Sinilille kampaaniaga on kogutud ligi 43 000 eurot(25) Heategevuskampaania “Anname au!” on kogunud esimese kümne päevaga ligi 43 000 eurot, mis on üle poole kampaania eesmärgist. Jätkuvalt saab osta sinililli ja teha annetusi, et aidata osta vigastatud veteranidele ja teistele vajalik mobiilne kõnnirobot. “Soovime tänada kõiki, kes on juba sinilille ostnud või meid teisiti toetanud. Meil on hea meel, et oleme kampaania esimeste päevadega kogunud veidi üle poole summast, mis on vajalik kõnniroboti soetamiseks,” ütles nooremveebel ja veteran Rasmus Penno Eesti Vigastatud Võitlejate Ühingust. 23. aprillil veteranipäeva tähistamisega tihedalt seotud kampaania eesmärgiks on koguda tänavu vähemalt 80 000 eurot, et aidata Haapsalu Neuroloogilisel Rehabilitatsioonikeskusel osta selja- ja peaaju kahjustuste tõttu tekkinud halvatuse raviks vajalik taastusraviseade. “Kuid just see nädal on see kõige õigem aeg sinilill rinda panna ja tulla tähistama veteranipäeva tasuta rockkontserdile Vabaduse Väljakul. Samuti toimub täna, teisipäeva õhtul, Viru Keskuse Rahva Raamatu poes veteranide raamatuõhtu,” lisas Rasmus Penno. Lisaks sinilille märgi ja teiste toodete soetamisele saab heategevuskampaania eesmärgi heaks teha annetuse ka veebis ja helistades annetusnumbril 9002304. Täpsem info www.annameau.ee Heategevuskampaaniat Eesti Kaitseväe ja Kaitseliidu veteranide ning nende lähedaste toetuseks viivad koostöös ellu Eesti Vigastatud Võitlejate Ühing ning Naiskodukaitse. Iga sinilille märk on kordumatu käsitöö, mille on valmistanud SA Hea Hoog vahendusel vaimsete ja psüühiliste erivajadustega inimesed üle Eesti. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71292021


source: fineweb

text: Juhuslikud leiud: only in New York (Brooklyn) Ilm läks jälle kehvaks ja vihmaseks – täiesti lambist, väga kummaline, aga sellised muutused olevat NYle väga iseloomulikud. Täna on mul vaba päev, hommikupoolikul käisin joogatunnis, pärastpoole plaanis kontserdile minna.Praegu olen mahlabaaris (10 sekundit kodust) ja joon mahla (greibi-ananassi-peedi-porgandi-laimi-apelsini). Paar huvitavat juhust on olnud: üks õhtu mööda Bedford Av koju tulles, paar tänavavahet enne kodu kuulsin ilusaid jazzi-sounde, Line 6 delay-looperi soundiga kitarri, kui täpsem olla, mängimas I Hear A Rhapsody‘t. Läksin vaatama, kust see tuleb – leidsin uue klubi-baari nimega Oulu. Kutid mängisid standardeid – orel, kitarr, trummid ja tenorsaks (Brad Whiteley, Douglas Bradford, Luke, Michael Eaton). Küte oli! :D Mängisid Stella‘t, Here’s That Rainy Day‘d (minu soovilugu) , All or Nothing at All, All the things You Are (7 peale) , 26-2, viimaseks looks oli väga inspireeritud versioon Inner Urge’ist. Ma oli põhimõtteliselt ainuke inimene kuulamas! Nad ütlesid, et tavaliselt võtavad seda keikat kui proovi ja lihtsalt katsetavad standardite ja taktimõõtudega. Väga lahe koht kusjuures, meenutab natuke garaaži kujunduselt (suur avatud sein-uks, kujutan ette, et suvel võib see mõnus olla), aga väga ilusti korda tehtud, uus sisustus. Teine juhus: ükspäev õhtul hilja koju tulles leidsin enda kodu ukse eest tänavalt kitarrivõimendi. Tassisin sisse – ja ennäe imet, töötab! Päris hea võimendi, isegi juhe oli küljes ja puha. Hand made in USA on peale kirjutatud. Päris hästi kõlab kah. Tore ju :D Eile nägin tööl olles paari eestlast - olid purjus ja ropendasid omavahel kõva häälega... Oeh, ei tekitanud koduigatsust!


text: Eesti liigahooaeg on algamas! Loe klubide hooaja eelvaateid: Premium liiga: Esiliiga: Loe eelolevate vutimatšide professionaalset analüüsi Triobeti spordiblogist. Värsked postitused: Sulle meeldib Eesti jalgpall? Sulle meeldib kirjutada? Miks mitte need hobid ühendada: Soccernet.ee avaldab iga vooru järel põhjalikud ülevaated Euroopa tippliigadest. Vaata, millised muutused toimuvad Eesti meistriliiga klubides. Loe, mida kirjutavad värsked Eesti ajalehed jalgpallist: PM: Karol Metsal esimene suur planeeritud samm tehtud PM: Levadia jahib särgile lisatärni ÕL: Levadia käest Dmitrijevi ära napsanud Infonet tahab medalit ja mõtleb meistritiitlist Vaata lisaks! Loe Eesti vuti mõttekoja värskeid postitusi: Sisene blogisse! Luubi all huvitavad persoonid Eesti jalgpallist: Loe värskeid intervjuusid:


source: CulturaX

text: LFA 44: Frincu vs Aguilera - GoodFight LFA 44: Frincu vs Aguilera 14:03 / Kategooria Uudised Legacy Fighting Alliance'i järjekordne üritus peetakse 29. juunil Arizonas, peamatšiks on Matthew Frincu (Austraalia) ja Christian Aguilera (USA) kohtumine. 24-aastane Frincu (12-3) on endine WSOF võitleja, kes LFA-ga ühines mullu. LFA-s on ta kaotanud vaid Curtis Millenderile, kes on nüüd UFC-s. 26-aastane Aguilera (11-4) on võitnud kolm matši järjest. 11 matšist üheksa on ta võitnud nokaudiga. Teises tähtsas matšis kohtub kahekordne "Dana White's Contender Series" osaleja Casey Kenney (8-1-1) endise UFC võitleja Roman Salazariga (12-6).


text: Säästa raha konverentskõnede tegemiseks, nüüd tehke see tasuta. | Toimingud - 2019 Avaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 12005 Vähendage seda; tegelikult kõrvaldada kulud. Mõned kutsuvad mind odavaks, mõned isegi karmimad, aga ma otsin alati võimalusi, kuidas vähendada oma äri kulusid. Üks asi, mida me teeme, on kasutada teenust nimega freeconferencecall.com. Nad seadistavad konverentsiliini tasuta ja omavad väga lahedaid funktsioone, näiteks kõne salvestamist ja taasesitamist, et seda nimetada. Külastage oma veebisaiti ja lisateavet selle kohta, kuidas seda teenust kasutada ja mõningaid kulutusi oma ettevõttelt vähendada.


text: Uuring on haigekassas kindlustatutele tasuta, tasulise teenusena maksab see 18 eurot. PAP-test aitab varakult avastada emakakaelavähki ja vähieelseid seisundeid. Registreeri kohe lühinumbril 1900 ja saad tulla uuringule juba järgmisel nädalal! Uuringutele oodatakse naisi vanuses 30-55. *** PAP-test on üle maailma tunnustatud emakakaelavähi ja vähieelsete seisundite varase avastamise meetod. PAP-testiga saab avastada neid rakumuutusi emakakaelal, mis võivad viia vähi tekkeni. Kes peaksid andma PAP-testi? Kõik suguelu elavad naised peaksid 1-2 aastase vahega andma PAP-testi. Isegi kui naine ei ole praegu seksuaalselt aktiivne, on PAP-testi regulaarne andmine vajalik. PAP-testi võtmisega alustatakse paar aastat pärast suguelu algust ning teostatakse kuni 70. eluaastani. Miks peab andma PAP-analüüsi regulaarselt? Regulaarne PAP-testi teostamine aitab ennetada emakakaelavähki. Emakakaela vähieelsed seisundid ei põhjusta muutusi enesetundes (valu, voolus suguelunditest). PAP-testi abil leitakse emakakaelal muutused enne, kui on välja kujunenud emakakaelavähk. Allikas: emakas.ee (Terje Raud jt «Teadmisi emakakaelavähist», väljaandja Eesti Vähiliit)


text: Taldrikugolf Taldrikugolf (inglise keeles disc golf; eesti keeles ka kettagolf) on mäng, mille eesmärgiks on visata lendav taldrik võimalikult väheste visetega spetsiaalsesse korvi. Mängureeglid on üsna sarnased tavalisele golfile. Taldrikugolfi mängitakse umbes 40 riigis üle maailma. Sisukord Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Esimene teadaolev taldrikugolfi sarnane mäng toimus 1926. aastal Vancouveris, mil rühm koolilapsi mängis üht mängu tinakaantega. Mäng toimus rajal, mille nad olid ise kooli territooriumile püsti pannud. Vanemas eas jäi ketaste pildumine tagaplaanile. Sarnaseid juhtumeid oli ka hiljem, mis kõik lõppesid kahjuks samamoodi. 1965. aastal tuli George Sappenfieldile huvitav idee. Mängides ühel pärastlõunal golfi tuli ta mõttele, et lapsed tema mänguväljakul võiksid mängida golfisarnast mängu frisbiketastega. Koos Ed Headrickiga leiutasid nad esimese taldrikugolfi korvi ning tegelesid mängu populariseerimisega. Ed Headrick lõi mitmeid taldrikugolfiga seotud ühinguid, kaasa arvatud PDGA (Professional Disc Golf Association), mis on tänapäeval taldrikugolfis juhtiv organisatsioon. Eesti[muuda | redigeeri lähteteksti] Taldrikugolf jõudis Eestisse 2000. aastate alguses. Pärast esimeste püsiradade rajamist Mäeotsale ja Jõulumäele on taldrikugolf teinud läbi suure arengu. Kümne aasta jooksul on Eestis tekkinud sadu mängijaid ning loodud üle kahekümne püsiraja. Esimesed Eesti meistrivõistlused toimusid 2009. aastal Mäeotsa, Jõulumäe ja Keila radadel. Reeglid[muuda | redigeeri lähteteksti] Taldrikugolfi reeglid on üsna sarnased tavalise golfi reeglitele. Iga rada alustatakse spetsiaalselt alalt, mida nimetatakse tiialaks. Tiiala võib olla valmistatud mitmesugustest materjalidest, näiteks betoonist, kummist või puidust. Loodusliku tiiala puhul peab olema maastikule märgitud spetsiaalne joon, millest ei tohi ketta lahtilaskmise hetkel üle astuda. Maandunud ketta ette pannakse väikesemõõduline markerketas, mille tagant sooritatakse järgmine vise. Viskab mängija, kelle ketas on korvist kõige kaugemal. Rada loetakse läbituks siis, kui kõik mängijad on oma ketta korvi visanud. Võistlustel jaotatakse mängijad 3-4-liikmelistesse rühmadesse. Esimene vise tiialalt tehakse järjekorras, mis on märgitud skoorkaardile. Kui kõik mängijad grupis on oma esimese viske teinud, minnakse ketaste maandumiskoha juurde ning iga mängija otsib üles oma ketta. Järgmistel radadel viskab esimesena mängija, kelle eelmise raja tulemus oli kõige väiksem. Mängu võidab mängija, kes läbib raja väikseima visete arvuga. Visked[muuda | redigeeri lähteteksti] Taldrikugolfis on kasutusel kolm põhilist viset - putt ehk lähivise, eestkäsi ja tagantkäsi. Pikad visked ehk drive'id jagunevad eestkäeks ja tagantkäeks. Nende põhiline vahe on ketta lennul. Eestkäe puhul kaldub ketas loomuliku pöörlemise tõttu paremale, tagantkäe puhul vasakule. Vasaku käega visates pöörleb ketas teistpidi ning kaldub vastupidises suunas. Putti ehk lähiviset kasutatakse korvi viskamiseks ja korvile lähenemiseks. Putt on vaieldamatult mängu tähtsaim osa, sest halb putioskus tähendab visete kaotamist ka korvi lähedal. Varustus[muuda | redigeeri lähteteksti] Taldrikugolfi varustus on üsna odav. Enamikul mängijaist tuleb osta vaid kettad ja kott ketaste kaasas kandmiseks. Ketaste hinnad jäävad enamasti 10 ja 15 euro vahele. Radadel mängimine on üldjuhul tasuta. Kettad[muuda | redigeeri lähteteksti] Mängus kasutatakse kolme tüüpi kettaid. 'Driver' ehk kaugmaaketas on pikima lennuga ketas. Kaugmaaketta tunneb ära selle terava serva järgi. Kaugmaakettaid kasutatakse pikkadeks viseteks korvi suunas ning nende täpsus ei pruugi olla kõige suurem. 'Midrange' ehk keskmaaketas on korvile kontrollitud lähenemiste sooritamiseks. See on suurema täpsusega kui kaugmaaketas, kuid ei lenda tömbima serva tõttu nii kaugele. 'Putter' ehk lähimaaketas on mõeldud peamiselt korvi viskamiseks. Lähimaaketas on ümara servaga ning valmistatud haarduvamast materjalist, et paremini korvi kettidesse kinni jääda. Lähimaaketast on küll lihtne kontrollida, kuid selle lennupikkus jääb kaugmaa- ja keskmaaketastele alla. Kogenud mängijatel on kotis mitu eri tüüpi ketast - mitu putterit, mitu keskmaa- ja kaugmaaketast. Ketastel on erinevad lennukiirused, hõljumis- ning pöördeomadused, mis annavad mängijale rajal rohkem võimalusi viske sooritamiseks. Kettatootjaid on palju, neist suurimad on Westside Discs, Latitude 64, Dynamic Discs, Innova ja Discraft. Lisavarustus[muuda | redigeeri lähteteksti] Enamikel mängijatel on spetsiaalne kott ketaste kandmiseks rajal. Mängimiseks sobib pea igasugune matka- või spordiriietus. Vihmase ilmaga tuleb ilmtingimata kanda hästi pinnasega haakuvaid jalanõusid, et vältida libisemist viskamise ajal. Rajad[muuda | redigeeri lähteteksti] 2014. aasta märtsi seisuga on Eestis kokku 25 taldrikugolfi parki: - Nõmme Keen taldrikugolfi park, Harjumaa, Tallinn - Pirita taldrikugolfi park, Harjumaa, Tallinn - Keila taldrikugolfi park, Harjumaa, Keila - Kõrvemaa taldrikugolfi park, Harjumaa - Paluküla taldrikugolfi park, Hiiumaa - Mäetaguse taldrikugolfi park, Ida-Virumaa - Alutaguse puhke- ja spordikeskuse taldrikugolfi park, Ida-Virumaa - Mõedaku taldrikugolfi park, Lääne-Virumaa - Mäeotsa talu taldrikugolfi park, Põlvamaa - Mammaste Tervisespordikeskuse taldrikugolfi park, Põlvamaa, Põlva - Kõlleste taldrikugolfi park, Põlvamaa - Rääma taldrikugolfi park, Pärnumaa, Pärnu - Jõulumäe taldrikugolfi park, Pärnumaa - Pirgu taldrikugolfi park, Raplamaa - Seli Tervisekeskuse taldrikugolfi park, Raplamaa - Elva linna taldrikugolfi park, Tartumaa, Elva - Annikoru taldrikugolfi park, Tartumaa - Alatskivi taldrikugolfi park, Tartumaa - Tähtvere Dendropargi taldrikugolfi park, Tartumaa, Tartu - Suure-Jaani taldrikugolfi park, Viljandimaa - Viljandi taldrikugolfi park, Viljandimaa, Viljandi - Õru valla taldrikugolfi park, Valgamaa - Tehvandi taldrikugolfi park, Valgamaa, Otepää - Meegaste taldrikugolfi park, Valgamaa - Võru linna taldrikugolfi park, Võrumaa, Võru


text: Volvo viis läbi katsed ja mõõtis kütusesäästu potentsiaali õigete ja korralikult survestatud rehvide ning õige seadistusega ratastel ja sildadel. Need kolm meedet koos rakendatuna võivad koormaga haagist vedava veoki kütusekulu vähendada isegi 14% võrra. Enamgi veel – paistab, et enamikul veoettevõtjatel on üht-teist võita. Uuringud näitavad, et igast kolmest Euroopa veokist kahel on vale seadistusega sillad ja rattad. ME SÕITSIME 1000 KM, ET ESITADA FAKTID Kaks ühesugust Volvo FH 4x2 veokit, jõuallikaks 500-hobujõuline 13-liitrine Euro 5 mootor, vedasid kahe nädaal jooksul kolmeteljelisi haagiseid ja 40-tonnist veost mööda Rootsi katseradu. Üks optimeeritud rataste ja rehvide seadistusega, teine aga mitmete ebaõigete seadistustega. Pärast tuhandet kilomeetrit ja kõrgtehnoloogilist jälgimist on meil tulemused käes. Õige rehvi valik võib kütusekulu vähendada tervelt 11% võrra. Õige seadistusega sillad ja rattad võivad säästa veel 2,5%. Õige rehvirõhk vähendab kütusekulu veel 1% võrra, nii et kogu potentsiaalne kütusesääst on 14%. Need faktid vaevalt üllatavad, kui kuulete, et üks kolmandik sõiduki kütusesäästlikkusest tuleneb rehvidest.


text: Vigursuusatamine Ametlikult peeti esimesed võistlused 1966. aastal New Hampshire'i osariigis Attitashis. Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS) tunnistas uut ala 1979. aastal ja aasta hiljem peeti esimene maailma karikavõistluste sari. Esimesed maailmameistrivõistlused korraldati Prantsusmaa talikuurordis Tignes'is 1986. aastal. 1992. aastal Albertville'i olümpial olid kavas samad alad. Ballett ja akrobaatilised hüpped kuulusid endiselt näidisalade hulka, mogulis aga selgus esimene olümpiavõitja. Esimesteks olümpiavõitjateks tulid ameeriklanna Donna Weinbrecht ja prantslane Edgar Grospiron. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti]


29. dets. 2006 – PilleRiini avalik internetielu Päev: 29. detsember 2006 seda ja teist, laialivalguvalt Posted on 29. dets. 2006 by PilleRiin kuidagi kahju oli täna poissi aeda viia ja jätta. neid oli seal maja peale kokku nii vähe, et täpselt üks rühm oli lahti. aga mis teha, kui ma pean täna tööl olema. üksi pealegi. ah, vähemalt nad istusid hommikul, sõimest kuuesteni, kenasti põrandal ja kuulasid juttu, mida kasvataja neile rääkis. saame hakkama 🙂 argikiun mode on eile imetlesin kaubamajas inimeste harukordset taiplikkust ja lugemisvõimet. ma olen ammu tähele pannud, et meil miskipärast ei kipu ekspresskassa-süsteemid töötama. ikka minnakse sinna rohkema arvu toodetega kui kirjas on. paljudes kohtades on minu meelest selletõttu see süsteem ka ära kaotatud. no nüüd Kaubamajas on jälle eksole ja arvake, kas seal sabas olid ka inimesed kaupa täis ostukärudega? muidugi olid. ma sain oma lubatud 5 tootega kõrvalkassas ka kiiremini. tegelikult, oleks see minu teha, ma oleksin karm ja suunaksin rohkemate toodetega inimesed teistesse kassadesse. tegelikult ka. muidu ei tule sellest mitte iial midagi välja. kooli õppemaksuga, mille ma vaidlustasin, sain lõpuks selle tulemuse, millega ma rahul olen. ainult et, lähtudes kogu sellest avalikustatud hinnast (mille leidmine TÜ lehelt ei ole üldse kuigi lihtne, ka otsingut kasutades), ei saa ma ikkagi aru, kuidas see lõpphind kujuneb. ausalt öelda tunnen ma, et tahaks natuke tarbijakaitsega ka seda arutada. selline käitumine pole päris korrektne minu meelest, nagu ma nüüd sealt koolist saanud olen. ja nad on kümme aastat seda kooli juba teinud. äkki olen mina lihtsalt liiga nõudlik?


11. Vabariigi Valitsus järgib põhimõtet, et Eestis kui väga väikeses riigis on võimalik ja tuleb vältida «inforikaste» ja «infovaeste» regioonide või kogukondade kujunemist.


Hotellid Innisfil | Hotels.com Linna Innisfil hotellid Otsing hotellid Innisfil Valitud sihtkoht: Innisfil. Millal vajad majutust? Vaata kaardilt hotelle Innisfil Innisfil pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Big Cedar Golf Club ja 400 Marketi ostukeskus. Unustamatu mulje jätavad kindlasti Georgian Downsi võidusõidurada ja OLG Slots at Georgian Downs kasiino. Majutusvõimalused, mida Innisfil pakub Ükskõik kas reisite töö asjus või puhkama, Innisfil on täis hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Innisfil, ootab sind Hotels.com saidil 77 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 33%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 34 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Innisfil ja selle lähipiirkond pakub. • 9 4 tärni hotelli alates 80 EUR öö • 31 3 tärni hotelli alates 48 EUR öö Innisfil – kohalikud huviväärsused • 400 Marketi ostukeskus • Georgian Downsi võidusõidurada • OLG Slots at Georgian Downs kasiino Innisfil – millal on parim aeg reisimiseks? Jaanuar-märts: päev 6°C, öö -15°C


Eestit ootab veel neli aastat sotsiaaldarvinismi(133) Eesti Ekspress esitleb – selle suve põnevaim lugemine on „ELON MUSK: Tesla, SpaceX ja rännak ulmelisse tulevikku“. Telli soodushinnaga 19,95 € veel enne teisi » Kadri Simm ja Külliki Seppel tõdesid paari nädala eest, et Eesti poliitikas on Põhjamaaks saamine olnud eelkõige deklaratiivne (24.3, EPL). Nii ühiskonna hetkeseisu kui ka elluviidud poliitika poolest sarnaneb Eesti ikkagi teiste Ida-Euroopa riikidega. Tegemist on asjade seisuga, mida Reformierakonna taaskordne valimisvõit veelgi süvendab. Reformierakondlaste meelevaldse Põhjamaa-lubaduse varjus võib Eestis oodata üknses Ida-Euroopa ühiskondi iseloomustava kasinuse ja sotsiaaldarvinismi kinnistumist. Ka valimisi madalate ootustega jälginud inimeste jaoks kujutab Reformierakonna võit endast halvimat tulemust. Kaduma läks isegi tagasihoidliku muutuse võimalus. Hiljutiste valimiste ja nende tulemuse valguses on iseäranis oluline thatcherismi edasikestmine Eestis. Thatcherism kujutab endast poliitilist doktriini, mis kerkis esile Suurbritannias Margaret Thatcheri peaministriks olemise ajal ning levis 1990-ndatel kulutulena Ida-Euroopasse. Teadupärast kuulutas meie toonane, hiljem Milton Friedmani auhinnaga pärjatud peaminister Mart Laar end Margaret Thatcheri õpilaseks ning Eesti paistis oma agaruse poolest radikaalseid turumajanduse reforme juurutada silma terves Ida-Euroopas. Nii sai Eestit kujundanud juhtmotiiviks thatcherismi tuntud seisukoht, et ühiskonda pole olemas, eksisteerivad ainult indiviidid ja perekonnad. Tegelikkuses on see kaasa toonud heaoluriigi puudumise, surve kohaneda anonüümsete turujõududega ja võimaluse loota üksnes iseendale. Täismahus lugemiseks logi sisse, telli digipakett või osta päevapilet.http://g2.nh.ee/wd/f/7832/RGVW97_nupp_logisisse_101x33.png Maksa mobiiliga Maksa mobiiliga


Järvemuuseumis saab kalu vaadata | Müürileht Vähk. Foto: EMÜ Muuseumis on 23 akvaariumit, kus ujuvad ringi eesti mageveekalad, sealhulgas kaks kaunist põranda- ning kaks vägevat silinderakvaariumit... Lisaks saavad eksponaadid soojal ajal välibasseinis solberdada. EMÜ Võrtsjärve õppekeskuse missioon on pakkuda võimalusi täiendava ning süvendatud loodus- ja keskkonnaalase hariduse omandamiseks ning huvi äratamine teaduse vastu. Õppekeskus on ellu kutsutud ka selleks, et kujundada ökoloogilise mõtteviisi ja säästva arengu vajadusest johtuvaid loodushoidlikke väärtushinnanguid ja häid tavu. Muuseumi leiad lihtsalt aadressilt Limnoloogia tee 1, Vehendi küla, Rannu vald, Tartumaa. Info ja lahtiolekuajad.


Imre Rammul: lahenduseta jäänud seksuaalne erutus teeb tigedaks - sõbranna.ee Imre Rammul: lahenduseta jäänud seksuaalne erutus teeb tigedaks 16. veebruar 2012, 17:58 Peagi kinolinale jõudvas filmis «Minu suur O» räägitakse sellest, kuidas naistel manuaalse stimulatsiooni abil orgasmi esile kutsudes depressiooni raviti. Ka psühhiaater-seksuoloog Imre Rammuli sõnul mõjub orgasm hästi nii kehale kui vaimule ja kui partnerit ei ole, siis on eneserahuldamine väga tervitatav. Arsti sõnul ei saa küll orgasmi abil depressiooni ennetada, sest seda oleks juba palju palutud, kuid kindel on see, et orgasm stabiliseerib vaimset tervist. «Omaette probleem on see, kui depressiooni tõttu inimese seksuaalfunktsioon halveneb ja seksuaalsoov alaneb ning selle foonil harveneb võib-olla ka lisaks orgasmivõime,» selgitas arst. «Depressioon võib süveneda, kui suguelu halveneb.» Tohtri selgitusel vabanevad orgasmi ajal mitmed bioaktiivsed ained, nagu näiteks serotoniin, millest sõltub üldine õnnetunne, lisaks sellele endorfiinid ja teised ained, mis on seotud lähedustunde, üldise mõnutunde ja kihu rahuldamisega, ning melatoniin, mis reguleerib uneprotsesse. Naistel, kel ei ole partnerit ja kes on pikalt üksi olnud, on arsti sõnul soovitatav tegeleda eneserahuldamisega. «Kui organismi mingi funktsioon ei saa regulaarset koormust, siis organism natuke unustab ära, et mis on mis ja kes on kes ja siis võib selle foonil alaneda ka seksuaalsoov,» selgitas ta. Vibraatorist võib seksuoloogi sõnul olla palju abi, et säilitada nii head vaimset, kehalist kui seksuaalset tervist. Seksuaalne aktiivsus ja orgasmide saamine mõjutab Rammuli selgitusel ka üldist füüsilist tervist. «Teataval määral on seks isegi treeninguline tegevus ja kehaline aktiivsus on üsna teretulnud. Kes ei viitsi trepist käia või kepikõndi teha, võiks ju siis rohkem seksida,» pakkus ta välja. Veel rääkis arst, et kui näiteks inimestel on südame isheemiatõbi ja ta tegeleb regulaarse seksuaaleluga ning saab orgasmi, siis tõuseb täiesti arvestataval määral tema võimalus elus püsida ja edasi funktsioneerida. Kui naine ei saa orgasmi, tuleks tal Rammuli sõnul probleemiga tegeleda, sest enamasti leiduvad sellele lahendused. Suur osa probleeme on tema sõnul lahendatav nõuannete abil, kuid mõnel juhul aitavad ravimid või treening spetsiaalsete tupekuulikestega. «Kui vähegi tahtmist on, küllap siis asjad paika saab,» kinnitas ta. Psühhiaater-seksuoloog selgitas, et nii mõnelgi juhul võib seksuaalne rahuldamatus naist närviliseks teha. «Võib juhtuda seda, et kui naisel on mingi seksuaalse erutuse tsükkel, aga see ei lõpe tulemuslikult, siis on nii mõnelgi lühikesed närvid,» rääkis ta. «Toimub seksuaalne erutus, aga see jääb nii-öelda kännu taha kinni, lahendust ei toimu ja see teeb tigedaks.» Ka võib arsti sõnul kulminatsioonita erutuse tagajärjel tekkida väikeses vaagnas verepais, mistõttu hakkab kõht valutama. Vahel on tohtri sõnul ka nii, et naisel on alguses hea meel, et teine saab orgasmi, aga varsti läheb ta lisaks vahetule psühhoreaktsioonile kadedaks ja siis tekib üldine vastumeelsus seksi vastu.


h) asutab protokolli rakendamiseks vajalikke organeid;


Putin ei karda atentaati Iraanis(22) Kremli esindaja sõnul ei näe Venemaa president Vladimir Putin Iraani-visiidis ohtu.Kreml väitis, et Putinit on teavitatud eile uudisteagentuuris Interfaxis ilmunud väitest, mille kohaselt plaanitakse presidendi vastu atentaati, kirjutab Helsingin Sanomat. Iraani välisministeeriumi esindaja Mohammad Ali Hosseini aga eitas sellise vandenõu olemasolu või selle avastamist ning nimetas seda Iraani-vastaste poolt levitatavaks väärinformatsiooniks. „Seda sorti teated on täiesti alusetud ning tehtud samas suunas Iraani ja Venemaa vaheliste suhete vaenlaste psühholoogiliste operatsioonidega,” vahendas CNN Hosseini sõnu. Putin peaks reisima Teherani täna õhtul pärast seda, kui ta on sel aastal juba viiendat korda kohtunud Saksamaa kantsleri Angela Merkeliga. Putin on esimene pärast Teist maailmasõda Teherani külastav Vene riigijuht. Mitmetele välismaistele meediaväljaannetele näib lugu Putini atentaadikatsega kuidagi veider. Briti ajalehe The Times korrespondendid peavad mõistatuslikuks fakti, et vene pool ei avalikustanud väidetavate mõrvarite isikuid. Lisaks sellele jääb ebaselgeks küsimus, miks valiti Venemaa presidendi ründamise paigaks just nimelt Iraan, kui võtta arvesse Moskva ja Teherani häid suhteid. Ka teine briti ajaleht, The Guardian, kirjutab, et presidendi administratsioon keeldus väidetava kallaletungi üksikasju avaldamast. Täiesti selgusetu on, miks otsustasid iraani terroristid Putinit rünnata ning kuidas õnnestus vene eriteenistustel informatsioon enda valdusse saada. Ajaleht seob informatsiooni eelseisvate parlamendi- ja presidendivalimistega ning Kremli katsega näidata Putint ainsa inimesena, kes suudab riigis stabiilsust säilitada. Ajaleht Jerusalem Post aga kirjutab, et vaatamata Venemaa ja Iraani headele suhetele on pooltel ka rida erimeelsusi. Nii on olemas vastuolud aatomielektrijaama Bušer ehitamise küsimustes ning mõned analüütikud arvavad, et Moskva kasutab Teherani ära oma mängudes lääneriikidega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17163692


source: wikipedia

text: Siin loetletakse eri riikide rahaühikuid esmalt nimetuse järgi ja allpool lühendi järgi. A Afgaani Afganistan AFN Aureus B Baat Tai THB Balboa Panama PAB Birr Etioopia ETB Boliivar Venezuela VEB C sedi Ghana GHC koloon Costa Rica CRC El Salvador – varem SVC praegu käibel USD kordoba Nicaragua NIO D Dalasi Gambia GMD Denaar Põhja-Makedoonia MKD Peetruse denaar ehk kiriku tulumaks paavstitooli läänikohuslastele Vana-Rooma ja varajase keskaja tähtsaim hõbemünt Dinaar Alžeeria DZD Bahrein BHD Iraak IQD Jordaania JOD Jugoslaavia YUM Kuveit KWD Liibüa LYD Serbia RSD Sudaan SDD (endine) Tuneesia TND Dirhem Maroko MAD keskaegne araabia kaaluühik ja hõbemünt Dirhem Araabia Ühendemiraadid AED Dollar Ameerika Ühendriigid USD, järgmine päev USN, sama päev USS Anguilla XCD Austraalia AUD Bahama BSD Barbados BBD Belau USD Belize BZD Bermuda BMD Briti India ookeani ala USD Briti Neitsisaared USD Cooki saared NZD Dominica XCD Ecuador USD Fidži FJD Grenada XCD Guyana GYD Haiti USD Heard ja McDonald AUD Hongkong HKD Jamaica JMD Jõulusaar AUD Kanada CAD Kaimanisaared KYD Kanada CAD Kiribati AUD Kookossaared (Keelingi saared) AUD Libeeria LRD Marshalli Saared USD Mikroneesia Liiduriigid USD Montserrat XCD Namiibia NAD Nauru AUD Norfolki saare ala AUD Panama USD Puerto Rico USD Põhja-Mariaanid USD Saalomoni Saared SBD Saint Kitts ja Nevis XCD Saint Lucia XCD Saint Vincent ja Grenadiinid XCD Singapur SGP Zimbabwe ZWD Taiwan TWD Tokelau NZD Trinidad ja Tobago TTD Turks ja Caicos USD Tuvalu AUD Uus-Meremaa NZD USA Neitsisaared USD Uus-Meremaa NZD Tonga dollar ehk pa’anga TOP Ühendriikide hajasaared USD Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar Omaaegne Mehhiko ja Hiina hõbemünt Dobra São Tomé ja Príncipe STD Dong Vietnam VND Drahm Kreeka – varem GRD, praegu käibel euro Vana-Kreeka hõbemünt ja massiühik Dram Armeenia ARD E ECU ingl European Currency Unit – eküü (Euroopa endine rahaühik), hiljem asendatud euroga Eskuudo Roheneemesaared CVE Ida-Timor – varem TPE, praegu käibel USD Portugal – varem PTE, praegu käibel euro Euro Euroopa Liidu rahaühik, Euroopa ühisraha Andorra Austria Belize Eesti Guadeloupe Hispaania Holland Iirimaa Itaalia Kreeka Luksemburg Martinique Mayotte Monaco Prantsuse Guajaana Prantsuse Lõunaalad Prantsusmaa Portugal Püha Tool (Vatikan) Réunion Saint Pierre ja Miquelon Saksamaa San Marino Sloveenia Soome Kosovo Montenegro F Floriin Inglise münt, kaks šillingit Aruba AWG, lühend Afl. Holland – varem kasutusel kulden, nüüd euro Firenze 13.-16. saj kuldmünt Forint Ungari HUF Frank lüh fr. Andorra FRF, nüüd kasutusel euro Belgia BEF, nüüd kasutusel euro Benin XOF Brunei BND Burkina Faso XOF Burundi BIF Cōte d'Ivoire XOF Djibouti DJF Ekvatoriaal-Guinea XAF Guinea GNF Guinea-Bissau XOF Gabon XAF Kamerun XAF Kesk-Aafrika Vabariik XAF Komoorid KMF Kongo Vabariik XAF Kongo DV CDF Liechtenstein CHF Luksemburg LUF Mali XOF Madagaskar MGF Martinique FRF Mayotte FRF Monaco FRF Niger XOF Prantsusmaa FRF Prantsuse Guajaana FRF Prantsuse Lõunaalad FRF Prantsuse Polüneesia XPF Réunion FRF Rwanda RWF Saint Pierre ja Miquelon FRF Senegal XOF Togo XOF Tšaad XAF Šveits CHF Fööniks G Gini Grivna Ukraina UAH Vana-Vene kaalu-, raha- ja arvestusühik Guarani Paraguay PYG Gurd (gourde) Haiti HTG J Jeen Jaapan IPY Korea rahaühik 1945. aastani Taiwani jeen (endine rahaühik) Jüaan, Renminbi Hiina CNY K Ketsaal Quetzal Guatemala GTQ Kina Paapua Uus-Guinea PGK Kipp Laos LAK Kjatt Myanmar (Birma) MMK Kroitser Kroon Eesti EEK, nüüd kasutusel euro Fääri saared DKK Gröönimaa DKK Island ISK Norra NOK Rootsi SEK Saksamaa (kullast 10-margase paralleelnimetus) Slovakkia SKK, praegu käibel euro Svalbard ja Jan Mayen NOK Taani DKK Tšehhi CZK Kross Kruseiro Brasiilia – varem kasutusel kruseiro, praegu käibel riaal BRL Kulden Aruba floriin (ekslikult kulden) AWG Holland – varem NLGm praegu käibel euro Hollandi Antillid ANG Suriname – varem kulden, praegu käibel SRG Kuna Horvaatia HRK Kvatša Malawi MWK Sambia ZMW kvanza Angola AOK L Lari Gruusia GEL Leu Moldova leu Rumeenia leu Latt Läti LVL, praegu käibel euro Leev (varem: lev) Bulgaaria BGN BGL leoone Sierra Leone SLL Lekk Albaania ALL Lempira Honduras HNL Leu Rumeenia ROL Moldova MDL Liir Itaalia – varem ITL, praegu euro Malta MTL, praegu käibel euro Püha Tool (Vatikan) – varem ITL, praegu euro San Marino ITL, praegu käibel euro Türgi TRL Lilangeni Svaasimaa SZL Litt Leedu – varem LTL, praegu euro Loti Lesotho LSL M Manat Aserbaidžaan AZN Türkmenistan TMS Mark Eesti endine mark Saksamaa endine DEM, nüüd käibel euro Soome endine FIM, nüüd käibel euro Bosnia ja Hertsegoviina BAM Saksa idamark Metikal Mosambiik MZM N Nael Egiptus EGP Falklandi saared (Malviini) FKP Gibraltar GIP Iirimaa – varem kasutusel IEP, praegu käibel euro Küpros CYP, praegu käibel euro Lewesi nael Liibanon LBP Lõuna-Sudaan SSP Saint Helena SHP Sudaan SDP Süüria SYP Naelsterling Suurbritannia GBP Naira Nigeeria NGR Nakfa Eritrea ERN Ngultrum Bhutan BTN Nogaata Araabia hõbemünt vanavene rahaühik O Obool Joonia obool Ouguija Mauritaania MRO P Pataaka Macau (Aomen) MOP Peeso Argentina ARS Dominikaani Vabariik DOP Filipiinid PHP Colombia COP Guinea-Bissau – varem GWP, praegu käibel XOF Kuuba CUP Mehhiko MXP Tšiili CHP Uruguay UYP Pengö Ungari endine rahaühik Penn Eesti penn Peseeta Andorra – varem ADP, praegu käibel euro Hispaania – varem ESP, praegu käibel euro Piaster Pula Botswana BWP R Rand Lõuna-Aafrika Vabariik ZAR Reaal Brasiilia BRL Hispaania ja Portugali hõbe- ja vaskmünt Madalmaade hõbe- ja kuldmünt Riaal Iraan IRR Omaan OMR Katar QAR Jeemen YER Saudi Araabia SAR Riel Kambodža KHR Riigimark Riigitaaler Ringgit Malaisia MYR Rubla Venemaa RUR või RUB Kerenski rubla Valgevene BLR BYR Ruupia India INR Indoneesia IDR Maldiivid MVR Mauritius MUR Nepal NPR Pakistan PKR Seišellid SCR Sri Lanka LKR S Seekel Iisrael ISS Ees-Aasia maade vanaaja massiühik, hiljem rahaühik ja münt Sesterts Solidus Soll Peruu PEN Somm Kõrgõzstan KGS Usbekistan UZS Somoni Tadžikistan TJS Sukre Ecuador – varem ECS, praegu käibel USD Š Šilling Austria endine ATS, nüüd käibel euro Keenia KES Somaalia SOS Tansaania TZS Uganda UGX Suurbritannia rahaühik aastani 1971 Z Zlott Poola PLN T Taaler suur hõbemünt paljudes riikides Vana Taiwani dollar Taka Bangladesh BDT Tala Samoa Samoa WST Talent, antiikaegne kaalu- ja rahaühik Tenge Kasahstan KZT Tolar Sloveenia endine SIT, nüüd käibel euro Tšervoonets välismaiste kuldmüntide üldnimetus Venemaal Peeter I valitsemisajani enne rubla kehtinud rahaühik (10 rubla) Tugrik Mongoolia MNT kõnekeele väga väikse väärtusega raha(ühik) Tukat kuldraha paljudes riikides V Valuuta Rahaühik ja vastava riigi rahasüsteem ehk välisraha Vana Taiwani dollar Veering veerand marka Vonn (won) Lõuna-Korea KRW Põhja-Korea KPW Ö Öör Loend lühendite järgi A ADP Andorra peseeta AED Araabia Ühendemiraatide dirhem AFA Afganistani afgaani ALL Albaania lekk ANG Hollandi Antillide kulden AOK Angola kvanza ARA Argentina austral ATS Austria šilling AUD Austraalia dollar AWG Aruba guilder B BBD Barbadose dollar BDT Bangladeshi taka BEF Belgia frank BGL Bulgaaria leev BHD Bahreini dinaar BIF Burundi frank BMD Bermuda dollar BND Brunei dollar BOB Boliivia peeso BRC Brasiilia kruseiro BSD Bahama dollar BTN Bhutani ngultrum BUK Birma kjatt BZD Belize'i dollar BWP Botswana pula C CAD Kanada dollar CHF šveitsi frank CLP Tšiili peeso CNY Hiina jüaan (yuan renminbi) COP Colombia peeso CRC Costa Rica koloon CSK TSLV kroon (koruna) CUP Kuuba peeso CVE Roheneemesaarte eskuudo CYP Küprose nael D DEM Saksa mark DJF Djibouti frank DKK Taani kroon DOP Dominikaani peeso DZD Alžeeria sinaar E ECS Ecuadori sukre ECU eküü EEK Eesti kroon EGP Egiptuse nael ESP Hispaania peseeta ETB Etioopia birr F FIM Soome mark FJD Fidži dollar FKP Falklandi saarte nael FRF Prantsuse frank G GBP Suurbritannia naelsterling GHC Ghana sedi GIP Gibraltari nael GMD Gambia dalasi GNS Guinea syli GRD Kreeka drahm GTQ Guatemala ketsaal (quetzal) GWP Guinea-Bissau peeso GYD Guyana dollar H HKD Hongkongi dollar HNL Hondurase lempira HUF Ungari forint HTG Haiti gurd (gourde) I IDR Indoneesia ruupia IEP Iiri nael ILS Iisraeli seekel INR India ruupia IRR Iraani riaal IQD Iraagi dinaar ISK Islandi kroon ITL Itaalia liir J JMD Jamaica dollar JOD Jordaania dinaar JPY Jaapani jeen (yen) K KPW Põhja-Korea vonn (won) KHR Kambuchea riaal KES Keenia šilling KMF Komooride frank KRW Lõuna-Korea vonn KWD Kuveidi dinaar KYD Kaimani saarte dollar L LAK Laose kip LBP Liibanoni nael LKR Sri Lanka ruupia LRD Libeeria dollar LSL Lesotho loti LUF Luksemburgi frank LYD Liibüa dinaar M MAD Maroko dirhem MGF Malgassi frank MNT Mongoolia tugrik MOP Macau pataaka MRO Mauretaania ouguiya MTL Malta liir MUR Mauritiuse ruupia MVR Malediivide rufiyaa MZM Mosambiigi metikal MWK Malawi kvatša (kwacha) MXP Mehhiko peeso MYR Malaisia ringgit N NGN Nigeeria naira NIC Nicaragua kordoba NLG Hollandi kulden NOK Norra kroon NPR Nepali ruupia NZD Uus-Meremaa dollar O OMR Omaani riaal P PAB Panama balboa PGK Paapua Uus-Guinea kina PEI Peruu inti PHP Filipiinide peeso PKR Pakistani ruupia PLZ Poola zlott PTE Portugali eskuudo PYG Paraguay guaranii Q QAR Qatari riaal R RWF Rwanda frank ROL Rumeenia lei S SAR Saudi-Araabia riaal SBD Saalomoni saarte dollar SCR Seišelli ruupia SDP Sudaani nael SEK Rootsi kroon SGD Singapuri dollar SHP Saint Helena nael SIT Sloveenia tolar SLL Sierra Leone leoone STD Sao Tome ja Principe dobra SOS Somaalia šilling SRG Suriname kulden SSP Lõuna-Sudaani nael SZL Svaasimaa lilangeni SUR NSV Liidu rubla SVC Salvadori koloon SYP Süüria nael Z ZAR LAV rand ZRZ Sairi zaire ZMK Sambia kvatša ZWD Zimbabwe dollar T TJS Tadžikistani somoni THB Tai baat TND Tuneesia dinaar TOP Tonga pa'anga TPE Timori eskuudo TRL Türgi liir TZS Tansaania šilling TTD Trinidadi ja Tobago dollar TWD Taiwani uus dollar U UGS Uganda šilling USD USA dollar UYP Uruguay peeso V VEB Venezuela boliivar VND Vietnami dong VUV Vanuatu vatu W WST Lääne-Samoa tala X XAF Kesk-Aafrika frank XAU Kuld XAG Hõbe XBA EURCO XBB E.M.U.-6 XBC E.U.A.-9 XBD E.U.A.-17 XCD Ida-Kariibi dollar XOF Mali frank XOF CFA frank BCEAO XPF CFP frank Y YDD Jeemeni dinaar YER Jeemeni-Araabia riaal YUD Jugoslaavia dinaar Majanduse loendid


Kuidas on lood Eestis päikeseenergia korjamisega? - Dedicated professionalsDedicated professionals Kuidas on lood Eestis päikeseenergia korjamisega? - Dedicated professionals by Susan Scott / 25 veebruar 2016 / No Comments Jah, esimesed päikeseelektrijaamad on juba elektrit tootmas. kui aastal 2008 oleks elektrienergiaks vajaminev investeering saadud tagasi 50-60aasta pärast, siis täna on võimalik see juba 15aastaga tagasi teenida, enam ei see väita, et tegu oleks kalli kulutusega. Kuna päikesepaneeli eluiga on kolmkümmend aastat ning neid on lihtne hooldada siis on see tehnoloogia just Eestisse sobiv. Tasuvusaja arvutuskäigus on arvestatud investeeringu puhul 100% omaosalust ja ei ole hetkel arvestatud elektrihinna tõusuga, elektrienergia hinna tõustes lüheneb tasuvusaeg veelgi. Elektrienergia hinnatõusust me ei pääse, mis omakorda viib taastvenergia lahenduste laialdasema levikuni. Alternatiiv on veel uurida mida soovitab Eesti energia arvete kokkuhoiuks. Usume, et Eestis hakkavad päikesepaneelid tohutult levima, kus PV päikesepaneelidest tulev tulu on võimalik lihtsalt muuta võrgule sobivaks elektrienergiaks. Saadud elektrienergia kasutatakse ära oma majapidamises, saades lisaks rahalist toetust omatarbeks toodetud elektrienergialt. Lahendusi ei pea ise välja mõtlema, tänapäeval on kõik vajalikud seadmed olemas ja nad vastavad mikrogeneraatorite ja võrgustandarditele. Head päikesepaneelid on toodetud Saksamaal, kus kvaliteedi osas järeleandmisi ei tehta, kõik päikesepaneelid on eelnevalt läbinud tootekontrolli. Vastavalt kliendi soovidele ja ootustele on lihtsasti võimalik sobitada kokku endale vajaminevad paneelid. Valikuvariant millest paljud ei tea on päikesepaneelidega boilerid millega võimalik suur energiasääst võita. Erinevalt mujal maailmas levivatest toetusskeemidest ei saa Eestis otsetoetust seadmete soetamiseks. On olemas fondid mis toetavad rohelist energiat ning maksavad inimestele selle eest toetusrahasi.Oled otsustanud, kuid kuhu need paneelid panna, neid on palju vaja... Erinevalt tuulegeneraatoritest ei vaja PV paneelide süsteemid erilist hooldust, piisab kui korra aastas puhastada/pesta päikesepaneelide pind, võib ka öelda, et nende puhastus sõltub sinu tahtmisest, keskkonnast ja määrdumisastest näiteks linnu väljaheide.. Soovituslik on jälgida ka periooditi inverterseadme tööd ja kontrollida jahutusradiaatorite olukorda, kas on seal liigset prahti, mis võib takistada soojuse eraldumist. 06 märts 2016 / No Comments Kui oled kord raha paigutanud kasvuhoonesse, si...


text: Arvo Valton (kodanikunimega Arvo Vallikivi; sündinud 14. detsembril 1935 Märjamaal) on eesti proosa- ja näitekirjanik, luuletaja, stsenarist, tõlkija ning publitsist. Elulugu Arvo Valton on sündinud 14. detsembril 1935 Märjamaa alevis Hiiumaalt pärit ettevõtja Jakobson-Waltoni pojana. Alustas haridusteed Märjamaa algkoolis, kus õppis aastail 1943–1949. Küüditati koos vanematega 1949. märtsis. Väljasaadetuna jätkas õpinguid aastail 1949–1951 Novosibirski oblasti Tšanovski sovhoosi 7-klassilises koolis ja 1951–1953 Tšanõ keskkoolis. Lõpetas 1954. aastal Magadani oblasti Susumani keskkooli, tuli seejärel tagasi Eestisse. Õppis aastail 1954–1959 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia- ja mäeteaduskonnas, kus omandas mäeinseneri eriala. Töötas seejärel aastail 1959–1961 Maardu keemiakombinaadis karjääri vahetusülemana ja rikastusvabriku tehnilise juhatajana. Jätkas 1967. aastani haridusteed üleliidulise kinoinstituudi kaugõppes, lõpetades selle filmidramaturgina. Töötas aastail 1961–1968 Tallinna mõõduriistade tehases inseneri, konstruktori ja patendiosakonna juhatajana. Oli aastail 1968–1975 kutseline kirjanik. Ta on töötanud Tallinnfilmi stuudios toimetuskolleegiumi liikmena. 1965. aastast on Eesti Kirjanike Liidu liige; 1971. aastast liidu juhatuse liige; aastail 1981–1989 juhatuse presiidiumi liige ning aastail 1990–1992 esimehe asetäitja. Valton on tegutsenud Tallinna kirjandusklubi Pegasus esimehena. Ta on Eesti Kinoliidu liige alates aastast 1979 . Valton oli üks mõttevahetuse algatajaid fosforiidimaardlate üle aastal 1987. Aastal 1980 osales ta 40 kirja aktsioonis, olles üks selle organiseerijaid. Lõi kaasa taasiseseisvumisüritustel, kuuludes samal ajal nii Loomeliitude Kultuurinõukogu kui ka Eesti Kongressi ja Eesti Komitee 1. koosseisu liikmete hulka. 1992–1995 oli Valton VII Riigikogu koosseisu liige. Kuulub 1994. aastast Isamaaliitu (praegu Isamaa ja Res Publica Liit). Alates 1989. aastast on Arvo Valton korporatsiooni Rotalia liige. Rahvuslasena on Valton võtnud sõna eesti keele ja kultuuri küsimustes, ta on lülitunud taasiseseisvumisjärgsesse poliitika- ja vaimuellu tõsiisamaalises vaimus. Valton on osalenud soome-ugri rahvaste hõimuliikumises. Aastal 1993 valiti Valton Soome-Ugri Kirjanduste Assotsiatsiooni aseesimeheks ning aastal 1996 esimeheks. Alates aastast 1998 on Valton assotsiatsiooni president. Ta on reisinud paljudes Euroopa riikides, Ameerikas, Austraalias ning kõigis endise Nõukogude Liidu vabariikides. 2009. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. Arvo Valton (Vallikivi) on Märjamaa valla aukodanik. Looming Esimese trükiproovina ilmus novellett "Lauad" (Noorus, 1960, 4). Varasemale lühiproosale on iseloomulik argieluseikade leidlik visandamine. Esikkogu "Veider soov" (1963) äratas elavat huvi oma värske nägemise ja leebe huumori tõttu. Novellikogus "Rataste vahel" (1966) ilmutas Valton varasemast suuremat tüpiseerimise oskust. Tema selle perioodi tekstidele on iseloomulik inimese soovide kokkupõrge nende täitmist takistavate asjaoludega ja jäämine argielu rataste vahele. 1960. aastate teisel poolel toimus Valtoni loomingus murrang: novellidesse ilmusid satiiriline hüperbool ja grotesk, mis kujunesid proosauuenduses tooniandvaks. Keskne on inimtegevuse võõrandumine jäigalt determineeritud süsteemis ja bürokraatliku rutiini haardes: Valton kujutab inimeste süsteemi, kus tegevus muutub absurdseks. Aastal 1968 ilmunud kogud "Kaheksa jaapanlannat" (LR) ja "Luikede soo. Karussell" kutsusid esile poleemika: Valtoni loomingust otsiti eksistentsialismi mõjusid. Võõrandumisele vastandas Valton inimeksistentsi kui subjektiivse olemise, teisitiolemise. Novellikogus "Sõnumitooja" (1972) vaatleb ta teisitiolemise võimalusi võõrandumise haardes, Valtoni novell metaforiseerus ja võttis parabooli kuju. 1970. aastate algul tärganud ajaloohuvi kallutas kirjanikku käsitlema ajalugu inimtegevuse näitelavana, millel on kalduvus korduda. Sarnaselt Karl Ristikiviga vältis Valton ajalooproosas Eesti ajalugu ja ammutas ainet teiste maade minevikust. Novellikogus "Õukondlik mäng" (ilmunud Loomingu Raamatukogus aastal 1972) aktualiseerib Valton ajaloo näidetel inimliku negatiivsuse avaldumisvorme. Kujunenud markantseimaks mudelproosa ja paraboolnovelli viljelejaks, siirdus Valton uute väljendusvahendite otsingule. Novellikogude "Pööriöö külaskäik" (LR 1974) ja "Läbi unemaastike" (1975) unenäo- ja müüdiloogika lisas tema loomingusse individuaalse ja kollektiivse alateadvuse analüüsi, müüdiloogika tõi esile subjektiivse olemise teise erikuju. 1970. aastate keskel muutus Valtoni looming žanrite poolest mitmekülgseks: novellide kõrval ilmusid romaanid, aforismid, luuletused ja lasteraamatud. Novellivalikkogudes "Mustamäe armastus" (1978) ja "Võõras linnas" (1981) kujutab Valton elu ja inimest subjektiivse olemise vaatekohast; kohati tugevnenud publitsistlik allhoovus on paigutatud mängu paradoksaalsusele, mis tagab maailmapildi ambivalentsi. Valtoni esimene romaan "Tee lõpmatuse teise otsa" (1978) on ajalooline - jutustatakse mongoli valitsejast Tšingis-khaanist ning taoistlikust mungast Chang Chunist. Kõiki romaani kompositsioonireegleid lammutab loogikast loobuv sürrealistlik teos armastusmotiivide variatsioonidega "Arvid Silberi maailmareis" (1984, lühem variant 1981), kus autor esitab subjektiivseid kujutlusi rännakutena järjest avarduvas aegruumis. Kahe raamatuna "Üksildased ajas" (I – 1983; II – 1985) ilmunud kuues jutus on keskendutud üksilduse kui olemisviisi analüüsile, mis lahkneb konformsest ja stereotüüpsest olemisest. Valton on avaldanud aforismikogud "Uksed kriuksuvad öösiti" (1977), "Märklaud kilbiks" (1980) ja "Tagasi tulevikku" (1985) ning kaks luulekogu "Kollasteks laikudeks laguneb" (1978) ja "Seniks" (1992). Arvo Vallikivi nime all ilmunud raamatuist: "Retk ooboluste riiki" (1978) jutustab maavarade tekkest; "Ajaprintsess" (1981) on lastele kirjutatud kunstmuinasjuttude kogu; "Põhjanaela paine" (1983) tugineb hüperboreilise folkloori motiividele, kus müüdiloogikale omased võtted avalduvad eriti ehedalt. Mütoloogia kõrval on Valton ilmutanud huvi europotsentrismi lagunemisest tinginud mõttevoolude vastu (näiteks zen-budism ja taoism). 1979. aasta romaanivõistlusel kõrvalelükatud romaan "Rauakolina etüüdid" koos tsensuuri tõketesse jäänud poliitiliste novellide kui ka uuema lühiproosaga ilmusid koguna "Rännak giidi saatel" (1988, sellega saavutas ta ka Juhan Smuuli nimelise preemia 1989), kus poliitilised realiteedid on seostatud eetikaga. Autor juhib tähelepanu vägivallale poliitikas, arendades reaalelu episoode absurdini, kus kasutab idamaade motiive teoses "Pildid filosoofi, prohveti, kunstniku, poeedi elust" (1992). Märtsiküüditamisele järgnenud väljasaadetute elu Siberis kujutab autobiograafiliste sugemetega romaan "Masendus ja lootus" (1989). Friedebert Tuglase novelliauhinna on saanud 1973. aastal avaldatud novell "Ohtlik leiutis" ja 1979. aastal avaldatud novell "Mustamäe armastus". Ülevaate Valtoni proosast annavad "Valitud teosed" I–II (1984). Publitsistina on Valton võtnud sõna rahvuskeele ja -kultuuri ning keskkonnakaitse teemal; 1986 algatas ta diskussiooni fosforiidimaardlate üle. Filmid, näidendid Valton on kirjutanud stsenaariumid mängufilmidele "Viimne reliikvia" (1969, Eduard Bornhöhe raamatu "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad" ainetel), "Hundiseaduse aegu" (1984) ja "Näkimadalatele" (Herman Sergo romaani ainetel), aga ka telemängufilmidele "Minu naine sai vanaemaks" (1976) ja "Ringhoov" (1988, novelli "Mustamäe armastus" motiividel, lavastaja T. Virve). Kogudena on avaldatud filmistsenaariumid "Kohtunikud ja kohtualused. Erapooletu. Hundiseaduse aegu" (1990), stsenaariume ja libretosid koos memuaaridega teatrist ja filmindusest kogus "Proovipildid" (1990). Ka kaks näidendit on avaldatud raamatuna "Vägede valitsejad. Pealkiri" (1988), neist esimene sai Ugala teatrimaja avamisnäidendite võistlusel II koha auhinna ja see lavastati 1986 Pärnu Endla teatris. Vanemuises lavastati 1966 Paul-Eerik Rummo koostatud montaaž Valtoni proosast "Lugusid argielust ehk Valtoniana". Valton on kirjutanud libreto Eino Tambergi ooperile "Lend" (Estonia 1983). Valton on tõlkinud kirjandust vene, mari, udmurdi, mokša, bulgaaria, poola ja ungari keelest. Muud teosed "Muinasjutt Grandi leidmisest" (1976) "Arvidi maailmareis" (LR 1981) "Vanad arved" (1981) "Kiirustav kahetsus" (1989) "Kirikutrepil" (1989) "Kohtunikud ja kohtualused" (1990) "Proovipildid" (1990) "Üks tund Toledos" (1990) "Kuninglik lõbu" (1991) "Liisa ja Robert" (1993) "Väike ilus vangimaja" (1990–1995 novellid) "Leidik" (2000) "Liblikas, ilus ja paks" (2003) Tunnustus 1973 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Ohtlik leiutis") 1979 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Mustamäe armastus") 1984 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Üksildased ajas") 1989 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Rännak giidi saatel") 1990 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Masendus ja lootus") 2000 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk 2007 – Paabeli Torni auhind (Vladimir Timini "Vana-Permi poisi Tikö seiklused" tõlge eesti keelde) 2008 – Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (soome-ugri rahvaste luule vahendamise eest eesti keelde) 2014 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium 2015 – Rahvusmõtte auhind 2018 – Jaan Krossi kirjandusauhind ("Märjamaa legend") 2022 – Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind Viited Välislingid Referaat Arvo Valton. Arvo Valton: ma ei usu kultuuri allakäiku. ERR. 30. jaanuar 2009. Holger Kaints. Triviaalsusest punutud mustrid, muidu kriuksuga lood. Sirp, 19. märts 2010 Tarmo Teder. Vastab Arvo Valton. Teater. Muusika. Kino. oktoober 2001 Kaarel Kressa. Valtoni vägivallatud tšuudid Novgorodimaal asju ajamas. Eesti Päevaleht 16. juuli 2010 Kirjanik Arvo Valton kandideerib valimistel Vaba Tallinna Kodaniku nimekirjas, Delfi, 28. august 2013 Eesti kirjanikud Eesti Kongressi liikmed Eesti stsenaristid VII Riigikogu liikmed Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased Korporatsioon Rotalia liikmed Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid Tartu Ülikooli vabade kunstide professorid Sündinud 1935


Eston Kohverile esitati uued süüdistused ebaseaduslikus piiriületamises ja relvade salakaubaveos(53) Eston Kohverilt ülekuulamisel väidetavalt konfiskeeritud asjad Eesti-Vene piirilt röövitud kaitsepolitseinik Eston Kohverile, keda venelased süüdistavad spionaažis, esitati Moskvas uued süüdistused relvade salakaubaveos ja riigipiiri ebaseaduslikus ületamises, teatas tema advokaat Jevgeni Aksjonov. "Sel aastal esimest korda toimus Kohveri ülekuulamine minu juuresolekul reede õhtul ja kestis poolteist tundi. Lisaks esialgsele süüdistusele spionaažis esitas prokuratuur talle ka uue süüdistuse relvade salakaubaveos ja Venemaa piiri ebaseaduslikus ületamises," kirjutas Kommersant. Ta lisas, et ülekuulamisel näidati Kohverile videosalvestisi, mis olid tehtud Pihkva oblastis, samuti piirivalvurite tunnistajate ütluseid. Kokku näidati talle tõendeid üheksast eri ajal toimunud piiri ületamise korrast, kirjutas ajaleht. Eston Kohver rööviti Eesti-Vene piirilt Eesti poolelt 5. septembril 2014. aastal ja viidi Moskvasse Lefortovo vanglasse. Venemaal süüdistatakse teda spionaažis. Lefortovo kohus pikendas 2. aprillil Eesti kaitsepolitseiniku Eston Kohveri vahi all hoidmise tähtaega 5. juunini. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71288107


5) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine;


Hov Pod Maailma kõige ohutum ja vastupidavam Hov Pod Surf Hovercraft Esileht Pind Surfata Surf Hovercraft Hov Pod Surf Hovercraft on ainulaadsed võimed, mis muudavad nad surfamise ajal äärmiselt vilgaseks. Hov Pod Surf Õhusõiduk võib hõlpsasti üle maa sõita; veel või kiire vesi; madalas vees või surfata, andes meile juurdepääsu piirkondadele, mida teiste sõidukitega ei ole võimalik saavutada. Nende kahepaikseid võimeid ei mõjuta vee liikumine ega sügavus, isegi kiirelt liikuvad alamvoolud, mis annavad suuremat vastupanuvõimet paatidele ja mida võib olla raske ujuda. Hov Pod Surf Hovercraft, erinevalt paljudest teistest veesõidukitest, on mõeldud ka soolase vee kasutamiseks suletud kiirelt tõstetavate mootorikattedega, kõrge spetsifikatsiooniga elektrikomponentidega ja roostevabast terasest liitmikega, mis vähendavad korrosiooni, suurendades samal ajal töökindlust ja ohutust. Kui teil on ülesanne või seiklus, kus teil on vaja uurida, reisida, uurida, päästa või transportida inimesi või tooteid kogu surf, liiv, rand ja lained, võtke ühendust Hov Podiga, laseb oma projekti arutada? Hov Pod Surf Hovercraft võib töötada üleujutatud maa, muda, jõesängide, madalate vee / loodete piirkondade, kärestike, vöötohatiste, avatud vee, rohu, liiva, kõrbe, soode, soo, preeria, märgalade, heinamaa, raba, lahe, muda, kaldad, umbrohud, veealused taimed, lumi, jää, teed, madalad järved kuivanud soolaseid, liivakive, teid, tõepoolest ühtegi korterit pind kiirusega kuni 45 mph ilma looduse või ökoloogiata. "Parim surfer on seal, kellel on kõige lõbusam." Surf Hovercraft Video Hov Pod Surf Õhusõidukid lendavad üle erineva maastiku sujuvalt, suudavad veest maha võtta ja sealt maha võtta. Hov Pod Surf Hovercraft on mõeldud spetsiaalselt stabiilsuse, vastupidavuse, ujuvuse ja soolase vee käitamiseks. Hov Pod Surf Hovercraft on konstrueeritud nii, et need on kõik maastikuhobused, kes suudavad kanda 9i inimesi või pakkuda 1500 lbs (680Kg) kasulikku koormust. lihtne osta, kasutada, hooldada ja kasutada. Otsingu- ja päästeoperatsioonides hoiab Hov Pod Surf Hovercraft esimesed reageerijad ohu kohal, mitte selles. Kuna Hov Pod hoiab 9i tolli ohutult üle liiva või vee, saavad nad ohvrite lähedale, et paat või helikopter ei jõua. Hov Pod Surf on hõlpsam ja kütusesäästlikum kui paadid, need on taskukohased, kergesti ostetavad, kasutatavad, hooldatavad ja kasutatavad. Muude sõidukite surfamisraskused Enamik surfajaid on kvalifitseeritud ujujad. Nad saavad hakkama töötlemata veega. See tähendab, et lained võivad olla järeleandmatud ja ettearvamatud. Haid ja muu mereelu Kui te surfate, näete mereelu. See on paratamatu. Mõned on ohutud. Teised võivad sind tappa. Rocks ja Reef Kui te sõidate lainete peal, siis on pinna all palju, mis võivad sulle kahjustada. On mitmeid erinevaid ohte, mida igapäevaselt võidelda võib. Ei ole haruldane näha luumurde või alumise jäseme dislokatsioone, mõned nõuavad tõsist arstiabi.


5. Kui osaliste konverents konsensuse alusel ei otsusta teisiti, rakendatakse osaliste konverentsi menetluskorda ja konventsioonis ettenähtud rahastamismenetlust protokolli suhtes mutatis mutandis.


Turvatöötajad pidasid kinni neid noaga rünnanud mehe(4) Turvafirma töötajad pidasid kolmapäeva öösel ühes Lasnamäel asuvas söögikohas kinni narkojoobe tunnustega meesterahva, kes ründas teda korrale kutsuma tulnud turvafirma patrulltöötajaid. USS Security juhtimiskeskusse saabus kolmapäeva öösel vastu neljapäeva kell 00:14 paanikahäire ühest Lasnamäel asuvast söögikohast. Söögikoha töötajate sõnul oli üks meesterahvas ebaadekvaatselt käitunud ning sealseid külastajaid häirinud, teatas turvafirma esindaja. Sündmuskohale saabunud kaks patrullekipaaži palusid teisi häirinud isikul lahkuda, mille peale haaras meesterahvas noa ning ründas sellega turvatöötajaid. Agressiivse mehe rünnaku tõrjumiseks oli turvatöötajad sunnitud kasutama pipragaasi ning käeraudu, mispeale suudeti mees maha rahustada. Sündmuskohale kutsuti ka politsei, kellele anti turvatöötajaid rünnanud isik üle.


text: Asudes mugavalt Phuket's, on BYD Lofts Boutique Hotel & Service Apartment suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Hotell asub 1 km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab BYD Lofts Boutique Hotel & Service Apartment kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), suitsetamisala, WiFi , 24-tunnine vastuvõtt, parkla. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas välibassein , massaaž, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. BYD Lofts Boutique Hotel & Service Apartment on Sinu sihtkoht Phuket kvaliteetse majutuse otsinguil.


Eesti-Läti piiril taastub ajutiselt piirikontroll Siseministeeriumi ettepaneku kohaselt taaskehtestatakse Euroopa Liidust Eestisse sisenemisel piirikontroll isikutele ja transpordivahenditele ning riigipiiri valvamine Eesti-Läti piiril 17. aprilli südaööst kuni 23. aprilli hilisõhtuni. Eesti-Läti piiri saab eeltoodud ajal ületada Ikla , Vana-Ikla, Jäärja, Vastse-Roosa, Murati, Mõisaküla ning kolme Valgas asuva piiripunkti kaudu. Samas ei ole lubatud Eesti-Läti riigipiiri ületamine piiripunktide vahelisel alal. Erandlikel asjaoludel võib politseiametnik teha erandi, kui inimesel on Eestisse saabumiseks ja Eestis viibimiseks seaduslik alus, nõuetekohane isikut tõendav dokument ja tema isik on tuvastatud või tema isikusamasus on kontrollitud. Eesti ja Läti riigipiiri ületavate reisirongide reisijate kontroll toimub vagunites ja perroonil. Nii piiripunktides, lennukites, laevades kui rongides ei kanta piiriületusel inimeste reisidokumentidesse templijäljendeid. Politsei- ja piirivalveametil on õigus piirikontrolli kaasata ka kaitseliitlasi. Piirikontrolli ja riigipiiri valvamise ajutine taaskehtestamine ei too kaasa täiendavat tolliformaalsuste läbimise kohustust. Siseministeeriumi valitsemisala personalikulude vajadus seoses NATO välisministrite kohtumisega on ligi 31 miljonit krooni. 22. ja 23. aprillil 2010 toimub Tallinnas NATO liikmesriikide välisministrite mitteametlik kohtumine, milles osalevad kuni 56 riigi kõrgetasemelised delegatsioonid ning ligikaudu 400 ajakirjanikku. Samal ajal toimub Tallinnas ka Lennart Meri teaduskonverents.


text: Kilpnäärme ületalitus 06.11.18 / Endokrinoloogia biopsia tulemus: Vasak sagar. vähe verd, veidi kolloidi. Rakke ei leidu, vähe follikulaarepiteeli rakke. Mis ravimit oleks edaspidi mõistlikum võtta, et juuksed vähem väljalangeksid ja maksale ei mõjuks? Kas Thyrozoli või Propüültiouratsiili? Biopsia vastus tähendab seda, et punktsioon ebaõnnestus ja ei saadud piisavalt rakumaterjali. Nii türosoolil kui propüültiouratsiilil esineb enam-vähem sama sagedusega maksa kahjustavat kõrvaltoimet. Juuksed langevad välja pigem kilpnäärme autoimmuunse haiguse kaasnähuna kui ravimi mõjul - ka selles suhtes vahet pole.


Ehitusmaterjalidega seotud artiklid | Rakennusmateriaalit bauroc tuotteet *ALV suomalaisille yrityksille on 0%* Parhaat hinnat ovat vain alku! Nopea toimitus ympäri Suomea Posted on June 1, 2020| Posted in Homer - ehitame koos| By: Homer Posted on April 1, 2020| Posted in Homer - ehitame koos, Tooted| By: Homer Posted on January 14, 2020| Posted in Kampaaniad| By: Homer Posted on November 1, 2019| Posted in Homer - ehitame koos| By: Homer Posted on October 11, 2019| Posted in Homer - ehitame koos| By: Homer Posted on October 1, 2019| Posted in Tooted| By: Homer Posted on September 10, 2019| Posted in Ehitus uudised, Tooted| By: Homer Posted on July 1, 2019| Posted in Tooted| By: Homer Juhend: Vannitoa plaatimine Posted on June 30, 2019| Posted in Homer - ehitame koos| By: Administrator Homer - Ehitame koos - sektsioonis räägime kõigepealt oma koostöö partneri Kiilto abiga, kuidas teostada vannitoa plaatimistöid. Vaata detailset kirjeldust koos video ja pildimaterjaliga ning usu meid, sa saad plaatmisega ise hakkama! Posted on June 27, 2019| Posted in Tooted| By: Administrator Kuidas valida õiget soojustusmaterjali? Soojustusmaterjalide võrdlus ja juhised valiku tegemiseks September 10, 2019 Miks kasutada märgades ruumides niiskuskindlat seinaplaati? October 1, 2019 Uponori põrandakütte veebiseminar Homeri klientidele June 1, 2020 Unikaalne Eestis ja patenteeritud heliisolatsiooni süsteem MUTE April 1, 2020 Võida kruiis Rootsi Tallink laeva sviidis January 14, 2020 HH - Homer House, ühe maja tootmise lugu November 1, 2019 Teeme ise soojapidava kuudi oma lemmikloomale October 11, 2019 Vannituba hüdroisolatsioon DIY teeme ise myynti@eHomer.fi


text: Kas turundajatel sobib inimeste pensioniraha jahtida? - Bestmarketing Autor: Heidi Reinson • 11. oktoober 2019 Kirgi kütnud pensionireform on tulekul. Praeguse plaani järgi saab hakata järgmise aasta augustis avaldusi sisse andma ning 2021. aasta alguses võib soovi korral osa pensioniks kogutud rahast kätte saada. Sellega seoses on hakatud ka hoogsalt uurima, kui paljud inimesed kavatsevad II samba raha välja võtta. Ma ei hakka siin praegu erinevaid konkureerivaid protsente esile tõstma, sest tänaseid küsitlustulemusi tuleks tõlgendada suure ettevaatlikkusega. Kas meie kavatsused jõuavad järgmistel aastatel ka tegudeni? Ootan suure põnevusega! Valitsus on oma valiku teinud, kuid julgen väita, et inimesed veel lõplikult otsustanud ei ole. Kindlasti on inimesi, kes teavad, et neil on seda II samba raha vaja – laenuikkest pääsemiseks, implantaatideks või muudeks elukvaliteeti tõstvateks tegevusteks. On ka neid, kes pimesi usaldavad Neivelti, umbusaldavad panku või on Seederi tulihingelised fännid. Nad ütlevad, et võtavad II samba raha välja ja ilmselt seda aasta pärast ka teevad. Aga on ka neid, kelle otsus ei ole veel täna kivisse raiutud. Kui paljud inimesed lõpuks II samba raha välja võtavad, sõltub muuhulgas ka sellest, kui lihtsaks või keeruliseks kogu see protsess kujundatakse, näiteks kas avalduse tegemiseks peab vaeva nägema või on raha vaid hiirekliki kaugusel. Lisaks on võimalik 20% tulumaksu raamistada tavapärase tööjõumaksu või "trahvina." Taolised pisiasjad n-ö teenusedisainis võivad paljudele kõhklejatele otsustavaks saada. Samuti on meil väga raske (kui mitte võimatu) endale ette kujutada, kui väga me seda II samba raha aasta pärast tahame. Põhjused võivad olla proosalised nagu töökoha kaotus, ootamatult katki läinud auto või tilkuma hakanud lagi. Põhjuseid lisandub kindlasti veelgi, mida lähemale see raha meile jõuab. Reformi planeerijad rõhutavad, et muudatused annavad inimestele rohkem vabadust. Paratamatult annab see reform ka ettevõtetele vabaduse ootamatult rikkaks saanud inimesi mõjutama hakata. Mis siis selle eesoleva aasta-pooleteise jooksul juhtuma hakkab? Kuidas ja mis suunas inimesi müksatakse? Pealkirjad meediaväljaannetes, uuringutulemuste tutvustused, naabrimehe plaanid – need kõik hakkavad meie otsust mõjutama. Lisaks veel osavate turundajate sõnumid nii finantssektoris kui ka mujal. Tõenäoliselt ilmuvad uued finantsinstrumendid II samba alt vabaneva raha kasutamiseks, uued soovitused pankadelt. Kindlasti tulevad ka kinnisvarafirmad välja nõuannetega raha paremaks investeerimiseks. Tervis, sh uued hambad, on kindlasti hea investeering tulevikku. Võib ju öelda, et kui turundus on inimeste vajaduste rahuldamine, siis olekski nüüd hea hakata inimeste soove täitma. Häid soovitusi ja parimaid investeerimisvõimalusi peabki inimestele tutvustama. Samas, kust jookseb piir, millistel toodetel ja teenustel on "õigus" II samba rahale? Ka õigesti valitud hinnaline käekott võib olla investeering! Kas uued järelmaksuskeemid stiilis "maksa jaanuaris 2021, kui II samba raha kätte saad!" on vastuvõetav praktika? Kas reklaamikampaaniates nalja viskamine stiilis "ära lase rahal kopitada, osta toode X" on hea maitse piire ületanud? Ma juba näen vaimusilmas kõiki neid vaimukaid reklaame, taustaks Sõnajalgade laul "Tulge kõik, vaesed ja rikkad". Peame arvestama, et taolised naljad, kui neid koguneb ja kuhjub, paratamatult naeruvääristavad II sammast ja tulevikuks säästmist laiemalt. Sellel kõigel on inimeste otsustele mõju. Iga ettevõte tahab ja peabki oma kaupa promoma. Ma ei kavatse kedagi hurjutada, sest kõigil on õigus (seaduse piires) lasta oma loovusel lennata. Küll aga tahaksin küsimuse õhku visata: kas II samba raha on nagu lotovõit, mida ettevõtted peaks šampanjaga tähistades järgmiste aastate müügieelarvesse kirjutama? Samuti soovin meile kõigile südamele panna, et meil on vabadusega kaasnev vastutus. Nii ajakirjanikel, arvamusliidritel, uuringufirmadel info jagamisel, kui ka kõigil turundajatel, kes himustavad oma kliendi pensioniraha. Loomulikult ma saan aru, et majanduslikus mõttes ei ole vahet, kas me "jahime" oma kliendi järgmise kuu palka või II samba raha, alati võib öelda, et inimene peaks oma tuleviku ja tervise osas parimaid otsuseid tegema. Aga mõneti on tegemist erilise olukorraga, kus esmakordselt (maailmas!) antakse inimestele võimalus juba kogutud pensioniraha laiaks lüüa. Inimloomusele on omane lühiajaline käitumine. Kõik viigimarjad tuleb kohe ära süüa, nagu Harari oma raamatus tabavalt kirjeldab. Meil on väga raske loobuda tänastest kiusatustest ja teha tuleviku mina jaoks kasulikke valikuid (mõelge kasvõi kookide, jõusaali, raamatute lugemise jm taoliste valikute peale). Varsti aga oleme olukorras, kus see niigi raske otsus tehakse meie jaoks veelgi raskemaks. Vabadusega võiks kaasneda ka vastutus, aga keeruline on ette näha, kuidas see vastutuse jagamine 30 aasta pärast välja näeb.


text: Hele, 2005-10-06 22:53:45 jälgija: Tripilembus ja ohjeldamatu lobisemine on ilmselt miskit pidi seotud. Heelium: Nii et ma pean nõustuma, on küll seotud — pöördvõrdeliselt. Kohalik statistika näitab vastupidist - kaks kõige tripilembesemat jutustavad kõige rohkem. Ja neist kahest suurem jutustaja on ka suurem trippija, I guess ;) Heelium, Hele, 2005-10-06 23:12:22 No mitte päris (ehkki antud juhul, kui külas oleks hullumaja ja mitteliberaalne kord, siis pandaks sinna pigem mind, kes ma seda onni ei näe). Ma pean silmas seda, et kui vaadelda reaalsust, esitada küsimus, mis on reaalsus. Reaalsus on (näiteks): 1. Mõõdetavad protsessid 2. Nähtused, mida on nende seletamiseks vaja eeldada Ma ei hakka sügavalt sisse minema mingisse metafüüsikasse, vaid käsitlen asja üsna lihtsalt. Füüsikalist paradigmat kasutades saab inimestes toimuvaid protsesse seletada osakeste ja nende vastastikmõjude kaudu, samuti võetakse kasutusele keerukas matemaatiline konstruktsioon — väljad, ruum, ruumikõverus jne... Kõik need on "mittemateriaalsed objektid", mis eksisteerivad ainult ühe füüsikalise paradigma konkreetse(te) teooria(te) ulatuses. Psühholoogilist paradigmat kasutades saab inimtegevust seletada asjade kaudu, mida ta näeb. Kõige lihtsam variant nende 100 külaelaniku tegevust ennustada-seletada on eeldada, et on mingi objekt, mille asukohaks on "küla keskpunkt" ja mille mõju nende inimeste tegevusele on selline, nagu oleks onnil, milles elab nõid. St. tekib selline objekt, mis mõjutab reaalsust (inimtegevust) ja mis on kirjeldatav asukoha ja kujuga. Füüsikalise reaalsuse kirjelduses sellist objekti ei eksisteeri — see on fantaasia. Samas — "onn", "nõid" ja "küla keskpunkt" ei ole ainult füüsikalist reaalsust tähistavad märgid. Muud laadi inimliku sümboolika komponente tähistavad need isegi rohkem. Et nüüd lühidalt öelda: eksisteerib objekt, mis ei ole füüsikaline, aga mille olemasolu muutub reaalsuseks selle kaudu, et see mõjutab inimtegevust. Kõige lihtsam käsitlus selle objekti mõju ennustamiseks on eeldada, et sellel on "asukoht", mis ei asu mitte mõttelises ruumis, vaid on seostatud teiste selle küla objektidega ja nende kaudu tegelikkusega, samuti on sellel teatav kuju ("onn, kus elab nõid"). Füüsikalise paradigma alusel ei ole seal ei onni ega nõida, ent mõne muu paradigma alusel on seal mõlemad *kellegi jaoks*. St. psühholoogiline ruum sellisel kujul on vägagi reaalne — selle tegelikkus mõjutab otseselt inimtegevust, ehkki see ruum on oluliselt keerukam, kui see osa sellest külast, mille täidavad need inimesed. Et nüüd teisiti sõnastada — paljud inimesed teavad, et eesti on riik ja sellel on riigipiir. Füüsikalises reaalsuses ei eksisteeri ei riiki ega piiri. Samas — inimtegevust mõjutavad sellised mõttelised objektid, millel on asukoht füüsikalises ruumis. Mõne muu liigi esindaja, nagu nt. kass või kajakas, ei pane riigipiiri üldse tähelegi ega oma mingit ettekujutust sellest, et ta viibib riigis. Kui me tahaksime kokku panna reaalsuse, mis vastab kõikidele liikidele (ja on seega objektiivne), siis oleks tegu teooriaga, mille põhjal on ülikeerukas seletada mõningaid inimtegevuse aspekte, mille seletamise "riigipiiri" (vähemalt inimeste jaoks) reaalseks tunnistamine samas väga lihtsaks muudab. Samas ei saa me panna hullumajja inimest, kes riigi piiri ääres seistes täpselt piiri vaatab ja ütleb, et seal on hoopis puu, mitte riigipiir. Antud juhul tuleb tunnistada, et samas ruumiasukohas eksisteerib kaks objekti — puu ja riigipiir, millest esimene on füüsikalise, teine psühholoogilise ruumi komponent. Samamoodi, nagu tavaline lauajupp võib ilma mingi füüsilise mõõdetava muutuseta muutuda lõikelauaks või firma x kontor firma y kontoriks. Kindlasti ei muutu füüsikaline reaalsus, vaid muutuvad psühholoogilised objektid ja nende mõju inimtegevusele. Heelium, Hele, 2005-10-06 23:14:53 Ma vaatlesin neist ühe tegevust ja leidsin, et üksikisiku elu vaadates on need suurused vähemalt ühel juhul pöördvõrdeliselt muutunud. Võtsin aluseks, et jälgija märkus puudutab reaalajas muutusi. Laiema statistika puhul oleks side tõenäoliselt nõrgem. Hele, 2005-10-07 00:04:48 puudutab reaalajas muutusi. jaa, protsessi peaks tõesti reaalajas jälgima... ehk peaks püüdma laupäevaks mõne blotteri hankida, eks siis saa jälgida neid jutukuse ja muid muutusi ;) Heelium, Hele, 2005-10-07 00:13:38 Postituste arvu on lihtne hinnata — pole arvutis, pole postitusi. Laiemas kontekstis küll oleks tegu keerukama teemaga :) Ants, 2005-10-07 00:35:51 Mis see blotter on, kas mingi Tähe 4 gadget, mis ühendatakse müstiliste kõvakettata arvutite külge, et paistakse tehnoloogia viimase sõnana? Ants, 2005-10-07 00:52:58 A räägi siis juba kõigile, kuidas asjad tegelikult on tegelikult ongi et on päriselt kaa Kogu aeg ju röägin. Ja ega mul ju budade brigaadi ei ole, kes tuleks ja tapetseeriks VIA-t päevast-päeva. Üldiselt tunnen ma siin end üsna üksinda, sest paistab, et olen vist ainus, kes veel vaimolenditesse usub. Andruse puhul nüüd siis see ka ametlik, et ei usu. Või mida muud see pidi siis tähendama; "Aga kes meile Olümposel Zeusi teeb?" Hele, Ants, 2005-10-07 01:17:08 Ei ole seda Tähe 4 ega Riia 142... 33338, 2005-10-07 06:49:57 uvitav miks siin eelistatakse POLEle EJJ OLEt ja mikks kasutatakse ni sageli topelt ejttust? nagu näjttäks Antts: ja ega mul ju pudade prig"aadi ejj ole... > ja ega mul ju pudade prig"aadiole... kujd olen samasugust kasutust tähäldand ka varem ning üsna sageli. levi, 33338, 2005-10-07 08:46:57 Maitse asi. Sõnaotseses mõttes just sõna kasutamise maitse (ingl. 'smell') asi. Selline eitus ei ole ju sugugi nii halb, ehkki tõsi, et seda soovitatakse vältiga. Isiklikult arvan, selline soovitus ei ole mõistlik. Samuti jäävad sellise soovituse motiivid arusaamatuks. Neil eituse juhtudel on ju tegemist eituse rõhutamisega elik topeltrõhutusega. Selliseks topelteituseks elik rõhutatud eituseks on ka ju näiteks " ilma arvutita". Nõus, et eituse märgistamiseks võiks ju piisata "arvutita", kuid siinjuures ei ole mu meelest mõistlik ignoreerida topelteituse kasutamise psühholoogilist põhjust. Tahad suud raamidesse panna? levi, 33338, 2005-10-07 08:48:18 vältiga -> vältida 33338, 2005-10-07 09:34:33 ráamidest txhusam on KA.SST. aga ejttusest edasiejjetades märgin et topeltejttus ejj äjri rxhutatuna, mujdu liikksena küll. tejnelugu on mujdugi murrdelise ejttusega. selle tunttujm esindaja on punane Arnold, kes pidevalt kasutab EJ (tea/ole/saa/...) MITTE. viimane meenutas múlle kohe vranss"eepärast sönössüjp"aa ... (je NE suis PAS ...) - ma pole ... DiaTheo, 2005-10-07 09:49:15 Ärand nudi nüüd seda meite keelt sedapalju. Mis on üks kuiv EI POLE mahlaka EI POLE MITTE kõrval:-) Vaata kui palju võiks tähti sõnades vahele jätta, sisukandvust seejuures kahjustamata. Ratsionalism pole mitte (SIC!) õige optimumi kriteerium keelepruugis. DiaTheo, 2005-10-07 10:10:35 levi ja 33338, valgustage Teadmatuse Oru elanikku - millal on topelteitus rõhutatud eitus ja millal jaatus? Saab sellele jämedalt rusikaga ka pihta või on tegemist peene keelerafinessiga? Viimasel juhul võite seletamata jätta, nagunii minuni ei jõua:-( Kui ehk vast blotteri abil:-) levi, DiaTheo, 2005-10-07 10:49:53 millal on topelteitus rõhutatud eitus See on minu isiklik määratlus. Mõtlesin selle välja kohapeal, just siis ja sel hetkel. Kuid samas oli sellise määratluse aluseks matemaatikas tuntud tehe, milles esinevad 2 või rohkem miinusmärgiga arvu. ja millal jaatus? Selleks peaksid sõnad enne arvudeks muutuma. Eitused miiniusteks ja jaatuse plussideks. PÕhimõtteliselt oleks selline variant ju täitsa võimalik. Vähemalt esialgsel pilgul. Muidugi saaks sellise keeleloogika ülesehitamine äärmiselt tugeva vastupanu osaliseks... A mis puutub sellesse, kas keeleliselt oleks võimalik väljendada topeltjaatust elik rõhutatud jaatust, siis leian, et on küll. Pakun selle poole esindajateks välja näiteks "koos naisega" (samas võiks kasutada selle asemel "kõndisin naisega"), 33338, 2005-10-07 11:39:33 rxhuliseks muudab sxnad laúses selle esitaja. kujd kuj lause mxnikorrd kensakalt kxlab (ise lugedes), sis vxjjb katsetada selle kensaka koha erilise rxhutamisega. vahel se xnnestub ning sobib, vahel onn aga lause lihhtsalt vigaselt moodustatud. ejttusest vxjjb jaattussáada tejse ejttuseabil, seda nimetatakse ejttuse ejttamiseks. aga máakeeles se alati ej tojmi. tanskis onn aga ejttusele ejttavalt vasstamiseks mxéldud eraldi sxna - JO (JA ja NEJ kxrval). esitin ned tanski ametlikus kirjaviisis, norsskmánnidel on NEI. 'äälduvad nad aga vasstavalt NAJJ ja NÄJJ. DiaTheo, 2005-10-07 11:54:57 Novaatsiis, teie omavahelisest vestlusest jäi mulle mulje, et selline grammatiline vorm - rõhutatud jaatus/eitus - täitsa eksisteerib:-) Kahju kohe, et ei ole teda mitte:-) levi, 33338, 2005-10-07 12:00:11 kasutab EJ (tea/ole/saa/...) MITTE Huvitav on, et selliseid topelteitusi (või võiks nimetada ka eituse täiendiks, kindlustamiseks) peetakse ebasoovitavaks (koolis ehk saaks lausa hinde 2), kuid samas jaatuse puhul on selline loogika täiesti aktsepteeritav. Näiteks "on küll olemas", "ja, mul on olemas", "ju on olemas", "küll on" jne. Soome k samad analoogid. Seetõttu jääb mulle küll (sic!) arusaamatuks, miks ei peeta ilusaks vormi "ei mitte", kui see on niiehknaa üheselt arusaadava tähendusega.


text: Vidzeme mererand algab sealt, kus Koiva suubub merre. Selles osas paistab rand silma kõrgete luidetega, unikaalsete piirkonna järvedega. Näiteks Garezersi luite ja 20 m kõrge ning mitme kilomeetri pikkuse Lilaste luitega, samuti ühe ilusaima mereäärse luitega Lätis – Valge luitega Pabažis Inčupe suudmes. Seal on populaarne suvine puhkekoht Vidzeme mererannas – Saulkrasti. Selle nimi (Päikese kallas) näitab juba ise selle koha väärtust – 19. sajandi lõpus muutusid kohalikud kalurikülad riialaste suverõõmude soositud nautimiskohaks ja sellisena on ta püsinud tänaseni – laiad liivarannad, roheline männimets ja vaikne mereäärne küla suvilatega, puhkemajadega, suvemajadega, kohvikutega ja värskelt suitsutatud kala müügipaviljonidega. Salacgrīvast põhja poole kõrguvad mere rannas Lauču kivid – ühed suurimad rändrahnud Läti mererannikul. Suurt Lauču kivi, mis on 4,3 m pikk ja 3,1 m lai ning 3,1 m kõrge, nimetatakse Kivikuningaks. Mõne kilomeetri kaugusel on juba Duntes, mis on kuulus maailmas tuntud valetaja parun von Münchauseni muuseumi poolest, sest parun veetis parimad aastad oma elust just Vidzeme mereäärses piirkonnas. Duntesist põhja suunas, Tūja ja Vitrupe vahel, on Vidzeme mererand eriti ilus – mere uhutud rannalõik ebatavalise rändrahnude klastriga, maaninadega, liivakivikaljude ja koobastega. Kogu see Vidzeme kivine rand on looduskaitseala, kus kõige atraktiivsemad kohad on Ķurmrags merre uhutud majakaga ja Veczemju kaljud – kuni 6 m kõrge punasest liivakivist mereäärne pankrannik. Vahemikus kuni Salacgrīvani voolab merre mitu ilusat jõekest – Vitrupe, Svētupe, omakorda Svētciemsi taga mererannikul paistavad taas silma mitmed ebatavalised kivikogumid kalda lähedal – Svētciemsi ja Krauja kivisaarekesed. Aga maaliliselt ilusa ja Lätis olulise lõhejõe Salatsi (Salaca) suudme lähedal asub sümpaatne sadamalinn Salacgrīva, kus alates 5. sajandist on olnud liivlaste asupaik. Salacgrīva meelitab turiste suurepärase mererannaga ja üritustega – kaluritepäeva ja nüüd isegi väljaspool Läti piire populaarse festivaliga „Positivus”. Loodushuvilisi ahvatlevad laiad rannaniidud, mis asuvad Salcagrīvast põhjas. Need on suurimad mereäärsed niidud ja unikaalne looduslik moodustis, mida iseloomustab suur bioloogiline mitmekesisus ja olulised lindude pesitsuspaigad. Seetõttu on loodussõprade jaoks rannaniitudele rajatud loodusrajad ning linnuvaatlusplatvormid. Vidzeme mereranna põhjaosas, Läti-Eesti piiril on üks vaiksemaid Läti väikelinnu Ainaži. 19. sajandi Ainažis loodi esimene merekool Lätis, linn muutus oluliseks merenduskeskuseks laevatehastega, kus kümmekonna aasta vältel ehitati 50 ookeani purjelaeva. Ainaži on nüüd vaikne väikelinn huvitava rannaga, turistide tähelepanu köidavad ka vanad laod (kaubalaod), kivimuul, kus kunagi liikus kitsarööpmeline raudtee, ja tuuleenergiajaam.


text: Virtuaalreaalsus — Rent Extreme Saame suure õhinaga teavitada, et meilt saab nüüd tellida teenust ja rentida HTC Vive virtuaalreaalsuse prille koos VR-ready lauaarvutiga. Anname väikese tutvustava ülevaate uuest põnevast tehnoloogiast. Mis ikkagi on virtuaalreaalsus? See on tehnoloogia, kus kasutaja paneb pähe virtuaalreaalsuse prillid, millest kuvatakse talle kas reaalse eluga sarnast või mängulaadset tehiskeskkonda. Virtuaalreaalsuses on sisuliselt võimalik teha kõike milleks fantaasiat jagub. See on suurepärane võimalus aja meeleolukaks sisustamiseks üritustel nagu pulmad, sünnipäevad, firmapeod või avalikud koosviibimised. Toome mõned näited, millist hariduslikku kui ka meelelahutuslikku sisu on juba VR jaoks loodud. Mängus nimega Labor on võimalik nautida avaraid ja kohati liigagi reaalseid vaateid kõrgmäestiku keskkonnas, seltsiliseks tore robotkoer, kelle lõbustamiseks saab talle äratoomiseks maas leiduvad puuoksi heita. Samas mängus saab kaitsta enda kindlust tõetruu vibu ja nooltega mässavate pabermehikeste eest, kes sinu lossi sisse tungida üritavad. Aktiivne liigutamine ja reaalselt väsinud käelihased on garanteeritud. Mäng nimega PaintLab, pakub võimalust joonistada ümbritsevasse keskkonda erinevaid värvilisi 3D kujundeid. Hiljem on neid võimalik erinevate vaatenurkade alt uurida ning ka pildina arvutisse salvestada. Google Earthi rakendus võimaldab manipuleerida maakeraga ja mõne hetkega ennast tiheda tänavaeluga New Yorki südalinnast kõrgeima tipuga Mount Everesti mäe otsa lennutada. Suurematest linnadest on tehtud üksühele 3D mudelid, mis tekitavad väga tõetruu kohalviibimise efekti. Haridusliku külje pealt on loodud sisu näiteks auditooriumile esinemise või tööintervjuu vestluse hirmust vabanemiseks, päikesesüsteemiga tutvumiseks, keelte õppimiseks, inimese anatoomiaga tutvumiseks ja paljuks muuks. Tuleb pidada meeles, et see on alles algus ja VR-mängude ning rakenduste sisuloome alles kogub õigeid tuure, kuid soovitame seda kogemust juba praegu kõigile. Miks valida HTC Vive virtuaalreaalsuse kogemus? HTC Vive komplekt võimaldab sul näha, liikuda ja viibida 360° ümbritsevas virtuaalses keskkonnas. Lisaks kuuluvad komplekti kaks pulti/kontrollerit, mis võimaldavad sul teises reaalsuses võtta kätte erinevaid asju, tulistada, loopida, joonistada ja paljugi muud. Just tänu pultidele ja võimalusele ruumis ringi liikuda on HTC Vive praegu üks parimaid seadmeid, millega kõige ehedamat virtuaalse reaalsuse kogemust on võimalik saada.


text: Valgustusajastu (prantsuse keeles siècle des lumières, saksa keeles Zeitalter der Aufklärung, inglise keeles age of enlightenment, vene keeles Просвещение) oli teadlikkusele keskendunud ajajärk 18. sajandi Euroopas, mil vähenes usk traditsioonilistesse religioossetesse vaadetesse, kirikusse ja seisuslikesse autoriteetidesse ning hakati rohkem väärtustama mõistust, mõtlemist, demokraatiat, inimõigusi ja teadust. Valgustusajastu nimetus pärineb Voltaire'ilt ja Johann Gottfried von Herderilt. Essees "Mis on valgustus?" ütleb Immanuel Kant, et valgustus on inimkonna vabanemine alaealisusest, st autoriteetide eestkoste alt. Sellised autoriteedid olid valgustajate meelest eeskätt riik ja kirik. Kant määratles nimetatud artiklis valgustuse inimese väljumisena "omasüülisest alaealisusest" ning püüdlusena alati ja igas olukorras "mõelda ise". Valgustusajastule iseloomulikeks peetakse aga ka varasemaid mõtlejaid, nt John Locke, Nicolas Malebranche, Isaac Newton, Charles de Montesquieu jpt. Euroopa valgustusideed algusid Inglismaalt, kus kodanlik pööre toimus kõige varem. Prantsuse valgustajad Montesquieu ja Rosseau vaimustusid Inglismaal viibides sealsete filosoofide vaadetest ja ühiskonna vabameelsetest tavadest. Ning kuigi enamik valgustuse põhimõtteid tuli inglastelt, siis just prantslased Voltaire ja Rousseau kujundasid Euroopa valgustusliikumise. Riiklik ja poliitiline tõus ning kultuuriline elavnemine algasid ka Saksamaal ja Venemaal. Valgustusajastu ideede tulemuseks olid valgustatud absolutism, Ameerika iseseisvussõda ja Prantsuse revolutsioon. Suurt mõju avaldas valgustus ka tööstuslikule pöördele. Valgustuslikud suunad Šoti valgustus Ameerika valgustus Prantsuse valgustus Saksa valgustus Vene valgustus Hellenistlik valgustus ... Vaata ka Valgustusfilosoofia Ratsionalism Humanism Modernism Postmodernism Valgustusliikumine Valgustuse projekt Viited Välislingid Peeter Tarvel, Jooni valgustusajastu olemusest., Ajalooline Ajakiri nr 4/1937 Ajaloolised perioodid Valgustusfilosoofia Euroopa varauusaeg