilisuse alamvorme. Plastilisus on evolutsioonis välja kujunenud taimeindiviidi kohasuse tõstmiseks. Suur morfoloogiline plastilisus suurendab taimeindiviidi ellujäämist kommuunis, luues tihedama ja mitmekesisema elustiku. Esiteks aitab plastilisus vähendada tihedas kasvukeskkonnas konkurentsist tulenevat asümmeetriat. Teiseks suurendab plastilisus taime vastupanuvõimet muutuvatele keskkonnatingimustele ja seega vähendab ebastabiilsetest keskkonnaoludest tulenevat suremust. Lisaks on heterogeensemates keskkondades kasvavad liigid plastilisemad. Taimede füsioloogia Hingamine Taimede puhul saab rääkida pimedushingamisest ja valgushingamisest (viimane üksnes C3-tüüpi fotosünteesiga taimedel). Pimedushingamine kattub universaalse hapnikuhingamisega. Sekundaarsed metaboliidid Taimed toodavad palju mitmesuguseid orgaanilisi ühendeid, mis ei funktsioneeri ei kasvus ega arengus. Neid ühendeid kutsutakse sekundaarseteks metaboliitideks ehk sekundaarseteks produktideks ehk naturaalseteks produktideks. Sekundaarsed metaboliidid erinevad primaarsetest metaboliitidest selle poolest, et neil on piiratud levik taimeriigis. See tähendab, et teatud sekundaarseid metaboliite leidub ainult teatud taimeliigis või lähedastel liikidel. Sekundaarsed metaboliidid kaitsevad taime herbivooride ja patogeenide vastu järgnevalt: muudavad herbivooridele taimede söömise keerukamaks ja takistavad mikroobsetel patogeenidel taimede nakatamist; toimivad kui atraktandid (lõhn, maitse, värvus) tolmeldajatele ja seemneid levitavatele loomadele; funktsioneerivad vahendajana taim-taim võitluses ja taim-mikroob sümbioosis. Seega mõjutavad sekundaarsed metaboliidid otseselt taime võimekust ja kohasust. Jagatakse kolmeks keemiliselt erinevaks rühmaks: terpeenid, fenoolid ja lämmastikku sisaldavad ühendid. Terpeenid Terpeenid on üldiselt vees lahustumatud. Need biosünteesitakse atsetüül-CoAst või glükolüütilistest vaheühenditest. Paljud taimed sisaldavad lenduvate terpeenide segusid: eeterlikke õlisid. Eeterlikud õlid annavad lehestikule iseloomuliku lõhna. Piparmünt, sidrun, salvei ja basiilik on sellisteks näideteks. Eeterlikel õlidel on tuntud putukaid tõrjuv toime. Neid leidub tihti näärmekarvades, mis eemalduvad epidermisest ja nende roll on n-ö reklaamida taime mürgisust, peletades potentsiaalseid herbivoore juba enne taime hammustamist. Leidub ka mittelenduvaid terpeene, näiteks limonoidid, mida iseloomustab kibe maitse tsitrusviljades. Fenoolsed ühendid Taimed toodavad palju sekundaarseid saadusi, mis sisaldavad fenoolrühma. Lehtedest, juurtest ja varisest vabastavad taimed erinevaid esmaseid ja sekundaarseid metaboliite. Need ained võivad pärssida lähedal kasvavate taimede kasvu ja seeläbi suurendada taime enda kohasust, ehk ligipääsu päikesevalgusele, veele ja toitainetele. Ligniin Ligniin on keeruline fenoolne ühend, mida leidub rakuseintes ja millel on veetranspordis ülioluline roll. Lisaks on ligniinil ka kaitsefunktsioonid: sitkus peletab mitmeid herbivoore, keemilised omadused muudavad selle raskesti seeditatavaks. See võib seonduda ka tselluloosile ja valkudele, muutes ka need raskesti seeditavaks. Lignifikatsioon ehk puitumine pärsib patogeenide kasvu ja on sage reageering haigustele või haavadele. Flavonoidid Flavonoidid on üks suuremaid taimefenoolseid klasse. Antotsütiinid on värvilised flavonoidid, mis meelitavad loomi. Taimed pakuvad viljaliha ja nektarit ning vastutasuks levitavad loomad nende seemneid ja aitavad neid tolmeldada. Flavoonid ja flavonoolid neelavad päikesevalgust väiksemal lainepikkusel ja on inimsilmale nähtamatud. Kuid näiteks mesilastele on nad nähtavad ja moodustavad nektari paremaks leidmiseks sümmeetrilisi mustreid. Tanniinid Tanniinid on toksiinid, mis märgatavalt kahandavad paljude herbivooride kasvu ja ellujäämisvõimalust, kui neid süüa. Samuti võivad nad toimida eemalepeletavalt. Näiteks mitte küpsete viljade puhul on tanniinide tase kõrge, et vältida enneaegset tarbimist. Lämmastikku sisaldavad ühendid Alkaloidid on paljudele loomadele mürgised ja tõrjuvad, eriti imetajatele. Igal aastal surevad paljud kariloomad (liigse) alkaloidsete taimede söömise tõttu. Mõju loomadele on erinev. Paljud alkaloidid mõjuvad närvisüsteemi osadele, osad membraantranspordile, valkude sünteesile või mitmesuguste ensüümide aktiivsusele. Mitte kõiki alkaloide, mis taimes leiduvad, ei tooda taim ise. Paljud rohttaimed on sümbioosis seentega, mis sünteesivad alkaloide. Tsüanogeensed glükosiidid ja glükosinolaadid iseenesest ei ole ohtlikud, kuid lagunevad ühenditeks, mis on mürgised. Tsüanogeensed glükosiidid on taimes lagunemata ja ei ole ohtlikud. Kuid kui näiteks herbivoor kahjustab taimelehte, siis erinevate kudede sisaldised segunevad ja moodustavad mürgise vesiniktsüaniidhappe. Glükosinolaadid lagunevad samamoodi taime kahjustamisel ja vabastavad gaasilisi toksiine ja keemiliselt reaktiivseid aineid. Mittevalgulised aminohapped Taimed ja loomad toodavad mõlemad 20 aminohapet, mis seotakse valkudesse. Kuid paljud taimed sisaldavad aminohappeid, mida ei seota valguks, vaid mis esinevad vabalt ja omavad kaitsvat funktsiooni. Nad avaldavad oma toksilisuse erinevalt. Osad blokeerivad valguliste aminohapete sünteesi või omastamist, osad võidakse ekslikult valgu koosseisu siduda. Tulemuseks on mittefunktsionaalne valk. Taimegeneetika Kõigile taimedele piisab umbes samast arvust geenidest. Küll esineb aga taimeliikide vahel väga suur kromosoomide hulga ja ploidsuse varieeruvus. Kui kõige väiksema teadoleva taimegenoomi maht on 63 Mbp (Genlisea margaretae), siis suurima genoomiga taimel Paris japonical on see lausa 148 000 Mbp. See tuleneb peaasjalikult transponeeruvate elementide erinevast kogusest. Geneetilise info hulka ja kromosoomide arvu on paisutanud ka kogu genoomi duplitseerumised ja kromosomaalsed ümberkorraldused. Näiteks õistaimede hõimkonnas on vähemalt 75% liikidest polüploidid. Nende seas omab kõige suuremat polüploidsuse taset Sedum suaveolens, kes on 80-ploid (2n = 640). Taimede genoomi struktuuri muutumine läbi geeniduplikatsioonide ja ploidsuse kasvu on andnud olulist ainest taimede evolutsioonilisele arengule. Näiteks on leitud, et umbes 319 ja 192 miljonit aastat tagasi aset leidnud kahe suurema geenide duplitseerumise sündmuse tulemusena sai võimalikuks märgatavalt kasvatada seemnete ja õite arenguga seotud geenide hulka ning sellega pandi alus katteseemnetaimede arengule. Lisaks tuumagenoomile on taimedes ka kloroplasti DNA (chloroplast DNA ehk cpDNA) ja mitokondriaalne DNA (mtDNA). Kuigi taimede ja teiste eukarüootide mtDNA kodeerib sarnaseid geene, on taimede mitokondri genoom suurem ja varieerub laiemas vahemikus. Mõningast varieeruvust näitab ka taimede plastiidne genoom, mis on tavaliselt 50–500 kbp suurune lineaarne DNA molekul. Taimegenoomide sekveneerimine algas 1994. aastal, kui Newman jt järjestasid hariliku müürlooga ekspresseeruvate järjestuste märgendid ehk EST-id. Lõplik genoom valmis 2000. aastal. Olulistest toidutaimedest on sekveneeritud veel näiteks riis (täisgenoom avaldati 2005), mais (2009) ja nisu (2012). Puudest on sekveneeritud näiteks kummipuu, õunapuu, hariliku kakaopuu ja hariliku kuuse genoom. Tehnoloogia areng muudab geneetilise info sekveneerimise ja uurimise järjest kiiremaks, lihtsamaks ning odavamaks. Nii on kiirenenud ka taimegenoomide uurimine. Näiteks 2008 algatati 1000 taimegenoomi projekt, mille eesmärgiks on sekveneerida 1000 taime transkriptoomid, et saada infot nende fülogeneesist ja evolutsioonist ning leida võimalusi taimede toodetud ravimite odavamaks muutmiseks. Samas raskendab selliseid ettevõtmisi siiski oluliselt taimegenoomide suur keerukus (ploidsus, heterosügootsus ja duplikatsioonid) võrreldes teiste elusorganismidega. Küll aga lubab infot selle kohta, kuidas on mingid põllumajanduslikult olulised tunnused kontrollitud, seda ära kasutada taimede aretuses ning suurendab sellega majanduslikku huvi taimede geneetilise materjali kaardistamiseks ja analüüsiks. Taimede kaitsemehhanismid Taimed on liikumatud organismid, kes oma looduslikes elukeskkondades on ümbritsetud paljudest potentsiaalsetest vaenlastest. Pea kõik ökosüsteemid, kus taim elab, koosnevad bakteritest, viirustest, seentest, imetajatest ja teistest loomadest. Taime kaitsevad mehaaniliste vigastuste eest rakukestad ja rakumembraanid, kuid ka mitmed taime sünteesitud ühendid ja keemilised ained. Mõned antipatogeensed ühendid on taimes sünteesid juba enne patogeeni rünnakut. Teised ühendid sünteesitakse pärast rünnakut. Tavaline reageering patogeenile on hüpersensitiivne reageering, mis tähendab, et nakatunud kohta ümbritsevad rakud surevad kohe, jättes patogeenid toitaineteta ning vältides ta edasilevikut. Juhul kui taim elab teatud osal üle patogeeni rünnaku, siis tal areneb tihti suurenenud vastupanu järgnevatele rünnakutele üle kogu oma pinna paljude patogeenide vastu. Seda kutsutakse süsteemselt omandatud resistentsuseks (systemic acquired resistance, SAR) ning see areneb mitme päeva jooksul pärast esmast nakatumist. Indutseeritud vastus putukatele Taimedel on putukate vastu välja kujunenud olemuslik ja indutseeritud kaitse. Olemuslik kaitsemehhanismid on kaitsemehhanismid, mis on alati olemas. Need on tihti liigispetsiifilised. Võivad esineda ühenditena, mis on juba taimes valmis, konjugeeritud ühenditena või aktiivsete ühendite eellasmolekulidena, mis aktiveeruvad kahjustusel. Siia alla kuuluvad enamus eelnevalt kirjeldatud sekundaarseid metaboliite. Indutseeritud kaitsemehhanismid käivituvad alles pärast kahjustuse tekkimist. Nad võtavad küll väiksema osa raku elutegevusest, kuid tuleb kiiresti käivitada, et nad oleksid efektiivsed. Indutseeritud kaitse lubab taimel olla fenotüübiliselt plastiline (organismi võime kohandada oma tunnused vastavalt ümbritsevatele tingimustele genotüüpi muutmata). See vähendab võimalust, et kahjulikud putukad adapteeruvad taime kaitsemehhanismidega. Kui taim tunneb putukate süljest ära teatud ained, siis järgneb sellele keeruline signaalidevõrgustiku aktiveerumine ning tekib jasmoonhape. Hape kutsub esile taime kaitse metabolismi geenide transkriptsiooni. Nende seas aktiveeritakse ka geenid, mis kodeerivad tähtsate sekundaarsete metaboliitide ensüüme. Jasmoonhappe tõttu võib taimes tekkida herbivooride seedimist inhibeerivad valgud: proteinaasi inhibiitorid. Nad seostuvad tihedalt ja spetsiifiliselt proteiini hüdrolüüsivate ensüümide aktiivsaiti ja takistavad selle tegevust. Taimede ökoloogiast Tänu enamikul taimedest esinevale fotosünteesivõimele on taimed (koos fotosünteesivate bakteritega) peamised õhu süsihappegaasist orgaaniliste ainete tootjad ja õhu hapnikuga rikastajad. Seega asuvad taimed kui autotroofid toitumisahelate alguses. Kuna taimedel puudub üldiselt võime aktiivselt ühest paigast teise liikuda, moodustavad nad ökosüsteemis kindla struktuuriga taimekooslusi ehk mingi paiga taimkatte. Maismaa-taimekoosluses jaguneb taimestik vastavalt taimede suurusele ja kasvuvormile rinneteks. Taimed on väga olulised ka mullastiku kujunemisel. Sümbioos seentega Taimerakkudes võivad elada endofüüdid. Seened saavad taimedelt energiaallikana süsivesikuid ja pakuvad vastutasuks taimedele paremat vee või toitainete omastamist ning kaitset fütofaagsete (taimesööjate) putukate, lindude ja imetajate vastu. Seened muudavad taime toitainete koostist ja võimendavad või alustavad sekundaarsete metaboliitide sünteesi. Taime füsioloogia on otseselt mõjutatud erinevalt teistest esilekutsud mehhanismidest. Endofüüdid suurendavad süsivesikute kontsentratsiooni, muudavad C:N suhet lehtedes vähendades nende proteiinisisaldust. Lisaks võib seen omastada taimse lämmastiku ja moodustada lämmastikul põhinevaid sekundaarseid metaboliite nagu alkaloide. Kõik see muudab taimede herbivoorid vähem produktiivseks: kahjur võidakse täielikult eemale peletada, kahjuri areng aeglustub, omastab taimest vähem toitaineid ja väheneb võimalike järglaste arv. Seened elavad taimega üldjuhul terve taime eluea. Taimekasvatus Taimekasvatus on põllumajandusharude rühm, mis tegeleb kultuurtaimede kasvatamisega. Taimekasvatuse seisukohast on väga oluline sordiaretus, mis tegeleb kultuurtaimede sortide ja hübriidide loomise ja parandamisega. Pilte Vaata ka taimede loend botaanika mõistete loend Eestis kaitstavate taimede loend kultuurtaimed ravimtaimed taimerakk tsüanogeensed glükosiidid taimedes tüvendtaimed umbrohud vürtsid ürdid Viited Kirjandus Cavalier-Smith, T. 1998. A Revised Six-Kingdom System of Life. Biological Reviews 73: 203–266. Abstract Witzany G. 2006. Plant Communication from Biosemiotic Perspective. Plant Signaling & Behavior 1(4): 169–178. Nelson, Lewis S., Shih, Richard D., Balick, Michael J., Handbook of Poisonous and Injurious Plants, 2007, Springer US Allen V. Barker, David J. Pilbeam, Handbook of Plant Nutrition, CRC Press, 2007 Välislingid Taimede taksonoomiline tabel Eesti taimede levikukaarte Eestikeelsete taimenimede andmebaas Kõikide taimede loend


„Naiste ja meeste keskmiste palkade suur erinevus näitab Eesti ühiskonnas valitsevat ebavõrdsust, mille negatiivsest mõjust saavad peale naiste osa ka lapsed. Naiste jaoks tähendab praegu ligi 30 protsenti väiksem palk tulevikus meestest märkimisväärselt väiksemat pensioni, mis põlistab ebavõrdsuse kogu elukaare jooksul,“ ütles võrdõigusvolinik Mari-Liis Sepper. Ta lisas, et erinevalt levinud ettekujutusest ja ootusest ei ole võimalik lahendada neid küsimusi kiirelt ega ühe-kahe otsuse ega aastaga. „Soolise palgalõhe kahandamisel mängivad rolli eelkõige valitsuse eesmärgipärane, läbimõeldud ja pikaajaline tegevus ning tööandjate valmisolek vaadata kriitilise pilguga üle oma personali- ja palgapoliitikad,“ rõhutas Sepper. Võrdõigusvolinik kutsub valitsust üles panema vähemalt järgmiseks neljaks aastaks paika uue tegevuskava, milles nähakse ette konkreetsed abinõud palgalõhe kahandamiseks ning vahendid riigieelarvest kavandatud tegevusteks. Volinik tervitab uue valitsuse plaani teha Tööinspektsiooni kaudu järelevalvet tööandjate organisatsioonides esineda võiva soolise diskrimineerimise üle sama ja võrdväärse töö tasustamisel. „Sooline diskrimineerimine töö tasustamisel on üks soolise palgalõhe põhjuseid ning selle kui olulise põhiõiguse rikkumise tõkestamine on oluline samm muutmaks Eestit naiste ja meeste võrdseid õiguseid austavaks riigiks,“ märkis võrdõigusvolinik. Tööandjatel on soolise palgalõhe kahandamiseks vaja head ülevaadet selle kohta, kes ja millistel tingimustel organisatsioonis töötavad. Samuti kas sama ja võrdväärset tööd tegevate inimeste palgad on võrdsed ehk kas valdavalt naiste poolt tehtud töid väärtustatakse samavõrd töödega, mida teevad peamiselt mehed. Selleks et tööandjad regulaarselt sellist ülevaadet omaks, on Sotsiaalministeeriumil valminud soopõhiste tööalaste andmete kogumise määruse eelnõu. Võrdõigusvoliniku sõnul ei saa Eesti praeguses soolise ebavõrdsuse olukorras minna seda teed, et probleemide ees pigistatakse silm kinni ega tehta midagi. „Seega on kümme aastat oodatud määrus oluline tööriist, et tööandjad saaksid hakata analüüsima, mis toimub nende oma organisatsioonis ning kas värbamise- või palgakorraldus vajaks muutusi, et tagada naistele ja meestele töökeskkonnas võrdsed õigused ja võimalused,“ ütles Sepper. Võrdse palga päev (inglise keeles - Equal Pay Day) tähistab aastas ajahetke, milleks naistel oleks tehtud tööpäevad, mida oleks neil vaja teha lisaks oma tööaastale, et teenida välja meeste aasta keskmise palgaga võrdne palk. Teisisõnu annab võrdse palga päev teada, kui palju tuleb naistel rohkem tööd teha, et teenida sama palju kui mehed ühe aasta jooksul keskmiselt.


source: fineweb

text: Kahjuks ei saa selles hotellis koguda Welcome Rewards® öid Sellest hotellist ei ole fotosid. Hotell The Cottages At The Boat Basin asukohaga Nantucket, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid -THE COTTAGES AND LOFTS CONSIST OF 24 COTTAGES AND 5 LOFTS THAT RANGE IN SIZE FROM STUDIO TO THREE BEDROOM. IDEAL FOR SINGLES COUPLES OR FAMILIES THE COTTAGES AND LOFTS ARE LOCATED IN THE HEART OF NANTUCKET TOWN AND OFFER WATERFRONT LOCATIONS OR WATER VIEWS. THE COTTAGES AND LOFTS ARE LOCATED ON THE DOCKS AT SWAINS WHARF OLD SOUTH WHARF AND STRAIGHT WHARF. SURROUNDED BY THE BEAUTIFUL HARBOR WATERS THE COTTAGES ARE USUALLY STAND ALONE UNITS OR PART OF A DUPLEX. THE LOFTS ARE LOCATED ABOVE QUAINT NANTUCKET SHOPS OR RESTAURANTS. Selles hotellis ei pakuta invateenuseid. Kui soovite broneerida invateenustega tuba, valige teine hotell. Kuvatud hinnad kehtivad ühe öö eest ühes toas ühele või kahele inimesele vastavalt teie näidatud täiskasvanute arvule. NB! Täiskasvanud ja alaealiste lisakülastajate, lahtikäivate voodite ja lisakülastajatega kaasnevate teenuste eest võib saabumisel lisanduda eraldi tasu. Hinnad kehtivad vabade tubade olemasolul ning neile võivad lisanduda maksud ja hotelli kehtestatud lisatasud. Osa hindade puhul võib vajalik olla eraldi kinnitus. Lisasime kõik hotelli poolt meile teatatud tasud. Võtke siiski arvesse, et tasude määrad võivad muutuda vastavalt majutuse kestusele või toa liigile.


text: André Kolingba Aastal 1981 kukutas ta veretu riigipöördega eelmise presidendi David Dacko ning oli kuni 1993. aastani Kesk-Aafrika Vabariigi president. Seejärel oli ta peamiselt rahvusvahelise surve tõttu sunnitud korraldama presidendivalimised ning loovutama võimu valimised võitnud Ange-Félix Patasséle. Aastal 2001 korraldati riigipöördekatse, milles Patassé süüdistas Kolingbat ning viimane oli sunnitud Ugandasse põgenema. Ta mõisteti tagaselja surma ning temalt võeti sõjaväeline auaste. Pärast Patassé kukutamist 2003. aastal andis president François Bozizé André Kolingbale amnestia ning ta pöördus kodumaale tagasi. Ta kandideeris ka 2005. aasta presidendivalimistel, kuid jäi kolmandaks.


text: Finantsinstrumente (s.h. Hansa Rahaturufondi osakuid) kajastatakse raamatupidamises vastavalt Raamatupidamise Toimkonna juhendile RTJ 3 "Finantsinstrumendid". Esmane arvelevõtmine §7 kohaselt võetakse finantsvarad algselt arvele nende soetusmaksumuses, milleks on antud finantsvara eest makstud õiglane väärtus. Algne soetusmaksumus sisaldab kõiki finantsvara soetamisega otseselt kaasnevaid kulutusi. - Vastavalt eeltoodule võetakse Hansa Rahaturufondi osakud ostmisel arvele soetusmaksumuses, milleks on antud finantsvara eest makstud summa. Kuna Hansa Rahaturufondi osakute ostmisel makstavad teenustasud on väheolulised, võib need kajastada kuluna ning mitte lisada soetusmaksumusele. Hansa Rahaturufondi osakud kui ülilikviidne vara näidatakse aastaaruandes bilansi aktivas real "Raha ja pangakontod". Hansa Rahaturufondi osakute oste ja müüke tuleb järjekindlat kajastada kas tehingupäeval või väärtuspäeval (valitud meetodit tuleb järjekindlalt rakendada kõikidele finantsvaradele). Edasine kajastamine §14 Kõiki finantsvarasid kajastatakse bilansis õiglase väärtuse meetodil. Investeerimisfondide puhul on õiglaseks väärtuseks tagasivõtuhind. Kuna Hansa Rahaturufondi osakutulu makstakse Investoritele arvelduskontole, siis osakute hind üldjuhul ei muutu (on 1000 krooni). Seega pole vajadust bilansipäeval osakuid turuväärtusele ümber hinnata. - Investori tulu arvutatakse igal pangapäeval ning kantakse Investori arvelduskontole üks kord kuus - tulu arvestamise kuule järgneva kuu esimesel pangapäeval. Saadud tulu kajastatakse aastaaruandes kasumiaruande real "muud finantstulud ja -kulud". Kuigi osakutulu laekub aruandekuule järgneval kuul, tuleb lähtuvalt tekkepõhisest arvestusprintsiibist saadaolev osakutulu üles võtta aruandekuul viitlaekumisena. Kajastamise lõpetamine §47 Finantsvara eemaldatakse bilansist siis, kui ettevõte kaotab antud vara üle kontrolli (vara müük). Hansa Rahaturufondi osakute müük kajastatakse vastavalt valitud meetodile kas tehingu- või väärtuspäeval. Kuna osakute soetusväärtus ja müügiväärtus on üldjuhul võrdsed, ei saa Investor müügikasumit (-kahjumit). Panga teenustasud võib nende väheolulisuse tõttu kajastada perioodi kuluna. Rahavoogude aruandes loetakse Rahaturufondi osakud raha ekvivalentideks (st. neid ei kajastata rahavoogudena investeerimistegevustest).Originaalartikkel


source: wikipedia

text: Suhtekorraldus on inimese, organisatsiooni, asutuse või ettevõtte suhete korraldus meedia ja avalikkusega eesmärgiga mõjutada selle mainet ja kajastust. Suhtekorralduse sünonüümid on avalikkussuhted, mis on toortõlge ingliskeelsest terminist public relations (lühendina PR), ja avalike suhete korraldus. Definitsioon Suhtekorraldus on lai mõiste, mistõttu on selle ühese defineerimisega raskusi. Seepärast on siin esitatud mitu definitsiooni, milles on välja toodud suhtekorraldusele iseloomulikud jooned. 1949. aastal defineeris Suhtekorraldusinstituut (The Institute of Public Relations) suhtekorraldust kui planeeritud ja toetatud pingutusi hea tahte ja vastastikuse mõistmise loomiseks ning säilitamiseks organisatsiooni ja avalikkuse vahel. Lihtsustatud kujul defineeris Suhtekorraldusinstituut 1994. aastal suhtekorraldust järgmiselt: suhtekorraldus on reputatsioon, mis on kujunenud selle põhjal, mida sa teed, mida sa ütled ja mida teised ütlevad sinu kohta – teisisõnu, suhtekorraldus on distsipliin, mis aitab kujundada reputatsiooni eesmärgiga olla aktsepteeritud, nii saada kui anda tuge ning mõjutada arvamust ja käitumist. Mexicos 1978. aastal toimunud Ülemaailmsel Suhtekorraldusühingute Assambleel (World Assambly of Public Relations) töötasid suhtekorralduspraktikud välja järgmise definitsiooni: suhtekorraldus on kunst ja sotsiaalteadus, mille eesmärk on analüüsida trende, ennustada nende tähtsust ja tähendust, konsulteerida organisatsiooni liidreid ja viia täide tegevusprogramme, mis kajastaksid nii organisatsiooni kui avalikkuse huve. Rahvusvaheline Avalike Suhete Assosiatsioon defineeris 1987. aastal suhtekorraldust kui kogu organisatsiooni suhtlemisprotsessi pidevat ja plaanipärast juhtimist eesmärgiga saavutada mõistmine, toetus ja kontakt organisatsiooni või institutsiooni ning teatavate sihtrühmadega, kellega on juba kontakt olemas või kellega soovitakse kontakti saada. Sealjuures väärtustatakse avalikku arvamust ning seatakse sellega võimaluse piires oma tegevus korrelatsiooni nii, et planeeritud ja ulatusliku infovahetuse abil tagada tõhus koostöö ning ühiste huvide elluviimine. Suhtekorralduse peamiseks eesmärgiks on organisatsiooni eesmärkide saavutamine. Suhtekorralduse funktsioonid Avaliku arvamuse ennetamine, analüüsimine, tõlgendamine; organisatsiooni juhtkonna nõustamine mitmel alal (meediasuhted, finantssuhted, suhted töötajatega, suhted ametivõimudega); organisatsioonisisese suhtekorralduse arendamine, teostamine ja planeerimine; organisatsioonis teostavate programmide ja avalikkusega suhtlemise uurimine, juhendamine ja hindamine, et saavutada viimase arusaam organisatsiooni eesmärkidest; planeerimine või kaasaaitamine organisatsiooni püüdlustele mõjutada või muuta avalikkuse hoiakuid ja seisukohti organisatsioonile soodsas ja soovitud suunas. Ajalooline ülevaade Informatsiooni edastamist vaadete või tegevuse mõjutamiseks võib täheldada varajastest tsivilisatsioonidest peale. Näiteks võib suhetekorralduse algelemente leida muistses Indias, kus varases kirjasõnas viidati kuninga spioonidele, kelle ülesanne oli muuhulgas kuninga informeerimine rahva arvamusest, kuninga kaitsmine avalikkuse ees ja valitsusele soodsate kuulujuttude levitamine. Suhtekorraldus tänapäeva mõistes hakkas arenema 19. sajandi lõpus. Ameerika kodusõjale järgnenud aastad tähistavad tööstuse ja ettevõtluse tormilist arengut. 1889. aastal asutas Georges Westinghouse oma elektrikontsernis esimese suhtekorraldusosakonna. Suhtekorraldust (public relations) kasutati terminina esmakordselt 1897 Yearbook of Railway Literature eessõnas. Tänapäevase suhtekorralduse rajajaks peetakse Ivy Ledbetter Leed, kes 1906. aastal ilmunud põhimõtete deklaratsioonis (Declaration of Principles) sõnastas suhtekorraldaja avaliku vastutuse. Tänapäevasele tegevusele andis suure tõuke Esimene maailmasõda ja USA presidendi Woodrow Wilsoni asutatud Avaliku Informatsiooni Komitee (Committee on Public Information). Selle komitee ülesandeks oli mobiliseerida avalik arvamus sõja ja Wilsoni rahueesmärkide toetuseks maal, mis oli sõja väljakuulutamise hetkeks lõhenenud. 1915. aastal asutasid seitse pankurit esimese suhtekorraldusorganisatsiooni, Finantsreklaami Assotsiatsiooni (Financial Advertisting Association). Pärast Esimest maailmasõda tõusis märgatavalt ühiskonnateadlaste huvi suhtekorralduse vastu. Hoogustusid turu-uuringud, sotsiaalsed ülevaated ja avaliku arvamuse küsitlused. 1921. aastal pidas oma esimese ülemaailmse avaliku informatsiooni alase konverentsi Ameerika Inseneride Assotsiatsioon (American Association of Engineers). Pariisi rahukonverentsil USA presidendi Woodrow Wilsoni kaaskonnas osalenud Edward Bernays hakkas huvi tundma, kuidas saaks propaganda meetodeid kasutada ka rahu ajal. Kuna sõna "propaganda" oli omandanud halvustava tähenduse, siis võttis ta selle asemel kasutusele sõnaühendi public relations, lühendatult PR, 'suhtekorraldus', ning avas Broadwayl esimese avalike suhete konsultatsioonifirma. 1923. aastal ilmus Edward Bernaysilt esimene raamat suhtekorraldusest "Avalikku arvamust kristalliseerides" ("Crystallizing Public Opinion"). Samal aastal pidas ta esimesed loengud suhtekorraldusest New Yorgi Ülikoolis. 1930. aastatel hakati üha enam rõhutama, et suhtekorraldus toimib, tuginedes vastutustundelisel tegevusel ja veenval propagandal. 1930. aastate alguses asusid tööle ka esimesed poliitilise kampaania spetsialistid. 1933. aastal asutasid Clem Whitaker ja Leone Baxter San Franciscos esimese poliitilistele kampaaniatele spetsialiseerunud agentuuri. Teise maailmasõja aastad tõid suhtekorralduse peamise töövahendina esiplaanile reklaami, mida kirjeldati väljenditega "suhtekorralduse reklaam" (public relations advertising), "ühiskondliku teenindamise reklaam" (public service advertising) või "institutsioonidele tehtav reklaam" (institutional advertising). 1942. aastal asutati Sõjareklaami Nõukogu (War Advertising Council), mis töötas koos tööstuse ja valitsusega. Selle nõukogu eesmärk oli reklaamist võimsa vahendi kujundamine, mille abil panna inimesed sõja jaoks tootma, ratsioneerima nappivaid ressursse, ostma sõjavõlakirju ja teenima relvajõududes. Pärast Teist maailmasõda suundus sõjatööstusele orienteeritud majandus teeninduskesksusele, suhtekorralduse tähtsus suurenes ning kerkisid esile uued kommunikatsioonivahendid. Kirjutati suhtekorralduseteemalisi raamatuid ja artikleid. Loodi Rahvusvaheline Suhtekorralduse Assotsiatsioon (International Public Relations Association). Sel ajajärgul edenes jõudsalt ka suhtekorraldusharidus. 1945. aastal hakati välja andma ajakirja Public Relation Journal, millest hiljem sai 4. augustil 1947 loodud Ameerika Avalike Suhete Ühingu (The Public Relations Society of America / PRSA) kuukiri. Alates 1960. aastatest on suhtekorralduse funktsioonid pidevalt kasvanud tähtsuse ja keerukuse poolest. Suhtekorraldusest on saanud üks olulisemaid tegureid organisatsiooni ja riigi arengul. Eestisse jõudis aktiivsem suhtekorraldus 1990. aastate alguses koos turumajandusega, kui firmades alustasid tööd suhtekorraldajad. 1990. aastal kirjutasid Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala diplomitöö suhtekorraldusest Hannes Astok ja Ülo Veldre. Suhtekorralduse kui majandusharu tekkimise algust tähistab aga 1994. aasta, kui avalikult tuli turule esimene suhtekorraldusteenuseid osutav PR-firma. 1996. asutati Eesti Suhtekorraldajate Liit, mis koondab ainsa organisatsioonina Eestis suhtekorralduse alal töötavaid inimesi. Samal aastal hakati Tartu Ülikoolis õpetama suhtekorralduse eriala. 1996. alustati Tartu Ülikoolis ka akadeemilise hariduse andmist suhtekorralduse erialal. Viited Mõisted Logo Meediasuhted Vaata ka Suhtekorralduse dialoogiteooria


Fondi sügavus - Soojenemine 2022 Snip ii 36 73 GOST 13580 85 raudbetoonplaatide vundamentide jaoks: raudbetoonplaatide standardid (FL) vastavalt normatiivdokumentidele Vastavalt arvukusele päikese ja kuumuse Krimmis, võrreldes teiste piirkondade Ukraina, on eriti soodsates tingimustes. Perioodi kestvus positiivse keskmise päevase õhutemperatuuri korral on 9,5-10,5 kuud, lõunapoolses regioonis 11-11,5 kuud, ainult puffs - 8-8,5 kuud. Päikesepaiste aasta kestus Krimmis ulatub 2106 kuni 2505 tundi. Päikese päikesekiirgus on 116-120 kcal cm2 aastas, kiirgustihedus on 50-61 kcal cm2 aastas. Sellised soodsad tingimused võimaldavad teil kasvatada erinevaid viinamarju ja saada värskelt tarbimiseks palju viinamarjasorte ja kvaliteetseid viinamarju. Viimaste aastate intensiivsem viinamarjakasvatus Krimmi idaosas on hõlbustanud Dnepri vee sissepääsu Põhja-Krimmi kanaliga. Kuna piirkonna territooriumi iseloomustab mitmesuguseid kliima- ja mullaelemente, on Krimmis viis peamist agroklimaatilist piirkonda * (tabel 1). I. South Coast District Piirkond ulatub Sevastopolist Feodosiasse. Lõunaranniku kerge kliima pakub viinamarjakasvatuseta kultuuri. Siin kasvavad nad väga varakult, samuti hilise ja väga hilise viinamarjavirre kõrge suhkrusisaldusega. Külma talvise ohu tõttu jaguneb ringkond kaheks alamkeskuseks. Alapiirkond 1A - koos subtroopilise talvega - võtab piiratud ala Fosost Alushta töönurka. Sellel on kõrgeim soojusenergia: keskmised päevased temperatuurid üle 10 ° jõuavad 3700-4150 ° -ni, temperatuur üle 10 ° kestab 7 kuud ja külmumisvaba aeg 8-8,5 kuud. Kevad- ja sügisäga ohtlikud viinamarjad peaaegu kunagi ei juhtu. Aastane sademete hulk on 450-700 mm, suvekuudel 25-30%. Lumikate on täheldatud vaid mõne päeva pärast. Absoluutse minimaalse õhutemperatuuri keskmine vahemik on -7 kuni -11 °. Alapiirkond 1B - väga kerge talvel. Asub Sevastost-Fieldist Forosse ja Alushta-Feodossia. Keskmine minimaalne temperatuur -10 kuni -15 °. Aktiivsete temperatuuride kogused ulatuvad 3400-3800 ° -ni. Piirkonna idapoolsest osast eristab suur kuivus, sademete aastane sademete hulk (pgt. Sudak) ei ületa 325 mm. Krimmi lõunarannikul on maksimaalne sademete tase ajavahemikul novembrist märtsini, suvel valitseb harva reovesi ning on lühiajaline ja sademetehulk. Piirkonnal on keeruline mullakate, mis moodustub mägi- ja mäestiku-reljeefi tingimustes, mis on seotud lubjakivi, marmelaadi, konglomeraatide, põlevkivi ja setete setete hävitamise toodetega. Viinamarjaistandike all kasutatakse peamiselt järgmisi muldasid. Pruunid mägi karbonaadid ja mittekarbonaadid kruusakildelised muldad on levinud Krimmi mägede põhiteraviku lõunakõnesse, samuti piirkonna idaosas ja lääneosas. Need mullad kipuvad erosiooni tekitama. Tavaliselt väljatöötatud muldade ülemise poolmeetri kihi huumuse sisaldus on 2,9% ja nõrgalt ja tugevalt pestud - 1,9-0,7%. Lämmastiku, fosfori ja kaaliumisisalduse keskmine sisaldus tavaliselt arenenud muldades 0,2, 0,14 ja 2,7% ning pestud sortidena on nende elementide reservid 5-10 korda väiksemad. Karbonaatide kogus pruunates muldades on vahemikus kümnendikust protsenti mitte-karbonaatliikidest kuni 40% karbonaadist. Aktiivsete karbonaatide maksimaalne sisaldus ei ületa 14%. Piirkonna lääneosa (Sevastopoli linn) muldade setetest moodustunud pinnasele iseloomustab üldiste ja aktiivsete karbonaatide suurem reserv, mis võib ulatuda vastavalt 70 ja 40% ni. Viinamarjade kasvatamist kahjustavatest mullateguritest on selles vööndis järgmised: kalle suur järskus, juurkihi ja humoosikihi väike paksus, kivistis ja piirkonna idaosas on ka ebasoodsad füüsikalised omadused, soolalahus ja soolsus pinnas. Ii. Steppe piirkond Piirkond on mõõdukalt kuum, hõlmates kogu piirkonna territooriumi lameosa. Külma ja niiskuse tingimustes on see jagatud kolmeks alarajooniks. Allarajoon ON on kuiv ja väga kuiv, kerge talvel, lahe kevadel ja sooja sügisel. Külmumisvaba perioodi kestus on umbes 7 kuud. See hõlmab kogu Must meri, Razdolnenski lääneosa, Saki ja Bakhchisarai piirkonda läänes ja edelas ning Kerchi poolsaar. Alamarja PB on väga kuiv, mõõdukalt kergetel talvedel. See hõlmab Krasnoperekopski ja Dzhankoyi piirkondi, peaaegu kogu Razdolnensky Pervomaysky, Saksa, Põhja-osa Krasnogvardeyski ja Nižniogorski ringkonna idaosa. Alapiirkond 11B on mõõdukalt pehme talvega kuivas ja asetseb ülejäänud lame territooriumil: Kraeno kaitsjad lõuna pool, Kirovski loodeosas ja Ida-Sakstsi piirkonnas. Kogu Steppe piirkonnas on iseloomulik ebastabiilne talv, millel on olulised temperatuurikõikumised. Lumekaitsega perioodi kogukestus on 30-38 päeva, kõrvalekalded keskmisest kestusest on 2-9 kuni 85-108 päeva. Mulla külmumise sügavus soojas talvedes ei ületa 0,2-0,4 m ja kõige külmemal võib see ulatuda 1,5-1,75 m. Suvel on kuum, maksimaalne õhutemperatuur mõnes aasta juulis ja augustis. võib tõusta 39-41 ° -ni. Keskmine päevane temperatuur 10 ° ja üle selle kestab 6-6,5 kuud, aktiivsete temperatuuride aastased kogused - 3300-3600 °. Aastane sademete hulk on 350-400 mm. See on kaitstud viinamarjakasvatusala, välja arvatud Musta mere rannikuala, Saki, Bakhchi ¬ saraysky alad ja Kerchi poolsaar, kus talv on kergem. Piirkonnas kasvatatakse viinamarju, et toidutada magustoite, poolmasinaid, samuti tugevate veinide veinimaterjale. Siin toodetud ja lauaviinamarjad. Selle valdkonna viinamarjaistanduste jaoks kasutatakse järgmisi peamist mullarühmi: lääne-kastani ja tumeda kastani ning nende kompleksid solonetziga, mis arenesid leessisarnastel moel ja savidel (PB alampiirkond ja osaliselt PA); lõunapoolsed melnozemid leessi liiva- ja savist, pruunist pliotseeni savist ja muudest lagunevatest settekivimitest (PS-i ja osaliselt PA-alamkategoorias); mitmesugustel kivimitel (alapiirkonnad II B, IW) heinamaad; karbonatidelinkommid tihedatel kividel, lõunapoolsed šninoosemid ja tumeda kastani solonetsoumi muldad kolmanda taseme soolalahuses raskest savist (osaliselt maapinnal PA). Parimad on lõunapoolsed melnažeemid loessi liiva ja savi kohta. Nende muldade mehaaniline koosseis on kerge savi või raske tolmuga kuumtöötlus. Vesifa nilised omadused on head: mahukaal 1,2-1,5 g / cm3, poorsus - 47-52%. Lõuna-Tšernozeme on nõrgalt humifitseeritud. Humiinisisaldus ülemises kihis 0-50 cm ei ületa 3%. Lämmastiku üldsisaldus on umbes 0,23%, fosfor - 0,11%, kaalium - 2%. Mullakeskkonna reaktsioon ülemistes kihtides on veidi leeliseline (pH kuni 7,3) ja leeliseline karbonaathorisonmis (pH = 7,4 või rohkem). Üksikute kihtide kogukarbonaatide varud ulatuvad 20% -ni, harvemini 30%. Aktiivsete karbonaatide keskmine maksimaalne sisaldus on umbes 15%. Vees lahustuvate soolade horisond tekib sügavusel 150-200 cm, harvem - 100-150 cm, soolsuse tüüp on sulfaat-kaltsium. Lahtiste kivimite karbonaat-mineraalid on struktuurilt ja keemilisest koostisest sarnased lõunapoolsetele melnažeemidele leessisarnaste setete poolest ning neid eristatakse kivimite segunemisel. Ternosemid punakaspruunistes pliotseen-savides erinevad harilikust haruldastest lõhesusetest kividest, raskest tekstuurist (kerged ja keskmised savised) ning mõnevõrra tihedamalt pinnast ja pinnast. Kerki poolsaarel on tavalised solnetsiidid tiheda kolmanda tasapinnalise savi poolest. Keskmise savi mehhaaniline koostis. Soolad esinevad sügavusel 100-200 cm, mõnikord 80-90 cm ja moodustavad 1,5-2,5%. Soolsus on sulfaatkloriid; sügavusel 40-80 cm mõnikord sisaldab nii ¬ da. Mulla reaktsioon on keskmise ja tugevalt leeliseline (pH = 8-9). Imendunud naatrium võib olla 4-6 mEq 100 g mulla kohta. Neid muldasid iseloomustavad pinnakihi kõrge tihedusega (1,5 g / cm3 ja rohkem), madal vee läbilaskvus, samuti kõrgem huumus (kuni 4,3%) ja NPK 0-50 slaks kihis. Mustade pinnase kõrge tihedus on üks viinamarjakasvatusettevõtte kehva kasvu põhjuseid. Lõuna-karbonaat Tšernozemid tihedatel kividel tekivad Tarkhankuti platoolil, Kerchi poolsaarel ja Kesk-Stebi. Mullast moodustavad kivimid on esindatud savi-pebble või killustikuga, tiheda lubjakivi ja kivkiviga ning nende hävitamise saadused. Peene maa mehaaniline koostis on valdavalt kerge savi. Nende šnorozemide huumuskihi paksus on 60-80 cm, pumbatud ja väikese võimsusega sortide puhul aga 30-50 cm. Keskmine huumusesisaldus on 3,2%. Nende muldade profiilis on kivid, purustatud kivi, kõhr, veeris. Karbonaatkogused on erinevad: savi-kruusa setete muldadel kuni 20%, lubjakivist 30-45%. Aktiivsete karbonaatide sisaldus võib ulatuda 25% -ni. Suurenenud luustikuga (üle 60%) ja mullaprofiili väikese võimsusega juhtudel on neil kõrge vee läbilaskevõime, vähese veetõkkega maht, madal niiskustase. Niisugustel muldadel kannatavad viinamarjad tihti niiskuse puudumise tõttu. Tihedate kivide tihedus (lähemal kui 1,5 m) piirab viinamarjaistandike karbonaat-mineraalide kasutamist. Ida-deltaosade kõrgematel osadel on teraviljad üle jõe orgude üleujutuste ja depressioonidena, kus põhjavesi on sügavusel 3-8 m. Muldvormide kivimid on erinevad, kuid kerge valge. Neil on erinev sügavusel täheldatud märke. Mõningaid niivõrd chernozemi muldade sorte iseloomustab kõrge karbonaadisisaldus (kuni 28%). Aktiivsete karbonaatide maksimaalne sisaldus võib ulatuda 17-25% -ni. Muldade reaktsioon on veidi leeliseline (pH 7-8). Seal on ka leelis- ja leeliseline liigi lahe-chernozem muld. Niidumetsa-musta mulda iseloomustab suur huumushorisondi maht (80-150 cm). Keskmine huumusesisaldus ülemises poolmeetris on 3,4%, üldlämmastik 0,15-0,40%, fosfor 0,08-0,36%, kaalium 0,9-2,7%. Need mullad, välja arvatud soolalahus ja solonett, on kasulikud viinamarjade kasvatamiseks. Kui põhjavesi asub sügavusel rohkem, moodustuvad kuivastepiimas tingimustes tumedad kastanipõrvad. 8 m. Mullast moodustavad kivimid on kerge savi ja raske liivakarva, Kerchi poolsaarel ja kolmanda taseme soolase tihedusega savist. Kõik need pinnad on soolalahust. Need on tavalised nii pidevas massiivis kui ka kombinatsioonis solonettega 10 kuni 50%. Viinapuude pinnakomplekside kasutamine solonettidega üle 10% ei ole soovitav. Erinevalt lõunapoolsetest melnoosidest on pimeda-kastanipõrandate madal hapniku paksus (50-60 cm), huumuse (2-2,5%) ja toitainete (va kaaliumi) üldine paksus. Nende kogus on: lämmastik - 0,10-0,17%, fosfor - 0,08%, kaalium - 1,2-3%. Kerki poolsaarel on need mullad rikkamad. Punase kastani muldade sool horisond on 100-150 cm, mõnikord sügavam. Muldade reaktsioon on alumiste kihtide puhul neutraalne ja veidi leeliseline (pH = 6,8-7,5) ülemises kihis 0-50 cm, leeliseline ja tugevalt leeliseline (pH = 8,3-8,8). Üksikute kihtide karbonaatide maksimaalne sisaldus võib ulatuda: kokku - 15-20% ja aktiivne - 12-17% - Nende muldade mehaaniline koosseis on valdavalt kergem savi (leessilaadsetel kividel) ja keskmise savi (kolmandatele savidele). Niidetu-kastani muldad piirduvad Sivashi tasandiku ja Kerchi poolsaare nõrga osaga põhjaveega 3-8 m sügavusel. Soolese horisondi kõrgus on 70-150 cm, mõnikord sügavam. Muld on tavaliselt soolalahus. Huumuse sisalduse ja toitainete pakkumise osas ei ole need tumedas kastanipõrandas halvemad, kuid karbonaatide sisaldus on madalam. Viinamarjakasvatuseta kastanipõrandate negatiivsed tegurid võivad olla järgmised: põhjavee tõus niisutamise ajal, sekundaarse soolustamise protsesside areng, samuti reliktsed soolsus ja solonetsusus (eriti tertsiaarsetel savidel). III. Alam Piemonte piirkond Piirkond on väga soe, võrreldes Steppe alaga on vähem kuiv. Aktiivsete temperatuuride kogused on 3100-3300 °. Selle piirkonna termiline režiim tagab väga varajaste ja varajaste viinamarjasortide aastase valmimise. Talvekorralduse olemusest ja külmakahjustusest lähtuvalt jaguneb ala kahte alarajooni. ShA alapiirkond - põhjapoolne, kerge talvega, hõlmab enamikku Bakhchisarayist, Simferopoli ja Kiroovi edelapoolsest osast (tinglikult mittetundlik viinamarjakasvatus), Belogorski põhjaosa (kaitstud viinamarjakasvatus). Keskmine minimaalne temperatuur on siin -18-21 °, mõnel aastal võib külmuda -30-35 °. Sub-piirkond SB - lõunapoolne, väga kerge talvega, asub kitsa riba vahel South Coast ja Upper Foothill raionid. Külmaohu osas on see soodsamates tingimustes kui ShA alapiirkond. Keskmine minimaalne temperatuur siin ei ole madalam kui -10-15 ° ja absoluutne -15-18 °. Alam-Piemonte piirkonnas on musta pinnase muld musta pinnasega, kivisüsi karbonaat, muldmetallid, mis on tiheda karbonaadi kivimite eluviumis, ja erinevate kivimite musta pinnasega põldude pritsmed. Mullad on vee erosiooni all. Hüfineeritud profiili osa koguvõimsus on 60-80 cm, pestud liigid - vähem kui 50 cm. Karbonaadipinnas on pinnalt kaltsiumkarbonaadid ja kogu profiili ulatuses suurtes kogustes - 18-30%, ja morsside moodustumise korral - kuni 60%. Aktiivsete karbonaatide maksimaalne kogus võib ulatuda 24-40% -ni. Kondensaatidel, liivakividel ja ilmastikukindlatel toodetel moodustasid leostunud munemosakesed tertsiaarsete väikeste savide lahjendamisel karbonaat setete lahknemise kohta. Neil on erinev karbonaadisisaldus. Selle ala pinnas sisaldab reeglina kivide ja killustike lisandeid. Nende mehaaniline koosseis on väga mitmekesine, kuid valitseb rasked rasused ja valged savised. On keskmise rasuga ja keskmise savi liike. Humus sisaldab keskmiselt 3,6%, pestes mullast 2,5%. PH väärtused varieeruvad karbonaat-chernozemi profiilides 7 kuni 8,5 ja lehistatud mustaval maal 6,8-7,3. Toitainete kogusisaldus on järgmine: lämmastik 0,16-0,27%, fosfor 0,08-0,15%, kaalium-0,7-1,8%. Kõige vaesemad toitained on liivakividest tekkinud pinnatud muldad. Iv. Piemonte ülem Piirkond on soe, mitte niiske, hõlmab Bakhchisarai idaosa, Simferopoli kagupoolset osa, Belogorski lõunaosa ja Kirovi linnaosasid. Siin valitseb katmispiirkonna tsoon ja piiriäärse piirkonna tingimisi mittepõllumajanduslik ala Kirovski piirkonnas. Piirkond jaguneb kaheks alamkeskuseks: Põhja-IVA - mõõdukalt kergetel talvedel ja lõunaosas IVB - kergete talvedega. Piirkonnas on perioodi pikkus temperatuuriga üle 10 ° umbes 5,5-6 kuud, aktiivsete temperatuuride summa 2700-3100 °, aastane sademete hulk 450-500 mm. Siin kasvatatakse lauaviinamarju ja veinimaterjale toodetakse vahuveinide jaoks. Piirkond on laialt levinud Piemonte musta pinnase, pruunte lubjarikkade ja kangete karbonaatide muldadega. Chernozem jalamil ja pruunid muldad on kirjeldatud eespool. Tavaliselt on karedama pinnasega õhukesed, skeletilised, erodeeritud ja madalas (50-70 cm) sügavusel asuvad lubjakivi, marl, liivakivi, põlevkivi ja konglomeraadid, mis sageli tulevad pinnale. Humiumi ja toitainete sisaldus on erinev, sest pesumasin on erinev. Vastavalt mulda moodustavate kivimite olemusele on ka nendes muldmetes sisalduvate karbonaatide sisaldus erinev. Madala võimsusega muldade väljaarendamiseks tuleb kasutada rasket regenereerimist (plahvatusohtlik või kraavitud plantaaž jne). Pruunid muldad on levinud alam- ja ülemiste eelpiirkondade lõunapoolsetes piirkondades ning neid viinamarjaistandustes ei kasutata, sest nõlvad on suured järsud, lammutatud ja muudel põhjustel. Piirkond on niiske (Ai-Petrinskaya Yayla), seda iseloomustab kõige vähem soojavarustus. Aktiivsete temperatuuride summad vähenevad järk-järgult 2700 kuni 1500 ° -ni. Suvi on siin lahe (keskmine temperatuur 15.7 ° C juulil). Viinamarjade kasvatamiseks pole piirkond sobiv. Simferoli linna mulla külmumise standardne sügavus - 0,8 m Federal Education Agency Veemajanduse ja veemajanduse instituut SEWERAGE NETWORKI ARVUTAMINE Pea dotsent Petrova N.A. gr. SZ-310805n S. Sufiyarov 1. Üldosa. 3 1.2. Projekti ülesanne ja objekti kanalisatsiooni lühike kirjeldus. 5 1.3. Võrgu jälgimine. 7 1.4. Regulatiivsed andmed: 8 2. Arvelduste ja tehnoloogia osa. 9 2.1. Hinnangulise reovee kulude kindlaksmääramine. 9 2.1.1. Elamute rajatiste reovee hinnanguliste kulude kindlaksmääramine. 9 2.2. Võrgu saitide prognoositavad kulud. 12 2.3. Drenaaživõrgu sügavus. 17 2.4 Peakaupa profiil. 19 Drenaažitöödena tuleks mõista ressursivee saamiseks vajalike tehniliste struktuuride kogumit nende moodustumise kohas, torujuhtmete transportimist kanalisatsiooni puhastusseadmetesse veekogudesse või pinnasesse. Reovee puhastamise määr, mis tagab veekogude reostuse kaitse, määratakse igal juhul kindlaks kohaldatavate sanitaartingimustega. Drenaažisüsteemi ehitamisel on vaja esitada kaks põhitingimust: · Võimalik kiire eemaldamine kanalisatsiooniga esemete piiridest enne orgaaniliste saasteainete lagunemise algust reovees; · Kõige odavamad kanalisatsiooni ehitamise ja käitamise kulud. Sellega seoses peaks tulevane veevarustuse ja kanalisatsiooni inseneril olema mitte ainult selge arusaam süsteemi üksikutest elementidest, vaid ka kaptenite rajatiste projekteerimise, projekteerimise, ehitamise ja käitamise teoreetilised alused. Heitvesi on jagatud kodumaiseks, tööstuslikuks ja vihmaveeks. Kodune heitvesi sisaldab valamuid, vette, valamuid vms vett (majapidamisvesi). Tööstuslikud heitvesi sisaldavad tootmisprotsessis kasutatud vett ja saastatakse mitmesuguste lisanditega. Vihmavesi tekib sademete tõttu vihma või lume sulava kujul, mis puhastab linna või tööstusettevõtte reostust. Alates asulates ja tööstusettevõtted peavad suunama segu kodumaiste ja tööstuslike, ja mõnikord vihma. Objekti kanalisatsiooni omadused. Kanalisatsiooni objekt on ülesande kohaselt linn Simferopol. Hoone pindala on võrdne 237 ha. Elanike arv on 111339 inimest. N = P * F, pers. N = 237 * 480 = 111339 inimest Linnas on tööstusettevõte, vannid, pesumajad. Linn asub jõe kallastel. Maastik on duo-pigi, millel on tugev jõgi. Heitveepuhastusjaam asub samas pangas, 500 meetri kaugusel linnamüüri piirist allavoolu. Reoveepuhasti territooriumil asuvad pinnad koosnevad liivakarjast (6,0 m), liivast (6,0 m). Põhjavee sügavus on 8,0 m. Süsteemide ja kanalisatsioonikavade valik. Kursuse projekt võeti vastu täieliku split-süsteemi, mis näeb ette kahe eraldi võrgustiku ehitamise: üks on mõeldud kodumajapidamiste ja tööstuslike reovee puhastamiseks, teine - sademevee ärajuhtimiseks linnas. Täieliku jaotussüsteemi ehitamise positiivsed aspektid: 1. vihmavee ärajuhtimise võimalus asula piirides vähendab reoveepuhastite mahtu ja vähendab nende ehitus- ja tegevuskulusid; 2. võimalus luua võrgud kahes etapis, mis vähendab esialgseid kulusid; 3. Parimad hüdraulika võrgu tingimused. Reoveeskeem sõltub vastuvõetud kanalisatsioonisüsteemist. Kõik kanalisatsioonitorustikud kantakse kanalisatsioonisüsteemi. Drenaažikava koosneb järgmistest põhielementidest: 1) välised kanalisatsioonivõrgud; 3) puhastatud heitvee vabanemine mahutist ja vee äravoolamine reservuaari. Kava valiku mõjutavad tegurid: c) rajatiste asukoht; d) reovee tüüp ja määr; e) isepõhise režiimi pakkumine. Arvestades neid tegureid projektis, rakendatakse ristsuunalist mustrit, mille põhjakoguja, mis asub jõe paralleelselt, peitub reservuaari risti asetsevate kanalisatsiooni kollektoritega. Reoveevaliku valimine toimub, võttes arvesse kõiki kohalikke tingimusi, mis määravad selle kasutamise kasu sanitaar- ja majanduslikus mõttes. Võrk on jälgitav mööda plokkide vähendatud servi. Projekt valis tsentraliseeritud kava, milles kõik heitvesi (välja arvatud vihmavee) suunatakse läbi kogu kollektori kogu ainsa rajatisena kogu linnast allavoolu asuvast linnast. Planeering 6 - 7 peaks olema kavandatud nii linna ja tööstusettevõtete kogu heitvee läbilaskmiseks. Mööda iga linna pikisuunalist tänavat, võttes arvesse maastiku reljeefi, jälgitakse kanalisatsiooni tänavakollektoreid. Tööstusseadmes asuv reovee liitub põhikollektoriga punktis 6. 1.4. Regulatiivsed andmed: Simferoli linna mulla külmutamise regulatiivne sügavus on 0,8 m. Lisamise kuupäev: 2018-02-28; vaatamisi: 48; TELLIMISE TÖÖ Fondiks on kogu perele mõeldud turvapadjad. Krimmi kompleksne maastik jätab oma märk ehitusse, eriti sihtasutuse rajamise etapis. Üllatusi tõuseb mulla heterogeensus, mis reeglina koosneb erinevate kivimite kihtidest ja põhjavett, mis esinevad kõige ettearvamatumal sügavusel. Tõsised mägijäljed on täis maalihkeid ja vajavad eraldi seina tugevdamist. Pealegi ei tohi me unustada, et poolsaar on seismiliselt aktiivsete tsoonide nimekirjas, nii et sihtasutus peab taluma isegi maavärina ajal. Foto 1. Asetage sihtasutusse spetsialistid See ei tähenda, et peate loobuma kiusamisest, et saada maja omanikuks Krimmis taevase nurga all. Kõik need ohud on vaid argumendid, mis toetavad eriti mõttekat lähenemist disainiorganisatsiooni ja töövõtja valimisele oma unistuste kodu ehitamiseks. Seetõttu on UTRT-blogi teile ette valmistatud ülevaade poolsaare kõige populaarsematest tugistruktuuridest. Lint või tahke plaat? Valik määrab vabastuse Töövõtjate seas on naljakas kliente, kes ei kaota raha eest luksusautosid, kuid nad püüavad säästa ehitust. Ja kuigi 3 miljoni sihtasutuse puhul on see väljapoole erinev neljast miljonist, erinevus ikkagi leiab. Ja see on äärmiselt murettekitav. Seetõttu on ilmselge, et peamise asjana - maja aluse valimisel ja ehitamisel - on leppimine vastuvõetamatu. Millised tugistruktuurid on Krimmis kõige sagedamini seotud? Lindi alus - üks kõige levinumaid baasi tüüpe. Juba nimest on nähtavad selle disainifunktsioonid: maapinnaga maetud betoonlindiga, see möödub maja laagrikivistest ja kindlustab need uppumise vastu. Plussid: sobivad peaaegu igas mullas. Säilitab suurt koormust, mis sobib raskete materjalidega (tellis, betoon, kivi). Miinused: massiivsus, kulude prognoosi tõusuga töötamine. Hind: 3100 kuni 7600 rubla eest 1 nupp. Hind sisaldab ehitusmaterjale, mullatööd, liivapalli, raketist, armeerimispuurit, betoonimist, seejärel raketise eemaldamist ja prügi kõrvaldamist. Foto 2. Vöö Fond Foto 3. Plake vundament Blokeerimisfond koosneb raudbetoonplaatidest, mis on varustatud ettevalmistatud aluspaariga kraanaga. Plussid: väga kiiresti paigaldatud. Sobib suurte hoonete ehitamiseks koos keldriga või laialdase kelderiga. See hoone on igavesti. Miinus: kõrge hind. Hind: 1500 kuni 8200 rubla kuus. m, sh töö ja materjali maksumus. Foto 4. Plaadi sihtasutus Plaadi alus on monoliitne raudbetoonplaat, mis täielikult korrab hoone pinda. Plussid: teenib suurepäraselt heterogeensete ja liikuvate pinnastega aladel, resisendub põhjaveega (kui võetakse nõuetekohaselt kuivendus- ja veekindluse meetmeid). Tänu hea soojusisolatsioonile võib maja esimesel korrusel olla korrus. Hind: 3700 kuni 5500 rubla / cu. m. See maksumus sisaldab juba raketiseadet, armeerimispuurit, betooni valamist ja tihendamist koos lauade lammutamisega. Rootsi sihtasutus on skandinaavlaste poolt laenatud monoliitse baasi energiasäästlik variatsioon. Selle sisuks on see, et kandekivide profiilid on lahutamatult seotud paneeliga, millel on spetsiaalsed väljaulatuvad osad, mis on ümbritsetud väikeste süvendite ümber kogu vundamendi ümbermõõtu. Need "süvendid" täidetakse isolatsiooniga ja valatakse lahus. Põrandaplaadid asuvad esimese korruse põrandal. Plussid: säilitab soojust, kasutatakse edukalt liikuvatel muldadel. Rootsi pliit on see, mida te vajate suurte hoonete ehitamiseks, kuid sobib ka väikeste hoonete jaoks. Miinus: kallis rõõm. Hind: 5000 kuni 7000 rubla kuus. m, sealhulgas töö ja materjalid. Silla alus - selline kuhi põhi, mis on kivist, betoonist või puidust sambast. Nende ülesanne on tugevdada struktuuri kohtades, kus on maksimaalne koormus (maja nurkades, kus seinad moodustavad nurgad). Plussid: paigaldamise lihtsus, taskukohased hinnad. Kui see on õigesti paigaldatud, ei ole selle usaldusväärsus halvem kui ribade või plokkide alused. Miinused: sobib ainult kergete suvilade, suvilate jaoks, ei soovitata heterogeensetel muldadel, nõmmetel ja nõlvadel. Betoonile jõudmiseks on vajalik taluda vähemalt 28 päeva, mis viivitab ehitusperioodi. Hind: sambad ja tugisambad maksavad 4200-4500 rubla kuus. m Foto 5. Bar Foundation Kivifundid - tegelikult erinevad vaiad, mida ühendavad ühine grillage või raudbetoonplaat. Materjal, milles need koosnevad, võivad olla erinevad, kuid kõige sagedamini on tegemist raskbetoonist valmistatud tugevdatud betooni vajudega. Nad tugevdavad tihti igasuguseid sihtasutusi. Keerake hambad - üks kõige taskukohasemat tüüpi tugid. Need on terasest torud, millel on tera ots, mis on mullas sisse keeratud. Ideaalne valgusraami ja puitmajade ehitamiseks. Neid kasutatakse mis tahes pinnases, välja arvatud kivine, neid ei kahjustata talve turse, neid on lihtne remondida ja asendada. Täiendav pluss on hind, mis on 50% odavam kui riba alused, plussid. Triivkad asuvad maapinnal, kasutades haameriga varustatud spetsiaalset mäetööstusseadet. Seda tüüpi vundament on paigalduskiiruse tõttu atraktiivne, kuna sõitmine on suhteliselt kiire protsess, mis ei põhjusta purunemist ega deformeerumist. Foto 6. Vundament Kui betoonilahus valatakse puurimisel eelnevalt ette valmistatud augudesse, siis "sünnivad" igatsenud vaiad. Selliste tagasivoolude diameeter algab 14-35 cm (pikkusega kuni 20-25 m), need on mikroskoobid, mille abil nad lahendavad aluste probleeme kitsastes kohtades, kus võimsat seadet pole. Enam kui 150 cm läbimõõduga "maxi" -swea kõige sagedamini tugevdavad kõrghoone alused (kuni 250 m) ja kindlustavad hädaolukorrad, mis takistab nende edasist deformeerimist. Protsessid: need vähendavad sihtasutuse maksumust, mängivad hoones hoone vastupidavust, aitavad keerulistes valdkondades kaasa, sealhulgas muldade laotamisele. Hooaja muutmisel säilitage liikumatust, kuna nende alused on mulla külmumise tsoonis tunduvalt madalamad. Ja ka neid eristab tugev tugevus ja vastupidavus: teine argument nende populaarsuse kasuks Krimmis. Hind: sõltuvalt vaiade nime ja otstarbest - alates 3900 kuni 5300 rubla / pogo. m Seitse kiirustavat viga Räägime kõige tavalisematest vigu monoliitse vundamendi valamisel. Usaldage, kuid kinnitage! Klient peab teadma, kus seda saab pumbata. Sageli juhtub see siis, kui hoolimatu töövõtja säästab kinnisvara, sest see mõjutab oluliselt sihtasutuse maksumust. Seetõttu, kui olete projekteerimata, pidage meeles, et iga põrandapinna ruutmeetri kohta tuleb paigaldada vähemalt 10 m 12 mm tugevdust. Ärge ole laen, et kontrollida seda etappi enne betooni valamist. Sihtasutus "kardab" eelarvet! Mõnikord ei suuda arendaja ülemäärast hoolsust. Kõige sagedasem viga siin on vundamendi valamine mitmel etapil. Selleks, et mitte raha raketise komplekti ostmisele kulutada, asutavad targad inimesed kihtide aluse: nad koondavad alumist krooni, täidavad seda, lasevad külmuda, lammutavad lauad, piirasid kõrgemad ja jätkuvalt jama. Saadud "külmliigutused" vähendavad oluliselt plaadi tugevust ja põhjustavad lekke keldris. Vundament peab kindlasti valama ühes etapis! Või äärmuslikel juhtudel ärge ahne ja tulemuseks olevate õmbluste hüdroisolatsioon. Ma teaksin, kus see lekib, film levib... Teine kuluartikkel, kui valada alus, kulub polüetüleenile. Te ei tohiks sellest eemale pääseda, sest betooni "piima" vool vähendab selgelt vundamendi tugevust. Mitte ükski kühvel: ärge usaldage Uncle Vasyani naabrit, täitke, aga kutsuge pro, sest see protseduur on lihtne ainult esimesel pilgul. Sa ei saa lihtsalt "chirvo" segu lahti tõmmata! Oluline on ka valamise kiirus, betooni proportsioonide säilimine ja tehnoloogia tundmine. Asendamine on tühistatud! Ärge visake drenaaži seadet veekogude lähedusse või lähedase põhjaveega kohtadesse. Selle maksumus ei ole nii suur ja väärtus on tohutu. Ärge matta oma kaloreid! Paljud hooletusse jätavad isoleeriv ja veekindel kiht. Ja asjata, kulutades ühe korra, vähendate oluliselt küttekulusid ja kaitsta mulda vundamendi külmumisest ja elate soojas kohas! Peale selle ei tohiks plaat pinnaga kokku puutuda, muidu muutub püsivalt lagunevast betoonist tugevus, kaetakse pragude võrguga ja omandatakse parasiit-hallituse seen. Ja kaitse vee eest pikendab maja elu ja võimaldab lastel perekonna pesa pärida, mitte aga raputada. Asendab: see seisneb pimedas piirkonnas, mis tühjeneb niiskuse, vähendab pinnase paisumist talve perimeetri ümber ja vähendab selle koormust. Muide, projektipõlengus hästi arvutatud võib vähendada tugistruktuuri maksumust. Kommentaar TAG Blog: Algoritm ehitatud: geoloogiline uurimine on vajalik! Maxim Poletaev, Tarneosakonna juhataja, OOO StroyKrym (Feodosia) - Kas on võimalik panna universaalne sihtasutus, selline "superlahendus", mis töötab kõigis Krimmistaimestikes? - See pole nii. Pole lihtsalt universaalset alust. Konfiguratsioonivalik sõltub paljudest teguritest: maastikul, konstruktsiooni kaalul ja koormuse astmel, mulla külmumise sügavusel, samuti naaberalade hoonetes, mis võivad mõjutada mulla levikut. Tuleb märkida, et kaks maja, mis on ehitatud üksteisest vaid 300 m kaugusele, on nende tugistruktuurides radikaalselt erinevad. Koheselt korrigeerime oma kliente sellega, et ilma projektiorganisatsioonide väljastamata on ehitamine võimatu. Tõepoolest, Krimmi tingimustes võib isegi väike viga olla surmav. On tõestatud, et ehitiste kasutuselevõtmise esimestel aastatel tekkinud 80% seina pragusid põhjustab täpselt vundamenti peidetud vigu. Kummaline, enamik majaomanikke ei soovi arvutustega häirida. Ja pole üllatav, et nende maja seinad varsti purustuvad ja uksed ei ole enam normaalselt avatud. Seetõttu soovitan tungivalt, et kõik teeksid geoloogilise uurimisega koostööd. Kui selgub, millist mulda te tegelete ja millisel sügavusel põhjavett peetakse, minge disainiorganisatsioonile. Ole saadud tulemuste suhtes kriitiline, kasutage paralleelselt teise ettevõtte teenuseid ja kontrollige seejärel neid andmeid. Ja kui märkate lahknevust, minge kolmandale ettevõttele. Viga on inimene, kuid peamine on see, et te ei peaks selle eest maksma! - Millist tüüpi sihtasutused leidub kõige sagedamini Krimmis? - Enamikul juhtudel kasutatakse riba- ja kuhjamahtu. Muide, isegi mõned neist loota kõikidel reeglitel! Esimene tüüp sobib enamasti mullasse kõigis Krimmis asuvates piirkondades. See on hea kandevõimega ja võimaldab teil ehitada meelevaldselt raskesti seinaid kivist, betoonist või tellist. Vundamendi kandevõime on sama, mis lindil. Kuid see tüüp on säästlikum, kuna kaarte paigaldamine nõuab palju vähem materjali, mis vähendab kogu konstruktsiooni maksumust. Tõsi, see põhimõte ei tööta alati alati: kõik sõltub nende sügavusest keelekümblusest mullas. Tõepoolest, tugevalt üleujutatud kohtades peate puurida auke 5-6 meetrit sügavale ja see mõjutab märkimisväärselt kulusid. Sellisel juhul on lihtsam ja odavam maja monoliitsest raudbetoonist vundament, mis aastaid tagab teile ja teie perele turvalisuse. Abi ESTP blogi: LLC StroyKrym on üks juhtivaid ehitusettevõtteid poolsaarel, mis on spetsialiseerunud käivitusvalmis rajatiste ehitamisele, kaasa arvatud projekteerimine, samuti igasuguse keerukusega ehitustööd (alates vundamendist ja betoonist kuni katuseni). Maja kõige olulisema osa kulude "karmideks" arvutamiseks korrutage tugistruktuuri kogumaht valitud sihtasutuse tüübi keskmise hinnaga. Ekspertide sõnul maksab kvaliteetse sihtasutuse kuubik umbes 4000-5000 rubla. Kuigi loomulikult on alati neid, kes soovivad ehitada "odavad ja rõõmsad". Kuidas tugevdada seina köögis: palju võimalusi - üks lahendus Mahu arvestamine kuupmeetrites ühe tootmisühiku suuruse järgi Müürikivist mördi koostise arvutamine Kuidas arvutada betooni suhteid põrandate jaoks? Burrozabivnoy ja puurimismeetodid Sillutusplaatide tehnoloogia: kuidas see toimib? Ühendusliistud kudumisvardad GOST Soovitused põrandapaneelide ankurdamiseks Vanni vundamendi alus: alates mullatöödest kuni betooni voolamine SP 72.13330.2016 Ehituskonstruktsioonide kaitse korrosiooni vastu. SNiP uuendatud versioon 3.04.03-85 Vanni all ahju all olev vundament: metall (raud), kuidas seda ise teha, video juhendamine, foto Betooni lisaainete liigid Kuidas libisevate väravate alust teha? Kanalisatsiooni ja hoone vaheline kaugus: regulatiivsed nõuded Gabionide paigaldamine riigis oma kätega Vundamendi jaoks mõeldud tugevdatud betooni vaiad MULLIDMullatööde tootmisel on suur mõju muldade füüsikalistele ja mehaanilistele omadustele: keskmine tihedus, niiskus, osakeste sisemise nakkumise tugevus, lõdvendamine. On olemas järgmised muldade liigid. Ehitisele raudbetooni vaiade vundament: paigaldusviisid ja -etappid Maja keldrikorraldamine oma kätega Kui palju mörti saad 50 kg tsemendist?


text: Piltide või lõikepiltide otsimine veebis Kui soovite dokumentidesse lisada pilte ja lõikepilte, pääsete Bingi kaudu juurde tuhandetele veebis leiduvatele Creative Commonsi litsentsiga piltidele. Pidage meeles, et peate järgima teiste omandiga seotud õigusi (sh autoriõigus). Märkused. - Kui otsite rakenduses Office 2007 või uuemates versioonides paanil Lõikepildid lõikepilte, suunatakse teid automaatselt Bingi. Te ei pea dokumenti piltide lisamiseks avama brauserit ega dokumendist lahkuma. - Rakenduse Word, PowerPoint või Excel 2013 kaudu lõikepiltide või piltide lisamiseks lugege teemat Lõikepiltide või piltide lisamine rakenduse Word, PowerPoint või Excel 2013 kaudu. - Piltide või lõikepiltide otsimiseks klõpsake veebisaidil Bing.com nuppu Pildid. - Sisestage otsinguväljale otsitavat kirjeldav fraas. Näpunäide. Kui otsite ainult lõikepilte, lisage otsingusse sõna „lõikepildid”. Näiteks koer lõikepilt või ääris lõikepilt. - Klõpsake või puudutage rippmenüüd Litsents ja valige soovitud litsentsimisvariant. Näpunäited Eri tüüpi litsentside paremini mõistmiseks lugege teemat Piltide filtreerimine litsentsi tüübi alusel. Bingi filter põhineb Creative Commonsi litsentsisüsteemil.


text: Leo Jogiches (17. juuli 1867 Vilnius – 10. märts 1919 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa poliitik. 1. jaanuaril 1919 asutas ta koos Karl Liebknechti ja Rosa Luxemburgiga Saksamaa Kommunistliku Partei. Märtsis 1919 ta arreteeriti ning mõrvati 10. märtsil eeluurimisvanglas. Saksamaa poliitikud Sündinud 1867 Surnud 1919


text: Piirissaare Vallavalitsus Tooni küla, Piirissaare vald, 62603 Tartumaa Tel 742 3633, 5196 7738 E-post piirissaare at piirissaare dot ee Tööaeg E-R 9.00-17.00 Vallavanem: Liina Miks Piirissaar on püsiasustusega Peipsi järve saar pindalaga 7,5 km2. Sellestki katab suuremat osa võsaga kaetud märg soo, mille pind pole kohati meetritki Peipsi veetasemest kõrgemal. Vaid 55 hektarit saare kirdeosas on inimestele kasutamiseks ja elamiseks kõlblik ja siin paiknebki kogu asustus. Saarel on kolm küla – Piiri (vene keeles: Mežà), Tooni- (vene keeles: Toni) ja Saare (vene keeles: Želatšek) külad. Vallamaja, piirivalvekordon ja tehiskanali ääres asuv sadam paiknevad Tooni külas. Piirissaare elanike rõhuv enamus on vene vanausulised, kes on sajandite vältel püüdnud eraldatusega säilitada oma eripärast kultuuri ja olmet nii palju, kui see on võimalik. Elanike põhitegevuseks on alati olnud kalapüük. Haritavail maalappidel kasvatatakse köögivilja, peamiselt sibulat. Kogu Piirissaar on tänapäeval looduskaitseala. Siin elab hulgaliselt kaitstavaid linnu- ja kahepaiksete liike. On ka terve rida taimeharuldusi. Saarel asub tegutsev vanausuliste palvela Saare külas ja koguduse puudumise tõttu tühjana seisev apostlik-õigeusu kirik Tooni külas. Piiri külas asuvad ka saare kolm kalmistut, kaks vanausuliste, üks luteriusuliste oma. Ajalooliselt kujunenud majandustegevuse – kalapüügi ja sibulakasvatusega – saare elanikud tänapäeva tingimustes enam ei suuda oma toimetulekut rahuldavalt kindlustada. Nõukoguliku väikekoolide likvideerimise kampaania käigus kohalik kool suleti. See sundis lapsi omavaid peresid lahkuma või kahte elukohta pidama. Seetõttu on nende arv aastatega vähenenud. Kui 1920. aastal elas siin ligi 700 inimest, siis käesoleval ajal on neid rahvastikuregistri andmetel 100 inimese ringis, talvel elavad kohapeal neistki vaid pooled. Saar elustub vaid suviti, kui võõrsil elavad piirissaarlased leiavad tee kodusaarele. Püsivalt tagasi pöördutakse sageli alles pensionieas, kui on veel tulijaid ja on, kuhu tulla. Elu siin pole lihtne ka vanurieas. Piirissaar on iseseisva kohaliku omavalitsusüksuse staatuse suutnud säilitada vaid tänu oma geograafilisele ja kultuurilisele eripärale ja kohalike juhtide alalhoidlikule poliitikale. Püsiasustuse säilimise eelduseks on eelkõige kaasaegne ühendusepidamise võimalus mandriga, eriti maakonnakeskuse Tartuga. 2009. ja 2010. a renoveeriti Piirissaare ja Laaksaare sadamad ning ühendust hakkas navigatsiooniperioodil pidama moodne parvlaev "Koidula". Hilissügisest varakevadeni on sidepidamine saarega endiselt raske, kasutatakse vallavalitsuse hõljukit ja ajutist taliteed üle Peipsi järve jää.


source: CulturaX

text: Teesulg Filosoofil - - jFLASH - Teesulg Filosoofil -> 825 Eile päeval sõitsin tööasjus mööda Filosoofi tänavat. Kohe tänava alguses (Riia tn poolt) oli näha, et riiakvartali uuele majale hakatakse trassiga ühendumist tegema ja ala oli juba aedade ning märkidega kaetud. Jõudes filosoofi lõppu märkasin ma mingit liiklusmuudatuse märki, aga sõidu pealt polnud võimalik kogu infot ammutada, seega sõitsin edasi. Õhtul käisin jooksmas ja seadsin oma jooksuringi just nii, et lugeda ka märk üle. Sealt selgus, et alates 29.11 - 01.12.2017 on Filosoofi tänavale pääs Võru tänava poolsest otsast. Esiteks: miks on märk sellises kohas kus teda autojuhil pole võimalik lugeda? Teiseks: miks on märk üldse tänava lõpus mitte alguses? Kolmandaks: kas poleks olnud targem neile mõnekümnele majale/korterile postkasti vastavasisuline tekst sokutada? Ma juba tean, et linnavalitsuselt ega ehitajalt neile küsimustele vastust ei saa – kedagi ei huvita lihtsalt. Täna päeva peale tuli ka tartu.ee kodulehele vastavasisuline teave, ka nemad oleksid võinud seda varem avaldada... Seoses soojatorustiku ehitusega on neljapäeval, 30. novembril ja reedel, 1. detsembril liikluseks suletud Filosoofi tänav (Filosoofi 3 juures). Alates Filosoofi 3st kuni Võru tänavani on liiklus muudetud kahesuunaliseks. Kohalikele on juurdepääs tagatud Võru tänava kaudu. Töid teeb Giga Ehitus OÜ. Sulgemise ja ajutise liikluskorralduse eest vastutab Margus Vares (projektijuht, tel 5137578, See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.; See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.). Liiklusskeem. Õhtul kodu sõites oli uhke vastupidiselt tegelikule liiklusele kulgeda Seal, kus torude ühendamine on, seal muidugi on aiad ja traktorid ees. On parasjagu tipptund, ja olgugi et Riia tänaval on vasakule pööramisel tupikumärk ees, on ikka väga palju õnneotsijaid kes üksteist troppides üritavad Riiale tagasi saada


Mingit teaduslikumat teksti ka selle kohta leidub?


text: Kiirremont iPhone 7 | iremont iPad remont Remont iPhone iPhone 7 remont Ekraanivahetus / Esiklaasivahetus Displei vahetus Puuteekraan ei tööta Tagakorpuse (klaasi) vahetus Ei lülitu sisse WiFi ei tööta Tarkvara taastamine HOME nupu vahetus Kõlari vahetus (ei helise) Remonditeenuste maksumus iPhone 7 Kiirremont iPhone 7 Ekraan katki Displei, puutepaneel, taustavalgustuse peavad olema originaal ja ilusti toimima. Vahetame ainult esiklaasi, ekraani. Ülejäänud asjad jäävad originaaliks. Uus ekraan on oleofoobse katega ja tööle anname 12 kuud garantii. Tööaeg on 3 tundi ilma järjekorrata. Lisateave teenuse kohta Displei katki Displei katki, puutepaneel osaliselt ei toimi. Oleks vaja displei mooduli vahetada. Vahetus võtab umbes 30 min aega, tehakse ootetööna ilma järjekorrata. Garantii on 12 kuud. Paneme ainult originaal displeid ja oleme kindel nende kvaliteedis. 60 мin Aku ei pea vastu, iPhone lülitub ennast välja. Tagakorpuse vahetus Tagakorpus mõrane, kõver või mõlgitud. See on kiiremont, tehakse ootetööna, ilma järjekorrata ja aja broneeringuta. 30 мin Tarkvara uuendamine / taastamine iPhone taastamisrezhiimis, kiilub kinni või ei stardi peale uuendus. Kõlar ei tööta või vaikne. See on kiiremont, tehakse ootetööna, ilma järjekorrata ja aja broneeringuta. Peale home nupu vahetus Touch ID enam ei tööta. Remont iPhone 7 Telefon ei lülitu, ei lae. 18 - 168 € Puuteekraan ei toimi (emaplaat) Peale tasuta diagnostikat selgitame probleemi välja ja ütleme täpse remondi maksumuse Täpsema remondi hinda saab ainult peale diagnostikat. Ei lae (emaplaat) iPhone ei lae või näitab laadimist kuid pildi ette ei võtta. Põhjuseks võib olla kas surnud aku, laadimispesa või probleem emaplaadil. Paranduse täpse maksumuse selgitame peale tasuta diagnostikat. Peale tasuta diagnostikat selgitame probleemi välja ja ütleme täpse remondi maksumuse. No service, Searching, levi kõigub või ei tööta teatatud sagedusel. Ainult peale diagnostikat teeme hinnapakkumise. Kust leida Teie seadme IMEI? 1. Tuvastamise on võimalik teha seadetes Lihtsalt järgige järgmist kronoloogiat: «Settings» → «General» → «About». 2. Sisestage numbrilahtris *#06# et näha teie IMEI Piisab sellest, et sisestada *#06# Teie nutiseadmes, ja IMEI kood tuleb ekraanile kohe ette. See on kõige kiirem variant, kui seade on sisselülitatud. 3. Vaadata IMEI nutitelefoni karbi pealt See meetod sobib neile, kel antud hetkel puudub seade käeulatuses ja kes ei viska kõike prügikasti. Kas on karp alles? IMEI andmed on alati trükitud kleepsu peal brändikarbi tagaosas, sõltumata Apple mudelist. 4. Vaadata IMEI Teie seadme tagant. Mõnel mudelil on IMEI kood trükitud seadme tagaosa peal. 5. IMEI on samuti SIM-kaardi aluse peal. Enamikkel kaasaegseid Apple seadmetel IMEI koodi saab SIM-kaardi aluselt lugeda.


Raamatukogu avatud! Head sõbrad! Alates 18. maist 2020 on ENUTi raamatukogu jälle avatud tavapärastel aegadel. Igaks juhuks võite ette helistada 640 9173 või kir 1f40 jutada enut@enut.ee. Kohtumiseni! Uudised ja sündmused Pildigalerii EIGE uudiseid ja teateid Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) on Euroopa asutus, mis toetab ELi liikmesriikide valitsuste ja ELi institutsioonide (eelkõige Euroopa Komisjoni) tegevust kõnealuses valdkonnas. Loe lähemalt | Külasta EIGE kodulehte Loe EIGE uudiseid: eige.europa.eu/news-and-events/news Loe EIGE väljandeid: http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications Liitu ENUTi uudiskirjaga Uudiskirjandus / Vaata kõiki → Uus digikogus / Vaata kõiki → MeistENUT on iseseisev, mittetulunduslik, valitsusväline organisatsioon, mille põhieesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust kõigis ühiskonnaelu valdkondades. ENUT: tegutseb soouurimuse teabekeskusena, korraldab seminare, konverentse ja avaldab publikatsioone; toetab ja koordineerib koostööd sugupooleküsimustes; tegutseb nais- ja sugupooleuuringute-alase raamatukoguna; teeb koostööd sarnaste eesmärkidega organisatsioonidega Eestis ja väljaspool. Loe meist lähemalt → ENUTi tegevusvaldkonnad VõrgustikEesti Soolise võrdõiguslikkuse võrgustik on avalikes huvides tegutsev vabatahtlikkuse alus 1f40 el moodustatud koostöövõrgustik. Võrgustik loodi 2009. aastal. Meedias Terminoloogia Sõnaraamat sisaldab soolise võrdõiguslikkusega seotud mõisteid ning põhineb väljaandel "10 Languages 100 Words for Equality".


text: Sütelkõnd on religioosne ja New Age 'i praktika ning mentaalse treeningu vorm, mis seisneb hõõguvate süte peal paljajalu kõndimises ja selleks valmistumises. Sütelkõndi nimetatakse inglise keeles firewalk või firewalking ('tulekõnd') või coal walking ('söekõnd'), saksa keeles Feuerlauf või Feuergang või Feuerlaufen ('tulekõnd') ja vene keeles хождение по углям ('mööda süsi käimine') või хождение по углю ('mööda sütt käimine'). Sütelkõnni fenomeni on selgitatud füüsikaliste ja füsioloogiliste iseärasustega. Sütelkõnni praktika mitmetes vormides on tuhandeid aastaid vana. Bulgaarias kõnnivad või tantsivad naised konstantinipäeval (21. mail) paljajalu üle hõõguvate süte, ikoonid käes. Kreekas tantsitakse pühakute auks üle tule. Näiteks Bali saarel ja Sri Lankal toimub sütelkõnd religioossete pidustuste osana. Sütelkõnniseminari ülesehitus Seminaris osalejad omandavad intensiivse ettevalmistuse käigus võime vigastamatult üle süte kõndida või tantsida ning seda kogemust hilisemas elus optimaalselt ära kasutada. Iga osaleja töötab juhendaja abiga välja oma isikliku eesmärgi. Ettevalmistus võib seisneda ka sügava une taolise "alfa"-seisundi saavutamises. Selleks kasutatakse vaheldumisi sügavat lõdvestumist ja meditatsiooni ning energiaharjutusi (näiteks qigong 'i). Ohjeldamatu tantsimisega saavutatakse grupis isadus- ja heaolutunne, mis tekitab turvalisuse kogemuse. Õhtul toimub sütelkõnd ise. Ühiselt süüdatakse halgudest suur lõke. Lauldakse näiteks indiaanlaste laule, et tulega kontakti saada ja hirm tule ees võita. Hiljem laotatakse puusöed laiali sõevaibaks, mille pikkus on 5 kuni 9 meetrit. Süte temperatuur on umbes 800 kraadi. Iga osavõtja läheb juuresviibijate kaasaelamisel üle süte. Iga sütelkõndijat jälgitakse keskendunud vaikuses või vaikse laulu saatel. Distantsi läbinule võidakse kärarikkalt tunnustust avaldada. Üle süte minek ei ole kohustuslik. Sütelkõnniseminaride ideoloogia Hirm tulest põletada saada on seesama hirm, mis ei lase meil oma elueesmärke teoks teha. Kes on sütel kõndides oma hirmust jagu saanud, kannab selle kogemuse üle igapäevaellu ning suudab oma vanu käitumisviise muuta ja ise oma elu kujundada. Kõik, mis tulega kokku puutub, muutub. Sütelkõnd võib olla imeilus kogemus ning kaasa tuua kaasa sügavaid kehalisi, emotsionaalseid ja vaimseid muutusi. Sellest saab esimene samm elu muutmisel. Igapäevaelus surutakse hirmud kas alla või lastakse end nendest halvata. Sütelkõnniseminaridel õpitakse hirmu lihtsalt teatavaks võtma, hirmu sõnumit taipama ning tegutsema vastavalt oma eesmärkidele. Osalejad peavad ise otsustama, kas nad kõnnivad üle süte või mitte. Igaüks vastutab enda eest ise. Olles terveks jäädes üle süte kõndinud, teadvustavad nad, et nad igal hetkel vastutavad oma elu eest ega ole väliste asjaolude abitud ohvrid. Senine kogemus, et tuli alati põletab, kaotab kehtivuse. Osalejad kogevad, et nad suudavad teha asju, mida nad varem on pidanud täuesti võimatuks. Nii on nad valmis tegema ka teisi näiliselt võimatuid asju hoolimata oma hirmudest, kahtlustest, arvamustest ja kogemustest. Et näiliselt võimatu on saanud võimalikuks, siis tekib uus arusaam oma piiridest, sellest, mida suudetakse, mida mitte. Sellele kogemusele saab toetuda iga kord, kui jõudu, energiat ja eneseusku eriti tarvis läheb. Kokkupuude tulega asetab sütelkõndija vastamisi oma hirmudega ning oma arusaamadega iseendast ja oma elust. Ta avastab oma illusioonid ning kogeb jõuliselt ja rõõmsalt, kes ta tegelikult on. Osaleja kogeb, et ta ei ole väliste olude ega saatuse ohver, vaid elu kujundamine on tema enda võimuses. Seetõttu ta võtab endale vastutuse oma elu eest. Osaleja avastab, et ta ei ole pelgalt mateeria või saatuse ohver. Ta kogeb, et ta on vaim, kes mateeriat kujundab. Tavaliselt on suur osa inimese energiast ja elujõust hirmude köidikutes. Nad ei usalda olla nii, nagu nad on. Nad kardavad haavata saamist ja teiste reaktsioone. Kogemus, et isegi tuli ei haava, vabastab energia, mis seni ei saanud valla pääseda. Peale selle avastavad osavõtjad, et hirm ei ole lõppkokkuvõttes midagi muud kui energia ning et seda energiat saab iseenda kasuks pöörata. Näiteks saab jääda keskendunult hetkesse, energiat mõnuga voolata lasta ja jõuliselt tegutseda. Kõndides üle hõõguvate süte, omandavad osalejad oma eesmärkide saavutamiseks vajalikku energiat, keskendumist, otsustavust ja eneseusaldust. Ühine valmistumine ja intensiivne kogemus, et ühiselt kõnnitakse läbi tule, tekitab ühtekuuluvuse ja osaduse tunde. Efekti annab ka selle tunnistajaks olemine, kuidas teised üle süte kõnnivad. Sütelkõnnil on neli vormi: religioosne sütelkõnd, fikseeritud sütelkõnd, transis sütelkõnd ja teadlik sütelkõnd. Seminaride korraldajad eelistavad viimast. Religioosse sütelkõnni puhul usaldab sütelkõndija end täielikult oma jumaluse või kaitseingli hooleks. Kui tema usk on piisavalt suur, siis kõnnib ta vigastamatult üle süte. Toetuseks kasutatakse religioosseid esemeid ja "preester" kõnnib ees üle süte. Fikseeritud sütelkõnni korral keskendub sütelkõndija millelegi (näiteks mantrale või seminari juhendajatele teisel pool sütevaipa) nii tugevalt, et ta tuld enam ei tunne ega reageeri sellele. Transis sütelkõnni korral on sütelkõndijad muutunud teadvuseseisundis ning kogevad reaalsust teisiti. Neile võib näiteks tunduda, et nad kõnnivad niiskel samblal, mitte hõõguvatel sütel. Teadliku sütelkõnni korral on sütelkõndija täiesti teadvel sellest, et ta kõnnib üle hõõguvate süte, ent see ei häiri teda. Ta teeb teadliku otsuse kõndida vigastamatult üle hõõguvate süte. Kõndimise ajal tunneb ta puusütt taldade all ning selle kuumust. See sütelkõnni vorm on tõhusaim, sest asi ei ole mitte sütel kõndimise faktis (seda ei lähe igapäevaelus tarvis), vaid kogemuse ülekandmises tavaelule. Tavaelus aga on probleemide lahendamisel eelistatav nende teadvustamine. Vaata ka Anastenária Viited Välislingid Allikas: www.feuerlauf-seminar.de Allikas; fotod Esoteerika Religioon New Age


text: Pejë (serbia Пећ, ladina kirjas Peć) on linn Kosovos. Linna serbiakeelne nimi tähendab 'ahi'. Linna elanike arv oli 2003. aastal 81 800, 1982. aastal 42 100 ja 1991. aastal 68 163. Pejë on Kosovo kõige läänepoolsema rajooni keskus Rugova kuristiku kohal kõrguvate Neetud mägede (Põhja-Albaania mägede) jalamil Pećka Bistrica jõe, Valge Drini lisajõe jalamil. Kogukonna pindala on üle 602 km2. Peć jaguneb 28 territoriaalseks üksuseks. Sinna kuulub 95 küla ja elanike arv on umbes 125 000. Piirkonnas asuvad vanad albaania kulla'd (väikesed kindlused), türgi saunad ja õigeusu kiriku Serbia patriarhaat. Peale väheste vaimulike, kes elavad Peći patriarhaadis, on pärast 1999. aasta konflikti serblased elama jäänud põhiliselt Goraždevaci külla, mis moodustab serbia enklaavi (umbes 1000 elanikku). Ka teisi vähemusi on vähemaks jäänud. Piirkonnas on palju bosnialasi, kes elavad äärelinnas Vitomiricas. Märgatavalt on veel mustlasi, aškaleid ja albaaniaegiptlasi. Albaanlased moodustavad 90% elanikest. Albaanlased on valdavalt moslemid, kuid mõnes maapiirkonnas (Barani org, GlaviĀica/Gllaviqicë) on ka suur katoliiklaste kogukond. ÜRO ajutise haldusmissiooni halduskeskusena on ta Dukagjini/Metohija rajooni keskus. See hõlmab Peći/Pejë, Gjakovica/Gjakovë, Dečani/Deçan'i, Klina/Klinë ja Istoki/Istog'i kogukonna. Linnas on ehitusmaterjalide tööstus, keemiatööstus, nahatööstus, puidutööstus ja toiduainetetööstus ning käsitöö. Valmistatakse diivaneid. Pejë linna on Peći nime all esimest korda mainitud 1202. Keskajal asus seal peapiiskopkonna ja Serbia patriarhaadi keskus ning linn oli Serbia riigi keskus. Stefan Dušan tegi 1346 Peći Serbia õigeusu patriarhide residentsiks. Türgi võimu ajal paigutati sinna taastatud Peći patriarhaadi keskus. Õigeusu patriarhid resideerisid seal 1766. aastani. Pejës on olnud palju kloostreid, kirikuid, eraklaid ja teisi sakraalobjekte, mis on säilinud kuni 12.–14. sajandist (üks klooster ja 4 kirikut). Nendes on väärtuslikke freskosid. Linn on tähelepanuväärne 13. sajandist pärit patriarhikatedraali ning mitmete türgi mošeede ja majade poolest. Püha Nikolaose klooster 14. sajandist asus tõenäoliselt Peći patriarhiaadi läheduses, Püha Lunastaja kloostri juures, nagu on märgitud türgi allikates. Selles kloostris elas ja töötas tuntud keskaegne kunstnik ja luuletaja zograaf Longinos Pećist. Kloostri juures elas ka Serbia patriarh Pajsije 17. sajandi esimesel poolel. Serbia püha Sava kirik Lizicas on rajatud peapiiskop Nikodimi annetusena 14. sajandi teisel poolel. Tema surma tõttu jäi kirik pooleli ja ehituse viis lõpule järgmine peapooskop Danilo. Ružica kirik asus praeguse Bajrakli mošee kohal. Seda hüüavad serblased praegugi Ružica-džamija. Nimi tuleb roosivärvist. Kirik säilis kuni Türgi võimu alla langemiseni. Sultan Mehmed II Abu Fatih laskis selle lõhkuda ja rajas selle kohale 1649 mošee. Pärimuse järgi läksid Ružica õigeusu mungad pärast selle lõhkumist Belgradi ning rajasid Kalemegdani põhjapoolsele jalamile väikese Ružica kiriku oma emakiriku mälestuseks. Pejës olid veel pühale Nikolaosele (Nikolale) pühitsetud Ivanovaci kirik, püha Peetruse (Petka) kirik, väike püha Gregoriose (Gligori) kirik, nunnaklooster Kenavija ehk Ćenavija, püha Basileiose (Vasili) kirik ning palju koopaeraklaid: Marki erakla, Mustade kääride erakla ja mõned eraklad Pećka Bistrica vasakul kaldal. Linnas on olnud kaks vana serbia surnuaeda. Esimene asus Jedrinjakil, künkal Pećist põhja pool. 19. sajandil türklased lõhkusid selle ning ehitasid selle kohale sõjaväerajatise. Teine vana serbia surnuaed lõhuti suuremalt jaolt pärast Teist maailmasõda. Säilinud osa on jäänud puutumata sellepärast, et ta oli kaitse all ning oli mõeldud linnapargiks. Pejës on sündinud Albaania kommunistlik poliitik Mehmet Shehu ning Kosovo albaania arhitekt ja disainer Agush Beqiri. Viited Kosovo linnad