text: Seda, et tennis rühib ülikoolilinnas ülesmäge, tunnistavad pea kõik ala kohalikud eestvedajad. Kakskümmend aastat tagasi loodud tenniseklubi Viktor üks omanikke Priit Polakene ütles, et neil pole kunagi lastest puudu olnud, kuid praegune seis näitab huviliste arvu jõulist kasvu. «Olgem ausad, ikkagi järjekord on ukse taga. Ajad on hommikul kella kaheksast õhtul kümneni täis ja kuna väljakuid on vähe, siis ei ole lihtsalt võimalik juurde võtta,» lausus Polakene, kelle hallatavatel Tamme staadioni tenniseväljakutel käib nädalas ligi sada last. Veelgi rohkem käib aga mängijaid 2008. aasta sügisel avatud Tähtvere tennisekeskuses, kus on kolm siseväljakut. Ainuüksi keskuses tegutsevas Tartu tennisekoolis on praeguseks juba üle 220 lapse. Arvestades kooli vähest tegutsemisaega, on kooli areng olnud direktor Alar Rikbergi sõnul märkimisväärne. «Oleme suutnud luua korrektselt ja süsteemselt tegutseva tennisekooli, mis pole Eesti tennises sugugi tavaline. Paljud klubid ja koolid on ühe mehe ettevõtmised ning nende isiklikest huvidest ja plaanidest sõltub paljude laste areng,» rääkis Rikberg ning märkis, et pikk tee on veel minna. Vähe väljakuid Kui palju on Tartus tennisemängijaid, on väga raske hinnata. Eesti spordiregistri andmetel on Tartus üle neljasaja organiseerunud harrastaja ning tegutseb kuus tenniseklubi. Mängijate hulk võiks aga olla palju suurem, kui oleks rohkem harjutamisvõimalusi. Eriti talvel, sest lisaks Tammele ja Tähtverele saab sees tennist mängida veel vaid Ropka tennisekeskuses. Mängitakse ka Visa hallis ja TÜ spordihoones, kuid seal pole selleks eraldi väljakuid. Akadeemilise tenniseklubi liikme ja mullu Tartu Ülikoolilt Toome tenniseväljakud ära ostnud OÜ Toome Tennis juhatuse liikme Juhan Peedimaa sõnul ongi väheste mängimisvõimaluste tõttu populaarsemaks muutunud ainult laste osa. «Täiskasvanud harrastajaid pole väga juurde tulnud, sest kui vaadata võistlejate tabeleid, on seal läbi aastate olnud ühed ja samad nimed,» lausus Peedimaa. Praegu on Tartus vaid viis siseväljakut ning üksteist välisväljakut. Lisaks kaks Tamme staadioni mänguplatsi, mis on suvel päikesele avatud, kuid talvel kaetud katusega. Priit Polakese sõnul võiks Tartu-suurusesse linna teha veel vähemalt viis siseväljakut. «Selge on see, et mida rohkem väljakuid, seda rohkem mängijaid. Paljud ei hakka talvel juba sellepärast mängima, et teavad – ei ole aega. Eks see ole kallis ka. Aga kui tuleb rohkem väljakuid, läheb odavamaks,» selgitas Polakene. Suured plaanid Seda, et väljakuid võiks rohkem olla, kinnitasid kõik Tartu Postimehega vestelnud tenniseaktivistid. Olukorra parandamiseks on astutud juba ka samme. Tähtvere tennisekeskuse rajaja Mati Ivaski kinnitusel on neil kindel plaan alustada sügisel keskuse laiendamist. Eesti spordiregistri andmetel on Tartus üle neljasaja organiseerunud harrastaja ning tegutseb kuus tenniseklubi. «Eskiisprojekt on valmis ning taotleme linnalt ehitusluba,» ütles Ivask, kelle sõnul soovitakse tennisekeskuse kõrval asuvate välisväljakute asemele rajada veel kolm kõvakattega siseväljakut. «Need on Ameerikas ja Austraalias väga levinud. Need on kiiremad ja noored saavad seal paremini hakkama.» Samuti on Ivaskil küpsenud plaan rajada praeguse Tähtvere rulapargi kõrvale korralik välisväljakute kompleks. «See sõltub linnast, aga ettepanek on tehtud. Meie unistus on, et seal oleks kuus välisväljakut,» lausus Ivask ning lisas, et plaan võiks teostuda juba lähitulevikus. «Kui linnal vastuseisu ei ole, on need järgmiseks kevadeks olemas.» Uut kolme siseväljakuga tennisekeskust plaanitakse ka Lõunakeskuse laiendusse, mis ehitatakse kaubanduskeskuse teaduspargipoolsesse külge. Laienduse valmimisaeg ei ole aga veel teada. Koostöö linnaga Väljakute nappust võiks leevendada ka munitsipaalväljakutega, mis on populaarsed nii mõneski välisriigis. Linnal on aastaid tagasi valminud isegi detailplaneering, mis näeb ette Annemõisa tänava äärde mitme välisväljaku ja spordihalli rajamise võimalust. Plaanidest kaugemale pole aga jõutud. «Muidugi võiks ka Tartus neid olla, aga väljakute hooldamine on raske ja kui jätad hooldamata, muutuvad need paari aastaga näotuks,» arvas Ivask. Juhan Peedimaa sõnul on tennis ala, kus peaks olema linna ja eraettevõtjate koostöö. «Kui erainvestor pöördub linna poole, võiks teda toetada,» arvas Peedimaa, kelle sõnul on selline süsteem mõneti ka toiminud. Näiteks aitas linn soetada nii Tamme staadioni, Ropka tennisekeskuse kui Tähtvere tennisehalli väljakute katet. Ka Toome väljakud võiks Peedimaa kinnitusel olla tulevikus rohkem kasutusel, sest sügisesse on plaanitud nende remont. «Eelmisel aastal saime mängida Toomel ainult kolm ja pool kuud. Aga kui väljakud renoveeritakse ja paneme valgustust juurde, siis on võimalik hooaega natuke pikendada,» lausus Peedimaa. Tartu tennise tulevikku nägid kõik küsitletud helgetes toonides. «Minu unistus on, et siit lõpuks ka mõni tippmängija tuleks. Püramiidi alus on nüüd olemas. Noortel huvi on ning treenerite jutu järgi on ka päris andekaid lapsi,» rääkis Ivask, kes tahaks tulevikus näha Tartus ka rahvusvahelisi võistlusi. «Spordihallis ei kannata neid teha, sest probleemiks on lae kõrgus, aga välisväljakutel küll. Kui Saaremaal tehakse, miks siis mitte Tartus,» ütles Ivask ning märkis, et kavandatav välisväljakute kompleks tuleks koos pealtvaatajate tribüüniga. Tulevikus suurim tennisekool Tennisekooli juht Rikberg lisas, et soodsate arengutega võiks nad viie aasta pärast olla Lõuna-Eesti suurim ja edukaim tennisekool. «Soovime Tartus korraldada igal aastal vähemalt kaks Tennis Europe’i karikasarja kuuluvat noortevõistlust ning Tartu võiks olla ka Eesti tippvõistluste kohaks,» rääkis Rikberg, kelle sõnul peetakse praegu kõik tähtsamad turniirid Tallinnas. Maailmatasemele jõudmise eeldusega mängijaid on aga Rikbergi sõnul kasvanud Tartust juba praegu. Näiteks Kenneth Raisma, kes on oma vanuserühma (U14) Euroopa edetabeli liider. Praeguseks on Raisma kolinud koos treeneriga Tallinna. Mänguvõimaluste paranemine ja tennisekooli kasv võiks aga tagada Rikbergi arvates olukorra, kus andekatel mängijatel pole vajadust minna Tallinna. «Igas vanuseklassis võiks siis olla piisavalt heal tasemel mängijaid, et Tartu tõuseks Eesti tennisekaardil Tallinna kõrvale,» rääkis Rikberg. ----------------------------------------------------- Miks ei ole Tartus ühtegi munitsipaaltenniseväljakut? Veljo Lamp Tartu linna sporditeenistuse juhataja Kõik soovivad, et neil oleksid heal tasemel treeningu- ja võistlustingimused. Tennis on üks aladest, mis pakub ka erasektorile suuremat huvi. Linn panustab praegu spordirajatistesse ja -paikadesse eelkõige aladel, mis on Tartule omased ja/või siin populaarsed, aga erasektori huvi neid rajada on leige või puudub täielikult, ning on andnud vabad käed erasektorile investeerimaks talle huvipakkuvatesse aladesse (tennis, ratsutamine, fitness, aeroobika jms). Samas on linnal kaudselt oma tenniseväljakud siiski olemas, näiteks Tamme staadioni tenniseväljakud. Väljakutealune maa ja tenniseväljakute kate on linna omad, aga on antud kasutusrendile erasektorile. Lisaks on linn aidanud nii Ropka tennisekeskuse kui Tähtvere tennisekeskuse tenniseväljakute katte soetamisel. Ei julge väita, et tulevikus ei võiks tekkida linna ka munitsipaaltenniseväljakuid või -keskust, aga lähiaastail küll mitte. Linna arengukavas aastani 2020 pole investeeringute kavas sellist plaani sees. Linnal on veel väga palju vajadusi mujale investeerimiseks. Mõelnud oleme sellele küll. Näiteks on isegi valminud detailplaneering Annemõisas (Annemõisa 1a), kus see näeb ette mitme välisväljaku ja spordihalli rajamise võimalust, arvestades eelkõige tennise vajadusi. Aga loomulikult ei hoia linn seda ala kramplikult enda tarbeks. Kui tekib hea kosilane, on linn valmis selle andma arendajale.


(6) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtted või nende volitusel taaskasutusorganisatsioon.


Lehekülg:Isamaa ajalugu 1893 Saal.djvu/140 – Vikitekstid Lehekülg:Isamaa ajalugu 1893 Saal.djvu/140 pidada ning enestele tema asemele jälle uut piiskoppi wastu wõtta. Ristitud Liiwlased leinasiwad teda taga ja kandsiwad ta kurwastusega hauda. Tema ei olnud ristiusu seemet tule ega mõõgaga, waid waga meelega ja armastusega wälja külwanud, mille wilja ta weel oma surmawoodil rõõmuga nägi. Waesed ei jäänud ta juures abita. Nagu Alnpeke 1) ütleb, olla ta ise kord näljas olnud, et wara kõik waestele jaganud. Siis aga leidnud ta oma warakastid korraga jälle täis. 60. Berthold, teine piiskop (1196—1198). Kui Meinhardi surmasõnum Bremenisse oli jõudnud, walis peapiiskop Hartwich Lokkumi kloostri abti Bertholdi Hanoweri lähedalt uueks Liiwi piiskopiks. See peenikese kombetega ja kindla waimuga mees wõttis peapiiskopi järelandmata palwe peale kardetawa auu wastu ja läks hakatuses ilma sõjawäeta Liiwimaale, et Liiwlaste meelt tundma õppida. Kui ta Ükskülasse oli jõudnud, wõttis ta kõik kiriku omaduse enese kätte, kogus rahwa auusamad mehed nii hästi paganad kui ka ristiinimesed, oma juurde ja püüdis neid pidulise söögi ja joogiga enese poole meelitada, ning seletas neile siis, et ta nende eneste soowil surnud piiskopi asemele siia tulnud. Esiti tegiwad Liiwlased tema wastu lahked näod, aga warsti pidasiwad nad isekeskes nõu, kas teda kirikus ära põletada, surnuks lüia, ehk Düüna jões ära tuleks uputada. Kui Berthold seda kuulda sai, põgenes ta laewaga Saksamaale ja sealt Rooma, kus paawst kirja ühes andis, milles ta kõigile suurt hingeõnnistust tõotas, kes Lii- Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Isamaa_ajalugu_1893_Saal.djvu/140&oldid=46461"


Seda rasedat naist on vaadanud üle 11 miljoni inimese, kes loob aprillikuu kaelkirjaku saaga - Trendid Seda rasedat naist on vaadanud üle 11 miljoni inimese, kes loob aprillikuu kaelkirjaku saaga Rasedate kaelkirjakude / naiste video läheb viirusesse Eile läks rasedaks naine, kes seisis oma magamistoas ja kandis kaelkirjaku pead, viiruse. Kui te ei saa aru, millest kuradist me räägime, oodake. Me jõuame sinna. Kui te pole veel kuulnud, on New Yorgis Harpursville'is üks väga eriline daam, kes valmistub neljanda lapse ilmale toomiseks. Ta on olnud rase 15 kuud ja tema laps peaks eeldatavasti mõõtma jumalikku 150 naela (72 tolli). Tema nimi on aprill ja ta on Animal Adventure Parkis elav kaelkirjak. Selles nüüd viirusliku seitsmeminutilise video ajal istub raskelt rase Erin Dietrich / April The Giraffe (pärlid seljas, sest nii naine kui kaelkirjak on daamid) sammus oma voodil, kiikub kiiktoolis, tantsib ja teeb isegi paar tungrauad, kui ta üritab aega eemal hoida. Mul oleks võinud mõni tegevus või kaks vahele jääda, sest tunnistan, et ma ei vaadanud kogu lugu. See ei tähenda, et ma seda siiski ei hindaks: see video ei ajanud mind naerma, kuid siiski on super imelik ja ma olen super-imeliku jaoks all-in. Aprill tõusis kuulsaks pärast seda, kui park pani oma aita veebikaamera ja alustas video otseülekannet üle nädala tagasi. Sellest ajast alates on Internet jälginud äratatud tähelepanu, kuna aprill seisab enamasti paigal ja kõnnib aeg-ajalt oma kioski ühest küljest teise. Miljonid inimesed on registreerunud otseülekandes ja selle postituse kirjutamise ajal jälgib 97, 600 inimest. Ütlematagi selge, Internet muutub kannatamatuks oodates aprilli sünnitust, mängis Facebooki kasutaja Erin Dietrich oma videos edasi, mida on alates eile õhtul postitamisest vaadatud nüüd üle 11 miljoni korra. Kui mind esimest korda videoga linkiti, kulus mul minut mõistmiseks, mida nägin, ja tunnistan, et olin veidi ärevil. Arvasin, et see on mingi fetišivideo, aga siis see klõpsatas ja ütlesin: Ah. Okei. Nii et teist kaelkirjakut ei tule. Hea. Erin ütleb oma kommentaarides, et ta on olnud aprilli kinnisideeks, seega otsustas ta koos abikaasaga hankida kaelkirjakumaskid (nagu sina) ja sealt sündis selle maketi idee. Kui videot sai järjest rohkem vaatamisi, kirjutas ta: Omg, ma ei arvanud, et nii paljud inimesed selle ära löövad! Ja inimesed armastavad seda videot tõesti; enamikus kommentaarides öeldakse näiteks: ma lihtsalt surusin omaenese naeru surnuks ja LOL !!! Veereb naerul ja pisaratel mööda nägu põrandal! Nii armas!! See on hindamatu !! Meil on siiski hea meel, et Erin pole oma kunstile nii pühendunud, et hoiab ööpäevaringset otseülekannet. Kuid jää imelikuks, Erin. Ja õnne siis, kui saabub teie laps, kelle eeldame nimeks aprill (aprilliks, kui see on poiss). Kuus vastust mustale elule, mida valged inimesed peavad kohe ütlema Nii tuleb valge ülemvõim teie naabruskonda 8 parimat koera seenioridele, kes otsivad koerakaaslast Sa oled Cluckis! Need 10 kana värvimislehte hoiavad teie Kiddo meelt lahutamas Tina Fey ja Amy Poehler on kuldgloobuse peremehed esimest korda pärast 2015. aastat Rangemate relvaseadustega osariikides on relvade suremus madalam, kuna relvaseadused töötavad Mis vanuses alustavad lapsed eelkooli? Vanemate juhend selle verstaposti kohta Unhinged Karen saadeti kaupleja Joe'st välja, kuna ta ei kandnud maski 10 asja, mida lastega Ithacas teha Mida ma tahan, et vastsündinu üksikema teaks mänguasja rool turvatoolile mürgiste inimeste jutumärkidest lahti laskmine


source: fineweb

text: Gaeli sportmängud Gaeli sportmängud on traditsioonilised spordialad, mida mängitakse peamiselt Iirimaal. Kaks kõige populaarsemat spordiala on gaeli jalgpall ja hurling. Rounders ja Gaeli käsipall on tuntavalt vähem populaarsed. Gaelic Athletic Association (GAA) organiseerib ja korraldab kõike, mis on seotud nende nelja spordialaga. 19 sajandi lõpuks olid kõik gaeli mängud väljasuremise ohus, kuid GAA sihikindel tegutsemine koos tõi pöörde. Kõik ülejäänud gaeli sportmängud on peaaegu unustatud ja välja surnud. Vähesel määral mängitakse veel ka road bowlingut. Gaeli jalgpall[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Gaeli jalgpall Gaeli jalgpalli mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristküliku kujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on lüüa või visata pall vastaste värasse. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte. Omapärane mäng, mis on segu jalgpalli ja käsipalli elementidest. Hurling[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Hurling Hurling on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga. Väidetavalt arvatakse hurling olevat kõige kiirema tempoga väljakuspordiala. Hurlingut mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristküliku kujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste värasse, kasutades selleks kirve kujulisi puidust keppe. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte. Rounders[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Rounders Roundersit mängitakse palli ja kurikatega. See on kõige väiksema populaarsusega gaeli sportmäng. Oma olemuselt meenutab mäng pesapalli. Gaeli käsipall[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Gaeli käsipall Gaeli käsipall on mäng, kus kaks mängijat kasutavad oma käsi, et lüüa pall vastu seina nii, et vastasel oleks seda võimalikult raske tagasi lüüa. Mäng on väga sarnane ameerika käsipallile.


text: Kombinatsioon originaal fosfoorsest ja juhtiv tehnoloogiast, võimaldab kõrge resolutsioonilist-pildi kvaliteeti. Alamvälja juhtimise kontroll, kerge valguse eraldamisega, toodab teravat, selgelt liikuvat pilti, minimaalsete järelkujutistega. Suurepärane spordisündmuste ja hingematvalt kiire tegevusega kaadrite vaatamiseks. Täisutatud paneel aitab reprodutseerida sujuvat, loomulikku ja sügava mustaga pilti, isegi kui vaadata heledas keskkonnas. Tõeliselt sügav must kannab edasi filmitegijate kavatsused, lisades reaalsust ja võimu. Portaal ekraani menüü juhib sind laia valikuga televiisori lisade juurde, kaasa arvatud internet videod ja fotod. Sul on täielik juurdepääs selle kõigele niipea kui lülitad teleri sisse. * Nõuab lairiba Interneti-teenust. Sidudes nutitelefoni või tahvelarvuti teleriga, võite vabalt jagada sisu ja sellega lihtsalt opereerida. * Nõuab traadita LAN võrk. Kasuta elektroonilist puutepliiatsit teksti kirjutamiseks või piltide joonistamiseks ja seejärel salvesta need või jaga sõpradega.


source: CulturaX

text: Täna võivad sandid ukse taha tulla - Tartu Postimees Täna võivad sandid ukse taha tulla Mardisandid. Mardipäev on küll kümnendal novemberil ehk homme, kuid marti joostakse üks päev varem. Mardipäev on tänini elav rahvakalendri tähtpäev. Eesti rahvakalendri andmebaasi kohaselt jooksid veel 20 sajandi alguses marti pigem noormehed ja selletõttu on püha seostatud näiteks noorte meeste initsiatsiooniga ehk vastuvõtuga meeste kogukonda. Tüüpilised olid tumedasse riietatud mardid, kelle tulek tõi kaasa viljaõnne. Varem on see olnud päev, mil tuli mõistatada ja mida peeti hingedeajaga kokkukuuluvaks – hinged tulid koju, mardipäev lõpetas hingedeaja. Pika traditsioonis püsimise jooksul on mardikombestik palju muutunud ja sulatanud endasse mitmeid uusi jooni. Martidel olid seljas musta või tumedat värvi rõivad või pahupidi pööratud kasukad. Kasutati igasuguseid käepäraseid vahendeid, nagu takkusid, millest tehti habe ja juuksed, tohtu, sammalt ja oksi, millest sai valmistada maski või kasutada kostüümi juures, samuti vatti ja riideribasid. Maskid olid enamasti mõeldud näo varjamiseks ja seetõttu rohmakad ning koledad. Oluline oli varjata nägu ja muuta end täiesti tundmatuks. Ka seos tagasipöörduvate esivanemate hingedega tingis riietuse ja maskide valiku. Karvaseid rõivaid on usundi-uurijad seostanud viljakusega, eeskätt on meil teateid, et karvaste santide puhul on oodata head lambaõnne. Martidel ja kadridel olid alati ka vitsad kaasas, millega pererahvale löödi tervist, kuid ka nuheldi neid, kes olid olnud laisad: lapsi, kes lugeda ei osanud ja tüdrukuid, kellel käsitöid oli vähe ette näidata. Usundilooliselt on mardi- ja kadrivitsa seostatud eluvitsaga, mistõttu see võis olla murtud üksnes osa puude küljest - nimelt mõned puud panid inimese ja looma hoopis kiduma, üksnes kask andis igal juhul tervist. 20. sajandil hakati käima koolimajades, kohvikutes, restoranides, nii nagu 19. sajandil käidi mõisas või hiljem ka seltsimajas mardisandiks. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid tähistasid püha oma ruumides peoga, Veljesto näiteks spetsiaalsete mardikarnevalidega. Kuni viimaste aastateni on mardid visanud tuppa viljaõnne ehk visanud peoga toapõrandale viljateri, herneid, tangu või riisi, soovides viljaõnnele jätku.


text: Álvaro Colom Caballeros (sündinud 15. juunil 1951 Guatemalas) on Guatemala ettevõtja, riigiametnik ja poliitik. 14. jaanuarist 2008 14. jaanuarini 2012 oli ta Guatemala president. Ta omandas kõrghariduse San Carlose Ülikoolis ja sai tööstusinseneri diplomi. Pärast seda tegutses Álvaro Colom eraettevõtjana ja töötas mitmete riigiasutuste juhina. Mõnda aega oli ta Guatemala majandusministri asetäitja. Poliitikasse siirdus ta sotsiaaldemokraatliku partei Unidad Nacional de la Esperanza liikmena. Esimest korda osales ta presidendivalimistel 2003. aastal, kuid kaotas siis konservatiivist vastaskandidaadile Óscar Berger Perdomole. 4. novembril 2007 toimunud presidendivalimiste teises voorus kogus ta 52,7 protsendi valijate toetuse, edestades selgelt oma vastaskandidaati kindral Otto Pérez Molinat. Álvaro Colom Caballeros vannutati Guatemala presidendiks 14. jaanuaril 2008.


Välisministeeriumile on teada 25 katastroofipiirkonnas viibivat eestlast ja kaheksa kohta on info, et nendega on kõik korrasMatkajad asuvad halva telefonisidega piirkonnas(58) Nepali maavärina piirkonnas oli umbes kümneliikmeline Eesti turismigrupp. Välisministeerium proovib nendega ühendust saada, et kontrollida, kas kõik on nendega korras. Mainitud grupiga pole endiselt kontakti saadud, aga selgunud on veel teisigi katastroofipiirkonnas viibivaid eestlasi ja osadega neist on ühendust saadud. Välisministeeriumile on teada 25 maavärina piirkonnas viibivat eestlast, kellest kaheksa kohta on teada, et nendega on kõik korras. Esimesena mainitud umbes kümneliikmeline grupp on aga endiselt levist väljas. Välisministeeriumi pressiesindaja Mari-Liis Valteri sõnul võib ühenduse saamist takistada ka see, et Nepalis pole igal pool korralikku mobiililevi ja ei saa ka välistada, et olemasolev infrastruktuur on maavärinas kahjustada saanud. Reisikorraldaja Sandberg Reisid esindaja Kaarel Liivamäe ütles Delfile, et neilgi pole õnnestunud telefonitsi kätte saada ei matkajaid ega firma töötajat, kes nendega kaasas on. "Piirkond on selline, kus ka muidu pole mobiililevi," lisas Liivamäe. Tegu on Langtangi piirkonnaga Tiibeti piiri lähedal. Viimati oli reisifirma grupiga kontaktis neljapäeval (23.04), kui nad matka alustasid. Sihiks oli grupil Kyangjini küla ja Tõus 4600meetrine mäetipp. Nepali keskosa raputas täna võimas maavärin, mis tekitas ulatuslikku kahju hoonetele ja vigastusi inimestele. USA geoloogiateenistuse teatel oli maavärina tugevus 7,9 magnituudi ja selle kese asus Katmandu ja Pokhara vahel. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71326731


source: wikipedia

text: Alžeeria on riik, mis asub Aafrika põhjaosas, Vahemerest lõuna pool. Naaberriigid on Maroko, Mauritaania, Lääne-Sahara, Mali, Niger, Liibüa ja Tuneesia. Pealinn on Alžiir, kus elab 2011. aasta andmetel 3 415 811 inimest. Alžeerias räägitakse araabia ja tamasitki keelt. Rahaühik on dinaar (DZD). Lipp Riigi lipp on roheline-valge. Selle keskel on punane poolkuu, millel on keskel punane täht. Roheline värv tähistab religiooni ja valge värv kodanike puhast mõtlemist. Poolkuu ja täht tähistavad islami usku. Vapp Vapi taustal on mäe tagant tõusev päike, mis tähistab tõusu. Vapi allosas on punane poolkuu koos tähega, vasakul aga tehased, mis tähistavad riigi arengut. Vapp võeti kasutusele siis, kui iseseisvuti Prantsusmaa mõju alt. Loodus Rannajoon Alžeeria rannajoone pikkus on 998 km. Rahvastik 2017. aasta andmetel elab Alžeerias 41 318 142 inimest. Laste arv sünnituseas naise kohta on Alžeerias 2,59 last, imikusuremus on 17,6‰. Oodatav eluiga sünnihetkel on Alžeerias 77,5 eluaastat. Sündimuskordaja oli 2015. aastal 23,67 promilli ja suremuskordaja 4,31 promilli. Keskmine eluiga on 72,3 aastat. Meestel on see 70,9 ja naistel 73,7 aastat. Alžeeria rahvastikupüramiidilt on näha, et noorte osakaal on suur ja lapsi sünnib palju. Saab järeldada, et riik on rahvastikuarengu 1. etapis. Vanu inimesi on Alžeerias vähe. 20–30-aastaseid on vähem, sest Alžeerias peeti 1990-ndatel kodusõda. On prognoositud, et edaspidi sündimus langeb ja iive väheneb. Immigrantide osatähtsus riigis on 0,6%. Linnastumine Linnastumise tase oli 2015. aastal 70,7%. On ennustatud, et 2025. aastaks on linnastumise tase 74,6%. Rahvastiku paiknemine Slummides elavate inimeste osatähtsus on 11,9%. Asustustihedus oli 2015. aastal 17,3 in/km2. Tihedamini on asustatud Alžeeria Vahemere-äärne põhjaosa. Kõrbealad on hõredalt asustatud. Majandus Tööjõu suurus oli 2014. aastal 12,19 miljonit inimest. 2006. aastal elas 23% elanikkonnast allpool vaesuspiiri. Töö Tööealistest töötas 2017. aastal 13,3% põllumajandus-, 39,3% tööstus- ja 47,4% teenindussektoris. Töötute osakaal oli Alžeerias 2017. aasta seisuga 11,7%. Töötuse poolest on Alžeeria maailmas 155. kohal. Turism Riik on külastatavuselt Aafrikas neljas, maailmas aga 80 enim külastatava riigi hulgas. Külastatuimad kohad on Sahara kõrb, Beni Hammadi kindlus ja muistne Djémila linn. Turism moodustas 2018. aastal 10,3% sisemajanduse kogutoodangust. Väliskaubandus Alžeeria suurimad ekspordiartiklid on nafta, toorõli ja maagaas. Tähtsaimad ekspordipartnerid olid 2013. aastal Hispaania (20,6%), Prantsusmaa (9,3%), USA 8,1%, Holland (6,9%), Kanada 6%, Brasiilia (5,6%). Alžeeria suurimad impordiartiklid on toidu- ja tarbekaubad. Tähtsaimad impordipartnerid olid 2013. aastal Prantsusmaa (15,1%), Hiina (11,6%), Itaalia (10,8%), Hispaania (9,9%) ja Saksamaa (4,6%). Haldusjaotus Alžeeria on jaotatud 48 provintsiks, 553 ringkonnaks ja 1541 vallaks. Vaata ka Alžeeria riigipeade loend Alžeeria linnade loend Zaijaniidide riik Alžeeria jalgpallikoondis Alžeeria sihtnumbrite loend Numiidia Viited Välislingid Riigid Aafrika maad Vahemere maad


text: Johannes Kert: näen vajadust tankide ja lennuvahendite järele(1) Näinud teid kaitsejõududest lahkumas, tundub mulle, et hakkab tekkima aegrida: Eesti ei leia oma vähestele kõrgematele kaitseväelastele rakendust. Praegu on “maa ja taeva vahel” ka brigaadikindral Alar Laneman. Õpingud on tal lõppenud, uut ametit pole. Kas Eestil on liiga palju kindraleid? See, et mina olen reservi läinud ja kindral Lanemani küsimus alles otsustamisel, on ajaline kokkulangevus, mitte niivõrd tendents. Siin on ka tegemist Eesti iseseisvuse taastamise aja järgse loogikaga, kus teatud inimesi, kes said ühe või teise asjaga hakkama, edutati kiiremini edasi, kui oleks pidanud. Me saime liiga noorena auastmelt liiga vanaks. Kaitseväe juhataja peab olema vaieldamatult kõige kõrgemas auastmes tegevteenistuses ohvitser. Eesmärk välistada sellist disharmooniat on osa minu otsusest reservi minna. Kuid põhiline on see, et mul on ring täis. Kaitseväes olevad ametikohad, kuhu ma kvalifitseerun, on mul kõik proovitud ja vahepeal on esile kerkinud hulk süsteemse ja tänapäevase ettevalmistusega ohvitsere, kes võivad millalgi ka kindrali auastmesse kerkida. Kui te vaatate NATO viimase aja arengut, siis kas allianss erineb väga sellest, kuhu te läksite? Jah, NATO on pidevas muutumises, kohaneb pidevalt uute olukordadega, kuid tema põhimõtted ei ole muutunud. NATO-s on esinenud mitmeid miniskandaale. Ühe liikmesriigi kaitseminister osutas äsja, et teatud liitlaste ettevalmistus pole Afganistani olukorraga toimetulekuks piisavalt hea. Kuidas sellega tegelikult on, milline on nende sõjaline ettevalmistus? NATO-liitlaste sõjaline ettevalmistus on kaugelt parem Afganistanis kohatava vastase ettevalmistusest. Mis puudutab kellegi arvamusi, siis ükski organisatsioon, kus ei vaielda, ei ole terve organisatsioon. NATO-s on vaieldud 1949. aastast saadik ja ka kadu on talle ennustatud 1950. aastatest. Perekonnas ju ka vaieldakse ja kõik on korras, kuni tüli ei lähe tänavale. Varssavi pakt erines just selle poolest, et seal ei vaieldud. Seal kehtis diktaat. Nüüdseks on Varssavi pakt ajalugu, aga NATO elab edasi. Võimalus oma seisukoht välja pakkuda muudab alliansi veetlevaks ja on pigem NATO tugevus. Samas on NATO-s ka küllalt palju streamliner’eid (kaasajooksikuid – P. S.), kes lähevad pikemalt mõtlemata ühe või teise poliitikaga kaasa, kiidavad ambitsioonid pikemata heaks. Kui aga realiseerimisaeg on käes, siis selgub, et ikkagi raha ei jätku. Allianss on juurde võtnud uusi ambitsioone, kuid mõne üksiku erandiga ei ole kaitsekulutused suurenenud. On võimalik ka vägede arvu ja võimekust veelgi vähendada, suunata sealt vabanev raha otse operatsioonide rahastamiseks, aga iseküsimus on, kas see on mõistlik. Minu ootus oleks, et NATO sõja-väelased õpiksid lisama operatsiooniplaanidele nn hinnalipiku, et anda poliitilistele otsustajatele võimalus oma ambitsioone täpsemalt kaaluda ja ressurssidega võrrelda. Siin on veel palju teha. Teine, mis viiks NATO-t efektiivsuse teel edasi, oleks mõistmine, et operatsioonide ühisrahastamine on kriitilise tähtsusega. Praegu veetakse väed kohale riikide enda vahenditega. Kohalevedu, sidesüsteemid ja palju muud võiks olla rahastatud ühisest kassast. Meie jaoks on üks koostöö väljendusi osalus Afganistanis. Hiljuti põhjustas õhuvärinaid plaan saata miinipildujarühm Afganistani meie kontingenti toetama. Oli seda vaja? Oli, seda on olnud vaja juba varem. Võib-olla suvel oleksid jäänud meie inimesed hukkumata, kui esimesele raketile oleksid miinipildujad vastanud oma tulega ja vastase raketipositsiooni maha surunud. Praegu olevad relvad sinna ei ulatuks ega võimalda ka tabada vastast kinnistel positsioonidel. Miinipilduja kõike seda võimaldaks. Tehnilisi küsimusi on ju kerkinud esile mujalgi avalikes debattides – et Eesti võiks muretseda tanke, õhuturbe jaoks lennukeid jne. Mida oleks meil kiiremini tarvis? Eesti vajab kaitseks kõikehõlmavat ja ohupildile adekvaatselt vastavat kaitsepotentsiaali, mis võtab arvesse NATO ja Euroopa Liidu liikmesust. Moodsate kaitsejõudude loomiseks on meil vaja kõige mitmekülgsemat varustust, eelkõige eesmärgiga treenida meie inimesed kõrgetasemelisteks spetsialistideks, andes neile ühes moodsa varustusega ka usu kaitseväe võimetesse. Tähtis on eelkõige, et olemas on hästi treenitud ja kõrgelt motiveeritud inimesed. Väidan, et ükskõik millise varustuse suuremas koguses muretsemine on hea tahtmise juures kuude küsimus, kui seda on ainult kellelegi kätte anda. Inimeste treenimine ja motiveerimine on aga aastate ja aastakümnete küsimus. Ma näen vajadust tankide, samuti lennuvahendite järele. Ka välismissioonidel tuleb meil osata teha koostööd liitlaste raskerelvastusega. Sisuliselt on meil vaja, et oleks kas või esialgu täielik treeningukomplekt relvaliikidevahelise koostöö treenimiseks, rääkimata siis väeliikidevaheliste nn ühendoperatsioonide treenimisest. Kasutades innukalt ühendväeliikide (joint force) retoorikat olukorras, kus need tegelikult puuduvad, muudame end vaid naeruväärseks. Meie siin jälgime ennekõike Venemaad. Kui palju teda Brüsselist jälgitakse või on põhiprobleemiks ikkagi turbaniga radikaal islamimaadest? Kahtlemata on Venemaa tekitanud oma käitumisega huvi. Tavapärase sõjategevuse puhkemist NATO-liitlaste ja Venemaa vahel ei peeta praegu tõenäoseks. Venemaa on katsunud haarata teatud diplomaatilist initsiatiivi ja kasutab selleks oma maavarasid, eriti energeetika vallas. Väidan, et pealtnäha provokatiivse iseloomuga lendudel ja raketikatsetustel on pigem sisepoliitiline sõnum. Arvan, et president Putin, kellel on adekvaatne pilt Venemaa tegelikkusest, tahab venelasi emotsionaalselt konsolideerida, peatamaks alkoholismi ja narkomaania soodustatud moraalset allakäiku ning rahvaarvu drastilist vähenemist. Läbi inimkonna ajaloo on kasutatud vaenlase kuju maalimist oma elanikkonna konsolideerimiseks, ka tegeliku vaenlase puudumisel. See tähendab siis, et meil ei tarvitseks Venemaa musklipaisutustele ülearu palju tähelepanu pöörata? Meie peame kogu aeg väga täpselt jälgima, mis meie lähikonnas toimub. Laiskus selles valdkonnas oleks ennasthävitav. Aga me ei peaks langema ka paranoiasse ja russofoobiasse. Kas Eesti teeb praegu piisavalt palju selleks, et olla vajadusel valmis ja võimeline kriisidele adekvaatselt reageerima? Väidan, et siin on veel mõndagi teha. Mõnikord ollakse kinni ka vanas mõttemallis. Eestis teinekord ei osata tunnetada end NATO kui terviku osana. Siia tulles jääb mulje, et Eesti on NATO-ga kahepoolsetes suhetes, mitte osa tervikust. Kui me vaatleme end NATO terviku kontekstis, siis näeme ka, et saatan ei olegi nii karvane. Traditsioonilises mõttes ei ole Eesti kuigi tugev, aga kas küberkaitsest, millega viimati on päris palju tegeldud, võib reaalselt saada meie nišivõime? Esimene küsimus on, kas Eestil on midagi, mida anda NATO-le küberkaitse tõhustamiseks. Ma arvan, et on. Tahte korral saame olla suured kui mitte arvult, siis vaimult. NATO küberkaitse alased dokumendid põhinevad osalt tekstidel, mis on välja töötatud Eestis. NATO küberkaitse oivakeskus tegutseb Eestis juba reaalselt. Kuidas te üldse hindate Eesti riigikaitse arengut, kas me läheme õiges suunas? Areng on olnud pisut heitlik, kuigi siin pole midagi traagilist. Kõik teed viivad Rooma, üks lühemalt, teine pikemalt, ainult me ei jõua sinna kunagi, kui iga natukese aja pärast alustame teed algusest, sest ei usalda iseennast. Ennekõike on küsimus poliitilises kultuuris, mis on seda heitlikkust põhjustanud. Küsimus on selles, kas riigikaitse küsimuste arutamisele kaasatakse järjekindlalt ka sõjaväeline ekspertiis nagu arenenud lääneriikides tavaks. Olen veel tähele pannud, et nendele probleemidele, millele reservi läinud kolonelleitnant Leo Kunnas oma artiklites on tähelepanu juhtinud, pole eriti keegi vastanud. Kas tegemist on mõttelaiskusega, oskamatusega või millegi muuga? Või ta ei vääri vastust? Üks riigikaitse probleeme on kindlasti tsiviliseeritud diskussiooni puudumine ühiskonnas just nagu “vaikival ajastul”. Tõenäoline on ja eelnevast järeldub, et uskumatult vähestel on kujunenud riigikaitse tervikust välja kõikehõlmav pilt, mis konkureeriks Leo Kunnase omaga või täiendaks seda. Leo Kunnas on osutanud veel, et NATO-l pole ikka veel operatiivplaani Baltimaade kaitseks. Miks? Kuni president Putini kuulsa Müncheni kõneni valitses enamiku lääneriikide hulgas arusaam, et Venemaaga arenevad asjad konstruktiivselt, ja selles olukorras kardeti Venemaad kaitseplaanidega provotseerida. Nüüdseks on olukord muidugi muutunud. Kuid tulen tagasi intervjuu alguses öeldu juurde. NATO on pidevas muutumises ja kohaneb uute olukordadega. NATO põhi-mõtted ei muutu.


Näitusevaikuses kostab pannoolt kaugete aegade kõla - Tartu Postimees Näitusevaikuses kostab pannoolt kaugete aegade kõla 5. juuli 2014, 17:17 Reet Mark, Tartu Kunstimuuseumi direktor ERMi näitusemaja lektooriumisse välja pandud Eesti esimest laulupidu ja Toomemäe vaateid kujutav suurteos valmis aastal 1948. Vana anatoomikumi kujutava osa (vasakul) maalis Aleksander Vardi, keskmise osa Elmar Kits ja tähetorni vaate Johannes Võerahansu. Samal hommikul, kui Raadil süüdati tänavune laulupeotuli, avati Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas väljapanek esimese Eesti laulupeo pannoost, mida sai viimati täies mahus näha umbes 65 aastat tagasi. Riina Roose ja Piret Õunapuu eestvõtmisel näitab ERM esimesel sõjajärgsel laulupeoaastal tellitud kunstiteost vähemalt juuli lõpuni. Eesti esimest laulupidu ja Toomemäe vaateid kujutav triptühhon valmis 1948. aastal ning ajastule iseloomulikult oli autoriks kollektiivi. Keskmise, figuuridega osa tegi Elmar Kits, tähetornivaate maalis Johannes Võerahansu ja vana anatoomikumi kujutava osa Aleksander Vardi. Pannoo oli mõeldud Riia 12 maja fuajeesse, kuhu asus 1946. aastal värskelt moodustatud ENSV teaduste akadeemia Tartu osakond oma instituutidega. 1954. aastal sai majast Eesti põllumajanduse akadeemia peahoone, pannoo oli selleks ajaks ilmselt juba maha võetud. Suvel 1947 maalis Elmar Kits koos Evald Okase ja Richard Sagritsaga Estonia teatri laemaali, mille eest nad said 1948. aastal riikliku preemia. Arvatavasti selle valmimise järel hakkas Kits tegema eeltöid «Esimesele Eesti laulupeole». Kits, Vardi ja Võerahansu Aastal 1938, kui Kits veel Pallases õppis, kutsus maaliõppejõud Vardi ta appi kuulsat EÜSi maja pannood maalima. Võimalik, et 1947. aastal oli Kitse toetus see, mis Vardile teise kunstnikuna pannootellimuse tõi, sest impressionistliku maalikooli peaesindajana polnud ta võimude silmis just heas kirjas. Terava keelega ning teatud olukordades ebamugavalt tõtt rääkiv Võerahansu samuti. Miks valiti triptühhoniks just selline teema ja need vaated, võib vaid oletada. 1947. aastal oli olnud esimene sõjajärgne laulupidu. Seal esitati veel eestilikku repertuaari ning esimest korda kõlas Gustav Ernesaksa «Mu isamaa on minu arm». Hiljem püüdis nõukogude võim laulupidudestki võimule oodide laulmise pühi kujundada. Toome vaated olid arvatavasti mõeldud kummarduseks teaduste akadeemiale. Ajaloolise tõepära huvides Ajaloolise tõepära saavutamiseks vaatasid kunstnikud palju baltisakslaste Tartust tehtud litosid ja gravüüre. Kits on kujutanud ühendmeeskooride esinemist laulupeo üldjuhi Aleksander Kunileiu juhatusel. Veel võib pildil ära tunda valge põllega rahvariietes Lydia Koidula ja temast natuke eemal puu juures kepile toetuva papa Jannseni. Ükski kolmest kunstnikust pole laskunud erilisse detailide maalimisse, sest pannoo oli mõeldud eemalt vaatamiseks. Ka olud olid 1948. aastaks juba sellised, et paljude rahvusliku liikumise tegelaste kujutamine polnud enam võimalik. Seega on pildil konkreetsete inimeste äratundmine rohkem hea tahte küsimus. Kits võis tänu säilinud mälestustele teada, et teise päeva kontserdi ajal kallas vihma. Seda pildil aga ei paista ja nii võib olla maalitud esimest päeva vaimulike laulude kontserdiga. Selline iroonia oli kunstnikule vägagi meeltmööda. Voldemar Erm on väitnud, et Elmar Kits püüdis maalil säilitada vanadelt gravüüridelt pärinevat tagasihoidlikku koloriiti. Sama on ilmselt püüdnud teha ka Vardi. Vana anatoomikumiga pildist jääb aga paraku mulje, et suuremat huvi on talle pakkunud esiplaanil olev kelder. Kui mõelda, et läbi aegade kasutati keldrit surnukuurina, annab see pildile varjatud õõvastava aktsendi. Kunstilises mõttes kõige õnnestunum on ehk Võerahansu maal, mis on säilitanud autori maastikele omase värske ja särava käekirja. Kitse on kammitsenud «vana gravüüri eeskuju» ja Vardit ilmselt painav hirm midagi valesti teha. Kodanlikeks natsionalistideks tembeldamine sai hoogu just 1947. aasta teisel poolel ning pannoo valmimise aastal 1948 oli selge, et midagi hävitavat on tulemas. Lisaks kõigele muule muutus ka võimude kultuuripoliitika palju rangemaks. 1948–1950 sunniti Tartu kunstiinstituudist lahkuma nii Kits kui ka Vardi. Võerahansu siirdus Tallinna, Vardi visati kunstnike liidust välja. Pannoo sai oma kohal rippuda vaid mõne aasta. Millal see täpselt maha võeti, ei õnnestunud välja selgitada. See võis toimuda aastatel 1949–1950, mil kunstnikke ja teaduste akadeemia inimesi represseeriti. Kitse 1956. aasta näituse kataloogis mainib Erm, et pannoo asub etnograafiamuuseumi kogus ning vääriks kusagil avalikku näitamist. Triptühhoni keskmist, Kitse maalitud osa on viimastel aastatel näidatud mitu korda. Kolme maali korraga saab aga näha nüüd esimest korda pea 65 aasta järel. Näitusel on lubatud soovijail end pannoo taustal pildistada, seega ärge jätke kasutamast haruldast võimalust pilti vaadata ja ennast koos ajalooliste tegelastega fotole kanda. Kolmikmaal ja video • ERMi näitusemajja on välja pandud Eesti esimest laulupidu ja Toomemäe vaateid kujutav kolmikmaal. • Teost saab näitusel vaadata juuli lõpuni. • Üld- ja lähivaateid pannoost näitab 1. juulil üles pandud video netiaadressil http://www.youtube.com/watch?v=vqZehDIg290. • Video teksti ja siinse artikli autor on kunstiajaloolane, ERMi omakultuuride osakonna juhataja Reet Mark. • Samasisulise artikli avaldas üleeile ERMi ajaleht Värat.


Laupäeva õhtul märkasid tööst vabal ajal olnud Põhja prefektuuri töötajad Lasnamäel kahtlase käitumisega meest, kes jooksis eemale ühest seltskonnast. Üks politseinikest jooksis mehele järgi. Eest ära jooksnud mees peatus ning sihtis politseinikku relva sarnase esemega. Kohale kutsutud patrull pidas mehe kinni, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja Helen Uldrich Delfile. "Hetkel on teada, et mees ähvardas suure tõenäosusega gaasirelvaga, mis leiti hiljem sündmuskoha lähedal asuvast autoparklast. Keegi vahejuhtumis viga ei saanud ning juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel," lisas Uldrich. Pühapäeva pärastlõunal anti politseile aga teada, et Mustamäel asuvas kortermaja välisukse juures on ähvardatud relva sarnase esemega ühte majaelanikku. Intsident sai alguse kahe mehe omavahelises rüselusest, mille järel arvatav ründaja võttis välja relva ning sihtis sellega teist osapoolt. "Kumbki mees juhtunu käigus vigastada ei saanud ning reaalselt lasku et tehtud. Politsei pidas mõni aeg hiljem ähvardamises kahtlustatava tema kodus kinni. Uurimine näitab, mis täpsemalt juhtus, hetkel on teada, et mees kasutas teise inimese hirmutamiseks õhkrelva," rääkis Uldrich. Põhja prefektuuri korrakaitsebüroo juhi Valdo Põdra sõnul on relvaga seotud sündmused alati kõrgendatud riskiga ning tihti ettearvamatute tagajärgedega. „Kuigi reaalset tulirelvaga laskmist on õnneks vähe, on iga selline juhtum, kus kasutatud kas tuli-, õhk või mõnda muud relva, oma olemuselt väga ohtlik. Sama kehtib ka mängurelvade puhul, sest enne esmaste asjaolude kindlaks tegemist ja kontrollimist, ei saa kunagi väita, et reaalset ohtu kellegi elule või tervisele polnud. Igasse relvaga seotud teatesse suhtub politsei väga tõsiselt ning alati kaasab sündmuskohale suuremaid jõude, et võimalik oht kiiresti minimaliseerida.“


text: PHP 5.4 paistab PHP 6 varemetest | Kiibi lühiuudiste blogi Filed under: Internet, Tarkvara | Tagged: PC World, PHP | « Duqu taga head programmeerijad, aga Linuxi kobakäpad Suure resolutsiooniga paneelid rüpperaalidesse » Raivo Laanemets, on 3. jaan. 2012 at 12:47 said: Kasutame PHP versiooni 5.4 juba pool aastat arenduses. Selle kõige olulisemaks uuenduseks on sisseehitatud veebiserver (php -S localhost:8000), mis muudab rakenduste arendamise ja testimise lihtsamaks (pole vaja eraldi Apachet või muud "päris" serverit).


Soomes Turus asuv sild on kokku kukkumas(25) Täna hommikul kella seitsme ajal avastas juhuslik möödakäija, et Soomes Turu kesklinnas asuv Veskisild (Myllysilta) on vajunud ja teavitas sellest häirekeskust. Politsei sulges kiiresti liikluse sillal, kuid sild vajub üha edasi. Kui keskpäevaste andmete põhjal oli sild liikunud 15 sentimeetrit, siis õhtuks juba 86 sentimeetrit, kirjutab Helsingin Sanomat. "Silla toetuspostid mõlemas otsas on vajunud vähemalt 20 sentimeetrit. Põhjus ei ole teada," ütles Turu linnaametnik Jouko Turto. Turto kinnitusel valmistuvad ametivõimud kõige hullemaks ehk silla kokkuvarisemiseks. Tema hinnangul võib sild suletud olla kuni aasta, mis tähendab Turu liikluses parajat kaost, sest Veskisilla kaudu sõidab ööpäevas 25 000 autot. Ühesuunaline 83 meetrit pikk Aurajoe üle viiv Veskisild on ehitatud aastal 1975.


text: Sylvia Beach [silvia biitš] (sünninimi Nancy Woodbridge Beach: 14. märts 1887 Bridgeton (New Jersey) – 5. oktoober 1962 Pariis) oli USA-st pärit raamatukaupmees, üks USA emigratsiooni juhtivaid tegelasi sõdadevahelises Pariisis. Tema isa oli presbüterlik pastor, kelle töö tõi perekonna 1901 Pariisi. Beach armastas Pariisi ning asus 1916 sinna alaliselt elama. Koos oma sõbra Adrienne Monnieriga asutas ta novembris 1919 raamatukaupluse Shakespeare and Company, millest sai ameeriklaste kohtumispaik. Raamatukauplus sai kuulsaks pärast seda, kui ta 1922 avaldas James Joyce'i romaani Ulysses, sest Joyce'il ei õnnestunud seda ingliskeelsetes maades avaldada. 1930. aastate depressiooni ajal oli kauplus raskustes. Seda hoidis vee peal Beachi sõprade, sealhulgas Bryheri heldus. Teise maailmasõja ajal oli Beach interneeritud. Kaupluse vabastas sümboolselt 1944 Ernest Hemingway isiklikult, kuid seda ei avatud enam. 1959 kirjutas Beach sõdadevahelisest ajast mälestused. Ta jäi Pariisi kuni surmani. Ameerika Ühendriikide inimesed Raamatukaubandus Sündinud 1887 Surnud 1962


Keskkonnaminister | OÜ J. Viru Markšeideribüroo Archive for tag: Keskkonnaminister Valitsus kiitis heaks põlevkivi arengukava eelmise perioodi lõpparuande. Põlevkivitööstuse mõju keskkonnale on vähenenud Valitsus kiitis heaks põlevkivi arengukava eelmise perioodi lõpparuande, milles on kokku võetud Eesti põlevkivisektoris aastatel 2008-2015 toimunud tegevused ja arengusuunad põlevkivi kaevandamisel ja kasutamisel, teatas keskkonnaministeerium. Põlevkivivaldkonna strateegiliseks juhtimiseks 2008. aastal Riigikogus esmakordselt kinnitatud arengukavas sõnastati riigi huvina Eesti tarbijate tõrgeteta... Valitsus kiitis heaks maapõuepoliitika pikaajalise visiooni Visioonidokumendis „Maapõuepoliitika põhialused aastani 2050“ määratakse riigi põhimõtted ja arengusuunad maapõue uurimisel, kasutusse andmisel ja kasutamisel ning võetakse eesmärk kasutada maapõue ja seal leiduvaid loodusvarasid Eesti ühiskonnale võimalikult suurt väärtust looval moel, arvestades keskkonnaalaseid, sotsiaalmajanduslikke, geoloogilisi ja julgeoleku aspekte. Eesti pikaajaline eesmä... Keskkonnaministeeriumis valmis dokument nimega "Maapõuepoliitika põhialused aastani 2050". See näeb ette maavarade põhjalikumat uurimist, maavarade kaevandamise lihtsustamist, aga ka meetmeid, et takistada firmadel ammendatud kaevanduste hülgamist ilma neid korrastamata. Pomerants kommenteeris, et eelnõus on tõepoolest üheks arengusuunaks määratud maapõuealaste uurimistööde süsteemne korraldamine...


PRIAst saab sõnnikuhoidlate korrastamiseks toetust 10. oktoober 2005 kell 9:50 Alates tänasest saavad loomapidajad taotleda PRIAst sõnnikuhoidlate korda tegemiseks toetust. Toetust saab füüsiline või juriidiline isik, kes peab loomakasvatusehitises veiseid, lambaid, kitsi, emiseid või kulte ning loomade hulk on 8. oktoobri seisuga kokku üle 10 loomühiku või kelle seakarjas on 8. oktoobrile 2004 eelnenud 12 kuu jooksul aasta keskmisena niipalju nuumsigu, et nad moodustavad üle 10 loomühiku. Toetust on võimalik saada loomakasvatusehitise juurde kuuluva sõnnikuhoidla või sõnniku- ja virtsahoidla veekaitsenõuetega vastavusse viimiseks. Toetatakse uue sõnnikuhoidla ehitamist või olemasoleva laiendamist, sõnnikuhoidla rekonstrueerimist ja sinna tehnosüsteemide soetamist. Nii loomad kui ka ehitised peavad olema PRIAs registreeritud. Toetuse määr on 1252 krooni loomühiku kohta ja maksimaalselt 391 165 krooni taotleja kohta aastas. Toetust makstakse kolme aasta jooksul, maksimaalselt 1 175 495 krooni taotleja kohta. Mullu esitati selle toetuse saamiseks 753 taotlust, millest 721 taotluse alusel maksti loomapidajale 819 sõnnikuhoidla korda tegemiseks 91,8 mln kr toetust. Rahuldamata jäi 23 taotlust, peamiseks põhjuseks see, et laudas, mille juurde kuuluva sõnnikuhoidla jaoks toetust küsiti, ei peetud üle 10 loomühiku loomi.


Homme hommikust võib põllumajandusloendajat ootama hakata - Äripäev Homme hommikust võib põllumajandusloendajat ootama hakata 06. juuli 2001, 13:29 Kadi Heinsalu 06. juuli 2001, 13:29 Homme hommikust kuni järgmise reedeni toimub põllumajandusloenduse loendajate eelringkäik, mil loendajad külastavad põllumajanduslike majapidamiste ja kodumajapidamiste valdajaid nende elukohas või majapidamises. Loendajaid on oodata neil päevadel hommikul kella 8 kuni õhtu kümneni, teatab statistikaamet. Tema volitusi tõendab pildiga töötõend, mille on välja andnud Statistikaamet. Loendajad jaotavad põllumajandusloendust tutvustavaid voldikuid ja lepivad kokku loendusaja. Loendus toimub 15. juulist kuni 29. juulini. Loendajaga suhtlemiseks tuleb varuda aega. Loenduslehe majapidamislehel on kokku 270 küsimust, kuid kõiki neid korraga vastata ei tule kellelgi, kuna küsimused on valdkondade kaupa grupeeritud. Metsalehel on 32 küsimust ja kodumajapidamiste lehel 57 küsimust. Loendusobjektideks on nii suured kui väikesed põllumajandustootjad, sh ka osa suvilaomanikke. Põhjalikke andmeid kogutakse majapidamiste kohta, kus toodetakse põllumajandussaadusi müügiks või kus on vähemalt 1 ha põllumajandusmaad või vähemalt 1 ha metsamaad või vähemalt 0,3 ha kalatiike. Vähem küsitletakse andmeid nende väiketootjate kohta, kes toodavad põhiliselt oma tarbeks. Põllumajanduslik kodumajapidamine on loendusobjekti, kui põllumajandussaadustest üle poole toodetakse enda tarbeks ja kus on vähemalt 50 ruutmeetrit köögiviljamaad või kolm viljapuud või kuus marjapõõsast, või 10 küülikut, 10 kodulindu või teisi põllumajandusloomi või kolm mesipuud. URL: http://www.aripaev.ee/article/20010706/NEWS/307069959


(6) Romusõidukite või kasutatud osade toimetamisel kogumiskohta või lammutuskotta tuleb vältida nende purunemist, mis takistaks hilisemat osade korduskasutamist ja materjalide taaskasutamist või tekitaks ohtu keskkonnale.


Welcome to the clown ville! | Lipsuke Welcome to the clown ville! Posted on 23/12/2013 by Lipsuke Me oleme siin korteris elanud üle 4 kuu. Ja juba algusest peale on meie naabrid olnud little bit crazy... Üle koridori elab üks mammi kellele meeldib hullupööra tina panna. Ja siis kui ta jälle jõujooks piisavalt tarbinud on tuleb ta meie ukse taha kolistama, et A) juttu rääkida. Poolest tekstist ei saa aru, sest mingil hetkel hakkab ta sosistama ja räägib väga kiiresti nagu pajataks riigisaladusi mida teised kuulda ei tohi. Ja ega lähemale kui poolteist meetrit teda lasta ei saa muidu oled üleni täis tatistatud või hakkab lihtsalt joodikuhais hinge matma. Ja kutsub pidevalt mind koeraga enda korterisse. Issand. Ma olen seal korra käinud ja enam neverever ei tõsta ma oma jalga sinna. Ma siinkohal ei pea vist väga seletama milline näeb välja või kui imeliselt lõhnab tüüpilise parmu korter? Ja ta arvab vist, et terve maja tahab tema aroomidest osa saada. Nimelt on tal komme oma korteri uks lahti jätta, et ”tuulutada”. Ja siis on kogu see rõve lehk koridoris. Eks mine siis koju kui välisukse peal saad viimase sõõmu õhku võtta. B) tassib oma ülejääke ja muud sodi mu koerale! Ta reaalselt ka eelmine nädal käis iga jumala päev mu uksetaga, et koerale süüa anda! Ja selle peale kui koer ahmitsema hakkas nagu poleks sööki varem näinudki vaatas ta mulle sellise näoga otsa umbes, et ”Vaata oma koera! Ise õgid nagu emis ja koerale süüa ei anna?”. Käsi südamel võin vanduda, et mu koer ei ole nälgas ja ma tõepoolest ei õgi tema toitu ära. :D Ta on lihtsalt KOER! Isegi siis mahub talle alati veel ja veel head-paremat kui ta just on söönud suure kausitäie... Ja tooks mutike neid maiustusi siis talle normaalselt... Gaad, ta viskab need uksevahelt mööda koridori põrandale laiali! Ja siis Koer ahmitseb nagu oleks nädal aega nälgas olnud. Ja ka peale suuremat puhastustööd koera poolt, jääb põrandale raasukesi ja muud jama. Üldse ei aja sitta keema eks kui koristad just terve korteri ära, ja siis tuleb tema ning loobib oma jäägid sulle mööda vaipa laiali? Ma olen proovinud talle öelda, et ma hindan küll su püüdlusi mu koerale perse pugeda ja temaga BFF’iks saada aga cut the crap ja get the fuck out. Aga see ei mõju absoluutselt. Üks hommik käis ta uksetaga 3 korda! Ma lihtsalt ei lasknud teda sisse ja tegin näo, et meid pole kodus. Päris ma viitsingi end voodist välja ajada ja siis 5 minutit hinge kinni hoides uksevahel seista kuni ta end sisse suruda üritab? Noup, thanks but, no thanks! Rääkis läbi ukse mu koeraga juttu ”Jaaaa kulla kutsukene! Oh sa tupsununnukene! Sa oled ikka nii tore koer jaaa...” Ma mõtlesin, et ta ei lõpetagi seda kolistamist ära! Esimest korda tuli mingi 9 ajal, kolistas 10 minti vahelduva eduga. Koer lõugas ning jooksis muudkui ukse ja magamistoa vahet. Ala ”Emme, see imelik mutike tahab mulle head tuua! Tule tee uks lahti nüüd!” Ja ma ei saanud ta peale karjuda ka, et ta vait jääks, sest muidu oleks see segane seal teisel pool ust kuulnud, et ma kodus olen! Sama teema kella 10 ajal. Ja siis üks kord veel 12 ajal... Nagu mida kuradit su vigastus on? Saa aru juba, ma ei tee sulle ust lahti ja ”mind pole kodus!”. Ja siis peale seda kui Koer on tema silme all kõik ära söönud küsib ta koeralt musi! Ultra-mega gross. Ja teine idikas on vastupidine esimesele. Dog heiter. Nimelt ei meeldi talle juba agusest peale, et meil on suur koer siin. Mis siis, et ise elab teisel korrusel, üle koridori ja meie esimesel. Ükskord oli selline juhtum, et me hakkasime jalutama minema ja tema tuli just oma lastelastega koridori sisse. Me läksime siis viisakalt oma korterisse tagasi, et mitte lapsi ehmatada või ma ei tea... Aga need hakkasid seal koridoris ulguma ja karjuma ning ei julgenud meie uksestki mööda minna! ”Suur kutsu, suur kutsu on seal korteris! Kutsu, kutsu, kutsu!” Jaaaa ma saan aru, et kardavad koera ja nii aga ega koer ei ole ka süüdi, et nad kardavad ja ka tema jaoks on selline hullumeelne kisa uus kogemus. Selle kisa peale hakkas koer haukuma ja need siis omakorda ehmatasid veel rohkem ära. Ma keelasin küll koera ja üritasin teda vaigistada, aga mida sa siis ootad loomalt kes ei ole sellise asjaga kokku puutunud enne? Ja pealegi oli tal mega suur kusehäda.... Mu mees jäi uksetaha ootama, et kuni lapsed siis ülesse lähevad, et me saaksime ka juba õue minna. Aga selle asemel, et oma lapsi vaigistada ja rahustada hakkas too mutt hoopis mu mehega kobisema. ”Koeri ei tohiks korteris lubatudki olla!” ”Te tekitate oma elukaga lastele trauma!”... Nagu what? Are you fucking kidding me? Äkki tema tekitab oma tatikarjaga hoopis mu koerale trauma? Iga jumala nädalavahetus nad trambivad, kisendavad, jooksevad ja lõugavad seal koridoris nagu mingid metslased. Ja koer on seejuures jumala rahulik olnud. Ja siis olevat ta teistele naabritele meid taga rääkinud, kui nõme ikka koera pidamine korteris on! Aga kui tänava peal vastu tuleb siis on silmad maas ja ei ütle sõnagi! Ja ma pole nagu mitte ühtegi kaebust kuulnud teistelt naabritelt! Kohe alguses sai selgeks tehtud, et kui kellelgi on meiega probleem siis tulge ja öelge ning leiame lahenduse, mitte ärge mölisega seljataga või jookske menti või ma ei tea kuhu kaebama. Isegi meie ülemisel naabril ei ole midagi öelda olnud kuigi tema on see kes kõik all toimuva ideaalselt ära kuuleb. Ta tõenäoliselt teab kõike mis meil siin toimub. Mille üle me mehega kakleme, mis on meie loomade nimed, millal, kui palju ja mis asendis me seksime, mis on meie lemmik tv sarjad või mida me eile õhtusöögiks sõime! Sest mina kuulen iga jumala öö kuidas ta telekast night chatti vaatab :D Ja ega siis sellega see naabrisaaga veel ei lõppe! Teate mida see idikas paar päeva tagasi tegi? (sest noh, kes mu meie majas veel nii munn on!) Läksin mina siis öösel koeraga õue ja kui tagasi tulin oli välisuks lukus! Mis siis, et ma ekstra kirjutasin uksele lipiku ”Palun ära lukustage välisust!”. Ja see muhv teab, et meil pole koridori välisukse võtit kuna eelmine omanik oli selle lihtsalt ära kaotanud! Aga seda ta raipenahk ei tea, et omanik oli leidnud suure pundi võtmeid ja andis siis need meile proovida, et ehk on mõni see õige võti ka. No jah, oli ka õnneks. Ja mida ma siis oleks teinud kui mul poleks seda võtit olnud? Oleks terve öö uksetaga istunud või? Kes on üldse nii vastik inimene, et paneb meelega ukse lukku, et ma sisse tagasi ei saaks? Ja ma olen raudpolt kindel, et see oli tema, sest kui ma tagasi tulin oli tema korter ainuke kus tuled põlesid. Ja enne kui ma jalutama läksin vahtis keegi seal aknapeal kuidas Koer vastu puud kuseb. This entry was posted in Elu and tagged are you fucking kidding me, bitch, idiootsus, kass, koer, KURADILE KÕIK, kurb by Lipsuke. Bookmark the permalink. 3 thoughts on “Welcome to the clown ville!” Pingback: Küll need raseduse aegsed unenäod on ikka huvitavad! | Lipsuke Pingback: Minu isiklik detsibellimutt, ehk mu naaber vihkab mind ja mina vihkan korteris elamist! | Lipsuke Pingback: See paganama naabrimutt oma vaipadega! | Lipsuke


text: Avasime juuni viimasel päeval uue Tallinna esinduse, mis meie põhiväärtuste kõrval koondab endas ka uut tehnoloogiat, kunsti ja üritusi. Läbipaistev, avatud ja lihtne büroo võimaldab läbi uue tehnoloogia esitleda Tallinna suurimal ehk 120 m2 kinnisvara esitlussüsteemil enam kui 300 müügipakkumist. Suurimat väljapanekut võimaldav süstem on uus unikaalne reklaamikanal, mis tagab kinnisvaraportaalide kõrval meie klientide varadele täiendavalt sadu tuhandeid kontakte nädalas. Lisaks võimaldab tehnoloogia meie uut esindust külastaval kliendil saada kümnekonna minuti jooksul ülevaade kinnisvaraturust ja teha eelvalik teda huvitava piirkonna pakkumistest, hoides nii kokku nädalates mõõdetavat aega, mis kuluks kinnisvaraobjektide kohapealsele ülevaatusele. Tehnoloogia kõrval pakub kesklinnas asuv esindus lähiajal ka võimalust saada osa heast kunstist, kuivõrd uus ruumilahendus võimaldab eksponeerida kuni keskmise suurusega kunstinäituseid. Tegemist ei ole küll päris kunstigaleriiga, samas loovad suurepärane asukoht ja avarad ruumid selleks kõik eeldused. Nii saame uues esinduses eksponeerida meie enda kunstikogu, kui anda võimaluse ka kõigile teistele väljapanekutele. Ja kuigi esimesed kokkulepped on sõlmitud, mahub meile alati ära näiteks üks vanu Tallinna linnavaateid tutvustav fotonäitus. Kõige eelneva kõrval leidsime, et ühed äriruumid ei tohiks õhtuti seista tühjalt ja et need peaksid võimaldama kinnisvara köögipoolelt astuda päris kööki, et nautida ühist kokkamist või osa saada filmiõhtust! Veendumaks, et kõik toimib, toimus 29. juunil esimene üritus, kuhu kutsusime kõik uue kontseptsiooni väljatöötamisel, ehitamisel osalenud ja visiooni realiseerimisele kaasaaidanud inimesed. Teemaüritusel tutvustasime meie erinevate tööpiirkondade ehk Tallinna, Pärnu ja Saaremaa piirkondade toite. Neh’i peakoka Peeter Pihel’i abiga valmisid näiteks Tallinna vürtsikilu & vutimuna, Pärnu lahe siiamari & rukkijahu profitroolid ja Saare lihaveis & marineeritud karulauk. Allikas: Ingmar Saksing/LVM Kinnisvara


text: Suured nurgasohad (73 fotot): väikese ja väikese diivanvoodi suurus - Mööbel - 2019 Terasest uksed Köögi baari loendur Kummi tihendid: kirjeldus ja spetsifikatsioonid Lehtpuidust põrandalaud: omadused ja eelised Elutoa stiili valik: ülevaade praegustest suundumustest Kohvilaud: kõik varjundid toonides Köögi toolid siseruumides Miski ei tekita kodusarnast atmosfääri nagu polsterdatud mööbel ja selle peamine lemmik on diivan. Ta on igas kodus, olenemata kodu mõõtmetest, ning näitab sageli maja omanike staatust. Suur valikuvõimalusi on raske mõista, kuid tänapäeva mudelite lemmikud on suured nurgasohad. Neid esineb analoogide taustal märgatavalt, neil on mitmeid erinevusi ja eeliseid. Suured nurgasohvad - spetsiaalsete mudelite rida, mille peamiseks erinevuseks on avarad mõõtmed ja nurgakomponendi olemasolu. Mudelid valmistatakse raami alusel, sõltuvalt kuju ja transformatsioonimehhanismi omadustest. Nende eesmärk on luua vajadusel ruumi aktsentne tsoon, mis võimaldab diivanit voodisse muuta. Enamasti on see puhata mööbel, kuid kui see on vajalik, siis diivan muudetakse voodiks. Corner - suurte diivanite peamine eelis. Oma disaini tõttu ei tundu diivan sobib ideaalselt igasse ruumi ja see muutub üsna sobivaks isegi väikese korteri sisemuses. Nurgakomponent võimaldab säästa kasulikku ruumi: enamikus mudelites asub diivan seinale võimalikult lähedal ja tihti ei vaja seda lihtsamaks muutmiseks. Nurgasohvrite põhiliin koosneb universaalse nurga mudelitest, mida soovi korral saab muuta diivanil asuva sirge aluse ühelt küljelt teisele. See on mugav ja võimaldab teil istuda diivaniga igas toas, pöörates tähelepanu nurga küljele. Nurgakomponendid on jagatud kahte tüüpi: klassikaline, ühendatud raami peamise (sirge) osaga; modulaarne, esindades eraldi võetud komponente. Mõlemad sordid on unikaalsed. Tegelikult on need sirge diivan ja mugav tool. Saaremudelites võib diivan koosneda toolidest, mis koosnevad ühest toast ning mudelis ei saa olla üht, vaid kahte nurka (kahel küljel). Mõned kujundid on identsete külgedega. Need on universaalsed mudelid, mis on mõeldud avarate ruumide jaoks. Suured nurgasohvrid ei ole mitte ainult mugavad, sest enamik neist mudelitest on mugavad. Erinevalt kompaktsest ja mini-diivanist tagavad sellised mõõtmed kõige lõõgastavama atmosfääri ja mugavuse. Koht avaral diivanil võib olla 3 kuni 6 inimest, mis on eriti oluline õhtuse lõõgastumisel teleriekraanil või lauamängu pereüritustel. Suurte diivanite reas on alati võimalusi, kus saab öösel magada mitte ainult mööda, vaid ka üle kogu. Peale selle võib voodi pind sõltuvalt mudelist olla erinev: pehme, keskmise kõva või optimaalselt raske. Mõned disainilahendused on valmistatud ortopeedilise materjali täitmisega, nii et peale mugavuse on nende toetamine tervisele kasulik. Kena disain ja sisustus Enamikel juhtudel on moodsad diivanid ilusad, mis võimaldab teil teha esmaklassilise klassi sisemisi toone, tuues esile koduse omanike peen maitse. Tootjad kasutavad paljusid polsterdusmaterjale, tänu millele on isegi madalama hinnaga mudelid väärt ostmise väärtust ning võimaldavad samal ajal sobida ostuks kavandatud eelarvesse. Paljude mudelite täiendav eelis on võimalus pakendada stiilseid eurocovers. Sellest tulenevalt saate salvestada polsterdusmaterjali, mida just ostis diivanist mehaaniliste kahjustuste ja kulumise eest. Kummeeritud materjali elastsed kapslid aitavad kaasa vanade mööbli uuendamisele, pikendades seeläbi selle eluiga. Veelgi enam, selles disainis on veel üks pluss: tänu sellisele maskeeringule saate kombineerida mööblit, mis on disainilahenduses eraldi, üheks komplektiks (näiteks diivan koos tugitoolidega). Suure suurusega nurgasohvlid võivad muutuda sisekujunduseks, märkides märkamatult disaini ideed: need võivad olla valitud stiili sõltumatu aktsent või selle sisustus, mis ühendab harmooniliselt individuaalseid sisekujundusi. Tänu hästi valitud mudelile, millel on lisafunktsioonide olemasolu või puudumine, struktuuri spetsiaalne struktuur, elementide vorm, sobivad nad peaaegu igasse ruumi stiili, alates minimalismist ja kaasaegsest impeeriumi, neobarokk, araabia teemad ja glamuur. Rikkalik, erinevad suurused Mudelite vormid ja nende mõõtmed võimaldavad teil valida kõige sobivama variandi, mis sobib hästi ruumi kujundusega, see ei ole olemasolevate mööbli taustal arusaamatu plekk ega tee paigaldamist (ümberkorraldamist) raskeks. Peale selle on suuruse varieeruvuse tõttu võimalik teha valik, võttes arvesse kõiki nõudlikke eelistusi, mille jaoks on iga sentimeeter kasulik ala. Tänu toonide mängule ja suurte nurkade diivanite värvimisele saate valida mistahes mudeli, mis ei näe tülikas, tekitades visuaalse efekti ruumi segamini. Kaasaegne lähenemine polsterdusmaterjali värvile ja musterile võimaldab teil tuua ruumi maksimaalse valguse või varjata seda, kui see on päikese all üle ujutatud, et luua ruumi illusioon. Mehhanismi lihtsus Diivani nurgakomponent on voodi lahutamatu osa. Mööbli ümberkujundamine seisneb sirge osa kokkuklapitamises, mis koos nurgaga moodustab magamisvööndi. See kehtib kõigi mehhanismide kohta, olenemata sellest, kas need on ümbermineku, kokkuklapitavad või pöörduvad. Enamikus mudelites ei võta nurgasohva kokkuklapimine ja kokkupanek rohkem kui 10-15 sekundit. Lisaks on süsteem hoolikalt läbi mõeldud, nii et kasutaja ei pea tegema muudatusi ümberkujundamiseks. Nurgakonstruktsioonid on lihtsalt paigutatud: mitte ainult täiskasvanu, vaid ka teismeline suudab seda teha. Transformatsioonisüsteemide töökindlus ja ohutus Põhimõtteliselt on suurte nurgakülgede lineaarne vahemik varustatud lihtsa mehhanismiga, mis ei saa mingil moel kasutajale haiget teha. Isegi kui need ei õnnestu, ei pruugi metall (puu) isikule kahjustada. Tavaliselt on terasosade läbimõõt 1,5 cm või rohkem, nii et süsteemi jalad on usaldusväärsed ja vastupidavad, ei painuta, ei purune. Corner mudelid sobivad riigi, külaliste ja igapäevase mööbli valikuks. Ümberkujundamismehhanism on mugav, mitmekülgne ja mõeldud pikaajaliseks kasutamiseks, see võib rulli tõttu rullida, põrandale tõusta ja langeda, neil on täiendavad tuged kinnituseks või jalgadeta. Suure suurusega nurktoolid ei ole ainult kai ääres. Liini peamine osa on konstrueeritud nii, et mudelid kombineerivad mitmeid omadusi iseenesest, muutudes trafo mööbli universaalseks versiooniks. Öösel on see avar voodi, pärastlõunal - vajadusel mugav diivan, külalistemaja, kui majas on lapsi - koht, kus mängida. Harvadel juhtudel (sõltuvalt aluse jäikusest) võivad need diivanid muutuda mugavaks töökohaks: kui nad on varustatud jäigaga, saate töötada sülearvutiga, kirjutada, uurida väärtuslikku teavet. Paljud nurgakomponendid, ilma nende otsese sihtkoha rikkumata, on varustatud täiendavate korraldajatega, mis on mugav ja võimaldab maksimaalselt kasutada tööruumi. Meeldib, et on olemas mini-lauad, baarid, raamatute riiulid ja mitmesuguste külgseintes asuvate esemete ladustamine. Sohva struktuuri ja nurga olemasolu võimaldab teil nurgakonstruktsioonid sõna otseses mõttes igasse ruumi paigutada. Enamikul juhtudel saab mööblit paigaldada väikesesse elutuppa, lasteaeda, avarasse kööki või stiilsesse loggiasse (kuni 12 m). Mudelite unikaalsus seisneb selles, et diivan võib asuda mitte ainult seina vastu. Sellised mudelid näevad välja avarad stuudiokorterid, mis eraldavad söögikohti ja külalistemaju. Lisaks luuakse suurte nurgakülgede jaoks suured nurgavoodid, mis on ruumis eraldi riba. Lisaks ei ole mööbli stiili ühtlustamiseks vaja lahe akna ruumi sümmeetriliselt täita. Ja kui soovite, võite alati nurka teisele küljele muuta, kui see vastab disainile. Olemas on avarad voodipesu kastid Mõnedes suurte nurgasohvrite mudelites lisaks pealauale, mis asub istme all, on nurgaelemendi allosas üsna avar kast. See võib olla ühekordne või kahekordne, meenutav mingi kapp kahe nišiga. Sahtlite ruum võimaldab teil paigutada need pastellidesse ja muudesse kapis hoitavatesse asjadesse. Seega selgub, et säästa ruumi teistele asjadele. Lai hinnavahemik Kulud koosnevad komponentide vormi, hinna ja mahu keerukusest, polsterdusmaterjalist, lisafunktsioonidest. Hindade valik võimaldab teil valida ostjale sobiva variandi, samas kui see on kooskõlas olemasolevate mööblitega, erinevate mugavustega ümberkujundamise ja disaini vastupidavusega. Paljude eeliste tõttu on suurtel nurgas diivanitel mitmeid puudusi. Need on: Nad vajavad hoolt mitte ainult polsterdusmaterjali pinna suhtes.: sellised diivanid vajavad puhastamist, ümberkujundamismehhanismi määrimist ja võõrkehade diivanil puhastamist kuni vahtkatteni (rataste talitlus ja purunemise võimalus); Võib kiiresti raputadakui muundamismehhanism avaldab diivanraamile suurt koormust, mis viib nurgaelemendi ja sirge aluse vahelise tühimiku muutumiseni märkimisväärse vaheni; Suurte osade tõttu ei ole transportimisel alati mobiilsedmis raskendab mööbli kokkupanekut väikeste korterite ruumides, kõrvaldab osaliselt kokku pandud; Mitte alati vastupidav ja praktiline: selliste mudelite magamiskoha koormus suureneb inimeste arvuga ja raami alus on mõeldud kahele kasutajale (maksimaalselt väikese lapsega noored vanemad) ja peamine keha rõhk on täiteaine juures, mis ei ületa maksimaalset lubatud maksimaalset, moodustades ebameeldivad augud; Lülitage ühendusdetailide vahele lüngad: nurk ja sirge osa (eriti tundlike kasutajate jaoks on see takistus kokkuklapitava diivan ostmisele, sest peate ostma topperi, mis lamendab magamiskoha pinda). Kokkupandavad süsteemid Suure nurgasohva muutmine voodiks ja kokkupanek määrab diivanile nime. Isegi kui me arvestame, et tootja annab igale mudelile oma üsna valged nimed, milline mudel see on, muutub see selgeks tänu teisendussüsteemile. Süsteemide voltimine ja mudelite kokkupanemine erineb harva klassikalistest sirgetest ja standardsetest väikestest mudelitest. Ümberkujundamisel kombineeritakse kaks diivanosa ühte ristkülikukujulist istumisnurka. Vykatny mehhanismid on kompaktsed ja liiguvad edasi, liugesüsteemid moodustavad ühe ploki, ühendades kõik plokid, kui alustate ühe neist ümberkujundamist. Mõnedel diivanimudelitel on kolm lisaplokki. Moodulit saab voldida nii, nagu soovite, asetades moodulid mis tahes suunas (mööda ja üle). Täna on suurte suurustega nurgasohvlite populaarsed ümberkujundamissüsteemid järgmised. Tuttav klassikaline, sarnane raamatu avamisele: istme tõstmiseks, samal ajal langetades plokki tagasi ja lükates seda edasi (kõige usaldusväärsem mehhanism). "Raamatu" muutmine väikese erinevusega: ülestõstetud asendis istumine lükatakse edasi ja langetatakse põrandale, mille järel seljaosa langetatakse (iga päev kestev mehhanism). "Conrad" ("teleskoop") Lihtsa süsteemiga veeremismudel: sektsioon rullitakse istme alt välja, alus tõstetakse üles, voodipesu sahtlisse paigutatakse mittevajalikud diivanipadjad, matid pannakse täiteainega vastavalt raamatu printsiibile. "Pantograaf" ("tick-tac") Süsteem, millel on "jalgsi" muundamismehhanism, mis sarnaneb modifitseeritud "Eurobooki" skeemiga: teil on vaja istet tõmmata ette, hoides silmus ja kui see võtab õige positsiooni, jääb alles seljatoe langetamine. Sarnasus "pantograafiga": diivan on paigutatud ühele liigutusele, hoides istet ja tõmmates seda edasi, tõstes samal ajal magamiskoha teist plokki, mis on istme all. Mudel, mille sisemine kate on fikseeritud selja- ja sissetõmmatava istmega: silmus tõmmates, lükake istme plokk täielikult üles, seejärel tõstke see üles, moodustades ristkülikukujulise voodi koos aluspinnaga ja nurgaga. Ümberkujundamismehhanismi nimega mõistetav, sarnaselt akordioni karusnaha venitamisele: kahekordse (mõnikord kolme) ploki, mis on ühendatud ühe servaga ühendatud, tagaosa muutub üheks koiks. Lihtne "raamatute" mehhanism klõpsuga: iste tõstetakse iseloomuliku heli juurde ja alles siis langetatakse, võttes soovitud positsiooni. "Prantsuse voodi" "Akordioni" sarnasus väikese variatsiooniga: magamisvoodi matid on volditud vastavalt rulli põhimõttele, mistõttu need avanemise korral avanevad ükshaaval (süsteemil on täiendavad tuged jalgade tugevuse jaoks). Ameerika kokkuklapitav voodi, mille põhimõte on sõlmitud järgmiselt: istme tõstmisel moodustub magamiskoht automaatselt kolmest komponendist, mis vaheldumisi hõivavad õige positsiooni (suurepärane valikuvõimalus). Pöörlev mehhanism Unikaalne süsteem, millel on raami väiksem koormus ja plokkide tõstmise ja langetamise tarbetu keerukuse puudumine: diivanit lahti võtta, on aluse või nurga pikk osa risti teise osaga, kohustuslik kinnitus metallklambritega plokkide põhjas. Alternatiiv pöörlevale mehhanismile koos ühe sektsiooni pööramisega teise ja alumine kinnitus avab aga täiendava sektsiooni öise laua kujul. Suurte nurkade diivanite suurus on mitmekesine. Mudelite mõõtmed võivad varieeruda sõltuvalt iga tootja kehtestatud mudeli standarditest. Nurkade diivanid võivad olla standard- või mittestandardsed, kaks kuni kolm meetrit pikk ja rohkem. Selliste toodete minimaalne aluspikkus on 190 cm. Tähelepanu keskmes on avarad mudelid. Tänapäeval on kõige populaarsemad valikud tooted, mille mõõtmed on 210x200, 210x230, 210x240, 220x240 cm ja rohkem. Nad on mugavamad kui väikesed analoogid parameetritega 180x200, 160x200, 160x210 cm. Suure suurusega nurgakambrite värvipalett järgib praktilisi toone. Valge värvus on praegu taustal: see on ainus klassikalisest toonist, mida sellistele mööblitele ei sobi. Kui soovite tõesti lisada valgust ja näidata õigusi, saate seda värvi kasutada koos paleti teiste toonidega. Universaalsed klassikad jäävad tähelepanu keskele: beež, helehall, pruunid toonid materjali polsterduses on sagedamini kasutatavad kui teised. Neile lisatakse liiv, sinep, sood, vein ja oliivi toonid. Ja polsterdamise värv ei tohiks olla sama: trükised silmatorkavate mustrite kujul on populaarsed. Pitsmustrid on nõudluses nii palju kui taimede teemad, loomade värvid annavad teed kallis polsterdusstruktuurile. Mustvalge must värv on tänapäeval ebaharilik: küllastunud värvid on interjööris palju huvitavamad ja elavamad: nende abiga saate lisada värvi värvi, mis ei tekita meeleolu depressiivseid märkmeid. Nurgakambrite mudelite hulka kuuluvad teras, puit, vineer, täiteaine, polsterdus. Lisaks elastsete lamellide võre alusele (kase või männi ristpinnad, mis asuvad üksteisest üksteisest sama pikkusega ristsuunas) on mõnikord alus horisontaalseks serpentiinse kujuga võrguks, millel on painduv ühendus "rullidega" üksteisega. Selline alus on ebausaldusväärne, kuna pikad teraselemendid koormuse all on venitatud, mis deformeerib aluse peal asuva ploki täiteava. Täiteplokid ja moodulid Nurgasohvlite põhiliinil on istmed ja seljaosad, mis on täidetud vedruta polstriga. See materjal ei kogune staatilist elektrit, seega on see ohutu kasutajate tervisele. Sõltumata päritolust (loomulik või kunstlik) on selline täiteaine hüpoallergiline, see ei põhjusta allergiat, ei kogune tolmu nagu kevaddialoog, seega sobib see allergiate ja astmaatikute kasutamiseks. К наиболее качественной и долговечной набивке больших угловых диванов относят латекс. Kallimate mudelite puhul on loomulik, et see on kõrge jõudlusega Hevea kummipuu derivaat, ei muuda selle struktuuri aastaid. Selline täiteaine valmistatakse kahel viisil ja sõltuvalt sellest näeb see välja nagu tihe kiht mikroelementide või perforeeritud lapiga. Eelarveversioonides kasutatakse loodusliku lateksi kunstlikku analoogi - HR tüüpi tüüpi polüuretaanvahu, mis sisaldab väikest protsenti lateksi immutamisest. Sellise materjali omaduste järgi on see vähem elastne, kuid see on optimaalselt karm ja praktiline, mis on mõeldud 10-12 aastat nõuetekohaseks tööks. Lisaks pakendi põhikomponentidele kasutavad tootjad täiendavaid kihte, mille hulgas on kõige populaarsem tooraine holofiber, struttofiber, kookos, vilt, sintepon, sintepukh. Pinnale või istmeplokile lisatakse jäigad materjalid ning sinteponi ja sintepukhit kasutatakse sagedamini külgseinte (käetoed) ja dekoratiivsete padjade jaoks. Transformeeritavad mudelid on valmistatud sama paksusega madratsitest: see tagab sama pinna kõrguse. Sama reegel kehtib ka moodulite kohta: enamik neist on valmistatud sama paksusega, võttes arvesse suurust, lagunedes voodi võrdseteks elementideks. Nurgasohuseadmel võib olla vedrustruktuur, mis on jagatud kahte kategooriasse: sõltuvad ja sõltumatud vedrud. Esimeses tüübis on keeratud elemendid paigutatud vertikaalselt ja on omavahel ühendatud, seega koormusega aktiveeritakse suurem arv vedrusid. Teise ploki tüübil on ühtne koormuse jaotus, sest rõhu all on sellega seotud ainult töötavad vedrud. Ploki struktuur on mõnevõrra erinev: elemendid, mis moodustavad selle südamiku, on kinnitatud raami põhjale, mis on omavahel ühendatud tekstiilkattega, milles need on pakitud. Sellisel diivanil istudes või seljas, on selg olema alati õiges asendis, olenemata sellest, millise osa plokist kasutaja on sisse lülitatud. Ja see ei ole oluline, üks või kaks inimest "madratsivad" madratsit: igaüks tagaosa on sirge, ükski neist ei rullu teisele, sest kaal on erinev. Suurte nurgasohvikute polsterdusmaterjal on mitmekesine. Kõige populaarsemate materjalide hulka kuuluvad mööbli seinavaip, veluur, looduslik ja kunstlik nahk, kari ja žakard. Igal polsterdamistüübil on oma tugevad ja nõrgad küljed, erinevad kasutusaegade ja mehaaniliste kahjustuste suhtes. Nahkpolster on vastupidav ja praktiline, see materjal on mustuse ja tolmu kogunemise suhtes vastupidav, kergesti puhastatav, kulukas ja kulumiskindel. Nahkade puudus on kallis, nii et piiratud eelarvega kliendid peavad ostma ökoloogilisest nahast või kunstnahast valmistatud nurgasohvikute mudeleid. Tekstiilid on üsna erinevad ja ei ole piiratud stiili ja värvi valikuga. See ei ole nii aristokraatlik, tal on lühem kasutusiga, see ei ole vastupidav intensiivsele tööle ja mehaanilistele kahjustustele, mistõttu kaotab see kiiresti algse vormi atraktiivsuse. Sellised mudelid on aga suurepäraselt kaunistatud eemaldatavate kaanega "Euro", mis võimaldab teil teha need eksklusiivseks, pikendades tööiga. Suured nurgasohvrid on suurepärane disainilahendus, öeldes ostjad, jättes kommentaarid veebis. Sellised kujundused on mugavamad kui väike diivan, loovad hubase atmosfääri, näevad välja sobivad ja võimaldavad teil istuda kogu perega või mürarikkas ettevõttes. See mööbel on ainulaadne ja muudab külalistesse saabumise korral eluruumi magamistoaks, korraldades avarad magamiskohad ja mugavad magamistingimused, - kliendid kirjutavad ülevaadetesse. Kahjuks ei sobi selline diivan alati väikesesse ruumi, kus on piiratud ruumi ja kitsad ukseavad, nagu mõned kasutajad kahetsevad. Seepärast jääb mõnes ruumis paigutatud diivan siia, mistõttu tuleb enne paigaldamist hoolikalt valida ruumi. Vaadake videot: tupsu - suured plaanid (November 2019). Magamistoa kaunistamiseks on suur hulk värvilahendusi. Oluline on, et see ei sobiks mitte ainult ruumi omaniku iseloomuga, vaid samal ajal ka rahustav ja lõõgastav välimus. Hiljuti on kõige populaarsem disainerite seas muutunud hall-sinise tooniga magamistoaks. Sõltuvalt kliendi soovidest ja soovidest, on nende värvide varjundite abil võimalik kujundada ruumis nii romantilist kui ka konservatiivsemat meeleolu. Loe Edasi Erinevate suurustega nurgaköögid disainivad külmkapiga, mis aitab korraldada mööbli paigutust kõige ergonoomilisemal viisil, et luua läbimõeldud ja mugav interjöör. See sobib nii väikestele kui ka avaratele ruumidele. Eelised ja puudused Valmistatud nurgaköögikomplektid on esitatud paljudes mööbli kauplustes. Loe Edasi Kuumakindlad metallist värvid: valikuvõimalused Kodus ja tööl on esemeid ja seadmeid, mis soojenevad üle tavalise temperatuuri. Kuumakindlaid värve kasutatakse nende värvimiseks ja kaitsmiseks. Et vältida nende hävimist korrosioonist, niiskusest ja muudest negatiivsetest mõjudest, tuleb pinnale luua kaitsekiht. Selle jaoks sobivad metallile kuumakindel värv, mida nüüd arutatakse. Loe Edasi Plaatide tasandamise süsteem: plusse ja miinuseid Keraamilise kattematerjali paigaldamine eeldab, et pind oleks täiesti tasane. Seda tingimust tuleb järgida plaatide paigaldamisel mitte ainult põrandale, vaid ka seintele. Plaatpõranda täiuslikuks paigaldamiseks ei ole vaja olla spetsialisti ehitaja. Piisab, kui kasutate SVP-d (plaatide joondamise süsteemi), mida nimetatakse sageli 3D-ristideks. Loe Edasi Kas teil on maamaja ja sa tahad nautida lumeid pikematel talvelõhtutel sooja tekiga? Siis peaksite pöörama tähelepanu Invicta ahjule. Veidi ajalugu Invicta on Prantsuse ettevõte, mis on tootnud rohkem kui üheksakümmend aastat kaminaid ja ahju. See ettevõte on ka meie riigis asutatud. Loe Edasi Hoolimata kaasaegsetest tehnoloogiatest ja hästi varustatud eluasemest puudub kõigil inimestel ühtsus loodusega, nii et enamik linnaelanikke püüab veeta vaba aega väljaspool metropoli, korraldades riiklikke kohtumisi. Selleks ehitatakse paljud oma maatükil grillimaja, mis on ideaalne koht puhkamiseks ja sõprade kohtumiseks. Loe Edasi


Poeg tõi leekides majast välja oma 86-aastase ema - Arvamus Tallinnas Nõmmel süttis ööl vastu reedet Lõuna tänaval asuv kahekorruseline eramaja, kus elanud 86-aastase naise päästis tema poeg. Poeg tõi leekides majast välja oma 86-aastase ema Häirekeskus sai tulekahjust teate kell 1.10. Enne päästjate saabumist jõudis koju majas elava naise poeg, kes oma 86-aastase ema akna kaudu välja tõi, teatas Põhja päästekeskuse pressiesindaja BNS-ile. Mees sai majja siseneda püüdes põletushaavu. Koridori kaudu majja sisse ei saanud, sest leegid ulatusid juba ukseni ja maja ühe poole akendest välja. Tuli levis ka hoone teisele korrusele ning pööningule. Tulekahju kustutamine võttis aega kella 5.06-ni. Tulekolletele ligipääsuks avasid päästjad ulatuslikult hoone konstruktsioone. Põlengu tekkepõhjus on selgitamisel.


Canyon Nutivõrud | Pilguheit otsing blog.photopoint.ee · 29 nov · Jõulukingituste tegemise aeg ei ole enam kaugel ning vahel võib just pere kõige noorematele liikmetele sobiva kingituse leidmine kukalt kratsima panna. Õnneks on Canyon välja tulnud tõeliselt ägedate laste nutikelladega, mis võiksid igale lapsele rõõmu pakkuda. Saage tuttavaks sellenädalase kasuliku... blog.photopoint.ee · 13 nov · MTÜ Vabadussport punt reisis Tšornobõli, kuhu võtsime Photopointi foto- ja videotehnika rendist kaasa Canon EOS R täiskaader hübriidkaamera. The post Reis Tšornobõli – kaasas Canon EOS R täiskaader hübriidkaamera appeared first on Photopointi ajaveeb. blog.photopoint.ee · 20 nov · Eesti keelse auto- ja digitehnika portaali Accelerista.com noor kirjanik Tuul proovis pikemalt Canon Zoemini S kiirpildikaamerat. The post Accelerista.com: Canon Zoemini S on vahva vidin, mille jaoks peab kannatust olema appeared first on Photopointi ajaveeb. blog.photopoint.ee · 22 nov · EOS R sarja täiskaader hübriidkaameratele mõeldud Canon RF 70-200mm F2.8 L IS USM objektiiv on Photopointi kohale jõudnud. Objektiiv tõuseb esile oma erakordselt kompaktse disaini poolest – kõige laiemas asendis on tema pikkuseks üksnes 146mm. Objektiivil on valgusjõuline f/2.8 püsiava ning lai fook...


Tselluliidi intensiivkuur, 425ml / BEMA - Bio4You Tselluliidi intensiivkuur, 425ml / BEMA > KEHAHOOLDUS>Kehakreemid>Tselluliidi intensiivkuur, 425ml / BEMA Gluteenivaba kaerajook, 1L / The Bridge Orgaaniline gluteeni- ja laktoosivaba... 1,98 € -28% 2,75 € 117,41 € / l MEELDIVALT SOOJENDAV EFEKT – paprikaekstrakt annab soojendavat efekti termoaktiivses seerumis. Eriti sobilik soojendavale massaažile, kuid see on ka tugev erguti. Toimeainel on stimuleeriv ja anti-ummistav efekt, mille tõttu aine leevendab naha paistetust. TONISEERIV EFEKT – Chondrus Crispus on punane vetikas, mis kasvab Atlandi ookeani ranniku mõõdukas vees. Vetikal on kõrge tärkliste ja polüsahhariidide sisaldus, mis annavad talle tihendava omaduse. Antud tärklised on tuntud ka kui karrageenid. Karrageenidel on niisutav ja pehmendav toime, mille kasulikkus väljendub järgmises: 1) Nahas sisalduva vee mobilisatsioon, saavutades tasakaalu naha niisutatuse ja vedelike vahetuse vahel. 2) Naha osmoosiprotsessi ja mürkidest vabastamise tõttu nahka trimmiv ja toniseeriv efekt. 3) Tänu aine võimele reaktiveerida mikrotsirkulatsiooni, on tal hävitav mõju tselluliidile ja kogunenud rasvadele. Sisaldub trimmivas seerumis. ÜLELIIGSETE VEDELIKE LOODUSLIK EEMALDAMINE – portselanisavi on valge savi, mida kasutatakse selle pehmuse tõttu. Sellel on tasakaalustav ja remineraliseeriv toime ning ta imab üleliigseid vedelikke. Mudakreem sisaldab ka fosfatidüülkoliini ja glükoosaminoglükaani (see on vetika ja sojaletsitiini derivaat), mis sisaldab suures koguses linoolhapet ja hüaluroonhapet. Kosmeetikas kasutatakse neid tänu oma omadusele viia aktiivtoimeained nahas sügavale, et saavutada parim tulemus. Need ained sisalduvad mudakreemis. BEMAbioBODY põhilised tunnusjooned: LAHUSTITETA SAADUD PUHASEKSTRAKTID NIKKEL, KROOM JA KOOBALT TESTITUD MINIMEERIMAKS NAHA-ALLERGIAID UNI EN ISO 9001:2008 JA UNI EN ISO 22716:08 KVALITEEDIGA SERTIFIKAAT Cell-Program eeldab vaid kahenädalast raviprogrammi ning koosneb kahest etapist, intensiivsest ja hooldavast, mille erinevuseks on pealekandmise tihedus. Rinna intensiivkuur: 5ml... Saialillekreem, 100ml / BEMA Pinguldav keha- ja... Kreem venitus- ja... Sheavõi kehapiim, 500ml /... Sheavõi kehapiim, 100ml /... Rinna intensiivkuur, 4... Tselluliidikreem, 150ml /... Salendav kehakreem, 150ml /... Toniseeriv kehakreem, 150ml... Astelpaju ihupiim, 150ml /... Aprikoosi ihupiim, 150ml /... Aaloe ihupiim, 150ml / Benecos Granaatõuna ihupiim, 150ml...