Hetk: 12 sammu parema elu poole by Kristjan Pillak - Issuu Kui praegune koolitaja ja endine ajakirjanik Kristjan Otsmann ei oleks ühel 2002. aasta varahommikul otsustanud argipäeva türanniale lõppu teha, siis tõlgitaks ajajuhtimise käsiraamatuid tänini teistest keeltest. Õnneks läks teisiti ja Kristjani argielust eluga väljatulemise põhitõed on kättesaadavad niihästi tema koolitustel kui ka nüüd nende kaante vahel. Sellest raamatust leiad praktilisi näpunäiteid, kuidas vältida läbipõlemissündroomi, võõrandumist lähedastest ja uppumist hõivetöö mädasohu. Ja kuidas teha nii, et õhtul oleks võimalik hea tuju ja tänuga möödunud päevale tagasi vaadata. Laiemalt võttes saad käesolevast raamatust teada, mida ja kuidas ise ära teha, et Sinu ja Su lähedaste elu muutuks paremaks. „Hetk“ on raamat just Sulle, kui oled märganud, et segadus Sinu ümber ei ole enam ammu sajaprotsendiliselt loominguline. Mis teeb ühe inimese sedavõrd elujaatavaks, abivalmiks ja energiliseks, nagu seda on Kristjan? Võib-olla muu hulgas see, et ta ise elab selle järgi, mida räägib ja õpetab. Päriselt. Tema jutt ja teod on autentsed ning kavatsused siirad. Kristjan on hea sõber, asendamatu toetaja ja võib-olla tihedaima töögraafikuga koolitaja Eestis. Ja ometi – säravad koolitused, käesolev raamat ja Uue Kursi nimeline suurkoolitus meeskondadele pole kindlasti viimased ega ainsad, mida Kristjani tegemistest kuuled. Lennukad ideed ühendatult süstemaatilise teoks tegemisega viivad selleni, et unistused saavad tõeluseks. Kõigil. Linnar Viik, it-visionäär Oma aega tuleb osata organiseerida, eristades meid ümbritsevas infomüras ja meisse pidevalt sisendatavate käskude, soovide, palvete, vajaduste tulvas seda, mida me ise ja meie lähikondlased ennekõike vajame. Kui inimene tahab õppida, kuidas seda saavutada, siis on see raamat selleks parim abiline. Tiina Lokk, PÖFFi direktor ja programmijuht Raimo Ülavere, coach Olen mänginud ideega olla hästi organiseeritud, just sel tublil kombel, mida Kristjan Otsmann kirjeldab. Kuid erinevad kriisid (nüüdisajal) ja improvisatsioonid (buumiajal) rebestavad graafiku. Kristjani raamatut lugedes valdas mind kohusetunde turbo. Raske öelda, kuivõrd iseennast „joone peale“ saada suudan, ent näiteks paljudele oma kolleegidele-alluvatele näen „Hetke“ küll vajaliku aabitsana. Hans H. Luik, Ekspress Grupi asutaja ja suuromanik Tabasin end ajahädas heale kolleegile nõu andmas, et ta võiks praktilist abi saada raamatust „Hetk“, nagu ma ise sain. No kas sedasorti raamat võib veel paremat kiitust saada!? Teet Jagomägi, Regio juhatuse esimees Toimetaja: Erkki Sivonen Korrektor: Katrin Hallas Kujundaja: Tarmo Rajamets K천ik 천igused kaitstud. Autori천igus: AS Eesti Ajalehed ja Kristjan Otsmann, 2010 ISBN 978-9949-444-96-0 12. Lihvi visioonide teemanti 11. Vaata oma elu 체le 10. Pr체gikast, arhiiv ja inkubaator 9. Tegutse arukalt 8. Sea sisse t천hus kalender ja tegevuste nimestik 7. Planeeri projektid loomulikult Tee iga p채ev teoks kolm olulist asja 1. Tee iga p채ev teoks kolm olulist asja 2. Sea selge siht 3. Pane prioriteedid paika 4. Kirjuta tegevused 체les 5. Kasuta kahe minuti reeglit 6. Kui saad, delegeeri 5 Lifti ukse juurde kostab ainult prantsatus ja meeleheitlik röögatus, millele järgneb vaikus. Ehmunud koristaja ei julge isegi vaatama minna, mis varahommikuses Postimehe toimetuses juhtus. On kolmapäev, kell näitab 5.49 ning otsuseni, mis keerab mu elu viis aastat hiljem pea peale, jääb veel hetk. Toimetusesaali kõrval pimedas toas istub väsinud ja närviline 31aastane mees laua taga, millele alles äsja oli kuhjatud kilode kaupa sülearvutit igast küljest piiravaid pabereid. See mees olen mina, Postimehe peatoimetaja asetäitja. Sekundi murdosa varem olin märganud, kuidas mu töölaualt langeb leht põrandale. Ja seejärel teinegi. Just nagu aegluubis. Järgneb varing ning suurem osa seni lauda enda alla matnud paberitest leiab end põrandalt. Nende seas osa loodava Postimehe veebi paarisajaleheküljelisest dokumentatsioonist, nelja-viie minu järgmise artikli taustamaterjalid, minu käes proovida oleva telefoni käsiraamat ja paber, milles olen lubanud seda laenatud telefoni hoida nagu oma hingeõnnistust, telefon ise, veidi eemal selle aku, mis eht-houdinilikult oli end vabastanud 7 kaitsvast korpusest, kaks lihapirukat, hetk tagasi terve olnud kruus, veidi pabereid läbi leotavat kohvi – aga õnneks telefonist pisut kaugemal, kuus raamatut, kuhi plaate muusikaga, aga mõned vist tarkvaraga ka – vahet pole, sest mul on kõrini, nii kõrini, te ei kujuta ette, kui kõrini – hulk pliiatseid ja kindlasti veel midagi, mis ülejäänud kuhjast välja ei paista. Mulle aitab. Ei jaksa enam. Olen väsinud vahel neljateistkümnetunniseks venivatest tööpäevadest, millele ei näi lõppu tulevat. Sageli jõuan tööle enne kuut, et panna end valmis online-toimetuse valvetoimetaja külakorda käivaks tööks või kirjutada Postimehe veebikeskkonna uuendusi kirjeldavat spetsifikatsiooni. Vahel lõpetan millalgi seitsme ja üheksa vahel, kui ajaleht hakkab trükki minema, aga mõnikord ka hiljem, kui pean parajasti mõnd pikemat lugu kirjutama või välja andma järjekordse reklaami uppuva infotehnoloogia erilehe. Kuigi raban tööd teha, venivad päevad üha pikemaks ning ma ise muutun üha ebaefektiivsemaks. Teen ikka rohkem vigu ning närvilisus kasvab, nagu ka vaen minu ja töö vahel. Ja nüüd see varing ka veel. Pean midagi ette võtma veel enne, kui asun paberivaringu tulemusi kõrvaldama. Lihtsalt ei jaksa enam seda tantsu ja tralli niiviisi kaasa teha. Olen alati unistanud jumalikust märgist, mis tähena taevas juhataks mulle teed. Kui oleks vaid juhtunud nii, et järsku hakanuks põrandale kukkunud paberitega pimedasse ruumi voolama imelist, soojust ja hellust hinge külvavat valgust. Ruum täitunuks nii heleda 8 valgusega, et poleks saanud silmi lahtigi teha. Seejärel öelnuks mahe, ent jõuline hääl: „Kristjan, võta end kokku, mina olen sinuga ja meil on ees veel pikk ühine tee. Meid ootavad suured teod,“ või midagi muud seesugust. Jumalike märkidega pole mul eriti vedanud. Neid märke loomulikult on, aga tajun neid peaaegu alati tagantjärele ning suurem osa neist on haigutama ajavalt igapäevased. Valgus jäi tol hommikupoolikul tuppa tulemata, rääkimata minu maailmas kajavast julgustavast häälest. Mõnikord on elu muutvad märgid hämmastavalt argised – nagu näiteks see paberivaring. Igal juhul tegin otsuse: pean hakkama uurima, kuidas oma aega natukenegi paremini korraldada, et asjadega paremini toime tulla. Ega keegi teine minu nahka ei päästa kui vaid mina ise. Kaheksa aastat hiljem kirjutan kodus seda raamatut. Taas on varahommik, kuid aja valik ei tulene sellest, et töö lööks üle pea kokku. Lihtsalt hommikul vara olen kõige produktiivsem. Kui teen hommikul niipea kui võimalik kõige olulisemat, siis see tegevus liigub päevast päeva edasi imekspandava järjekindlusega. Kui vähegi võimalik, kirjutan raamatut just varahommikuti, sest see nõuab energiat ning sel ajal olen sellest tulvil. Olen olnud üle kolme aasta aja- ja projektijuhtimise koolitaja ning coach ja pean ühemehefirmat, milles teen tööd pooleteise tuhande inimesega aastas, aidates neil arukamalt oma aega kasutada. Ajakirjanikutööst loobu9 sin mõni aasta tagasi ning kirjutan vahel vaid kolumne ja kommentaare enesejuhtimise teemadel. Siiani küsivad mõned endised ametivennad ja -õed ning kliendid, miks ma loobusin ajakirjanikutööst. Ja alati räägin neile loo mehest, kes läheb mänguasjapoodi õhupalle tagasi viima. Müüja küsib temalt, miks ta tahab õhupallid tagasi anda – kas mõnel on auk sees või ei jaksa ta äkki neid täis puhuda. „Ei-ei, need lihtsalt ei tööta enam,“ vastab mees, „nad ei valmista mulle enam rõõmu.“ Samamoodi ei valmistanud mulle enam rõõmu igasugused tehnoloogiavidinad, mida lõpmatult katsetasin ja millest kirjutasin – mulle meeldib nüüd see, kui minu kasutuses olev tehnoloogia töötab tõrgeteta ja mina saan teha just seda, mis mulle meeldib. Pealegi makstakse mulle meeldiva töö eest piisavalt. Ajalehtede veebisaitide arendamisest olen samuti loobunud. Veelgi enam: ma isegi ei loe uudiseid, mida need avaldavad. Tarbin ainult seda infot, mis mulle huvi pakub, ning seetõttu tunnen oma valdkonda hästi ning minu maailm on oluliselt rahulikum kui enne. Pakun sulle kasutamiseks 12 sammu, mis aitavad mul paremini ja efektiivsemalt elada. Kasuta raamatut täpselt, nagu soovid: kui tahad, loed kogu raamatu läbi ning seejärel valid, millises järjekorras milliseid samme soovid elu parandamiseks astuda; kui tahad, loed läbi ühe peatüki korraga ning rakendad seal kirjeldatud harjumust kuu aja vältel, et seejärel uue peatüki kallale asuda. 10 Raamatus tutvustatavad enesejuhtimise võtted moodustavad tervikliku süsteemi, kusjuures esimesed kolm moodustavad aja kasutamise kiirkursuse ning ülejäänud üheksa aitavad muutuda aja kasutamise meistriks. Soovi korral võid neid samme ka eraldi ette võtta üsna ükspuha millises järjekorras. Võib-olla sobib kellelegi hakata esiteks asju lihtsalt paremini kirja panema, teist aitab kiiresti edasi Autofocuse lihtne tegevusnimestik, kolmandat pikaajalisema sihi kirjeldamine, neljandat iganädalase ülevaatuse tegemine. Vali raamatust täpselt need peatükid, mida vajad, ja proovi need võtted enda peal läbi. Selle raamatu lugemise tulemus sõltub eelkõige sinust endast. Need 12 sammu aja parema kasutamise poole on: 1. Tee iga päev ära kolm olulist asja. Mõtle igal õhtul läbi, millised on kolm tegu, millele vaatad järgmisel õhtul rõõmu ja rahuloluga tagasi. Kui jääd iga päevaga rahule, elad kauem, sest negatiivset stressi on vähem. 2. Sea endale sihid või eesmärgid. Sõnasta selge siht. Näitan, kuidas jõuda kiiremini pärale nii, et seatud suunas liikumine tekitaks kirge, paneks silmad särama ja et enamiku ajast saaksid aru, kui kaugel parajasti oled ja millised on järgmised sammud sel teel. 3. Keskendu tähtsale. Tutvustan mõnd lihtsat töövahendit, mis aitavad sul kiiresti kaaluda eri tegemisi – millega tasub tegelda ning milliste asjadega raiskad vaid aega. Kui keskendume olulisele, siis suudame valida 11 oma võimalikest tegevustest selle viiendiku, mis annab neli viiendikku tulemustest. 4. Pane tegevused kirja. Kui kirjutad ideed, tegemised ja uitmõtted üles, siis suudad paremini keskenduda pooleli olevale tegevusele, tunned sellest enam mõnu ning unustad vähem. 5. Kasuta kahe minuti reeglit. Tee alla paari minuti nõudvad pisitoimetused kohe ära – neid edasi lükates kaotad harilikult aega ja ühiste tegemiste puhul tõkestad teisi nende teel. 6. Delegeeri võimalikult palju olulisi tegevusi, sest koos liigume kiiremini edasi. Kirjeldan nelja suurimat hirmu, mis takistavad meil tegevusi delegeerimast, ning kaheksat olulisimat viga, mida olen ise delegeerimisel teinud ja näinud ka teisi tegevat. Pakun välja ka peotäie nippe, mis aitavad edaspidi paremini delegeerida. 7. Planeeri projektid loomulikult. Meie elu on täis projekte – kas või sünnipäevapeo korraldamine, jõulukinkide hankimine, kodu remont või tööl olulise uuenduse või muudatuse läbi viimine. Kui planeerid projektid David Alleni loodud loomuliku planeerimise mudeli abil, siis suudad teisi oma projekti paremini kaasata ning kiiremini mõista, mida pead tegelikult sihile jõudmiseks tegema. 8. Võta kasutusele tegutsema õhutav kalender ja tegevusnimestikud. Vaatame, kuidas endale sisse seada võima- likult hea kalender ning mida ja kuidas sellesse kirja panna, et asjad saaksid tehtud. Samuti näitan, kuidas korraldan oma aega ning milliseid häid ühistööd parendavaid nippe olen leidnud eri valdkondades tegutsevate klientide juures. Tutvustan veel paari populaarsemat tegevusnimestike süsteemi, millest mul endal on olnud palju abi: Mark Forsteri Autofocust ning David Alleni Getting Things Done’i, mida olen enda tarbeks tublisti lihtsustanud, et mitte kulutada liiga palju aega tegevuste planeerimisele, vaid selle asemel arukalt tegutseda. 9. Tegutse nutikalt. Üks asi on tegevused kirja panna, aga teine asi on seatud plaani järgi tegutseda. Jagan kõige tõhusamaid, ootamatusi ja katkestusi ning nende mõju vähendada aitavaid nippe, millega inimesed minu koolitustel on välja tulnud. Uurime ka seda, kuidas põhjendamatut edasilükkamist vältida või vähendada. 10. Hetkel ebaolulised asjad viska ära, arhiveeri või pane inkubaatorisse hauduma. Kui eristad selgelt olulisi ja hetkel tähtsusetuid tegevusi, siis suudad tegutseda efektiivsemalt. Näitan, mida teha kõige sellega, mis praegu pole tähtis: kuidas luua tõhusalt toimivat arhiivi- ja kaustastruktuuri ning kuidas sisse seada ideede inkubaator, kus hauduvad mõtted, millest tulevikus võivad saada suured teod. 11. Vaata üle. Kui vaatad vahel tagasi, siis saad aru, kus sa hetkel oled. Kui vaatad ettepoole, siis mõistad, kuhu oled teel. Seepärast võtan korra päevas aja maha, et tagasi vaadata möödunud päevale, kiita ennast ja valmistuda homseks. Korra nädalas käin „ajasaunas“ ning uurin pooleliolevate tööde seisu veidi põhjalikumalt. Aeg-ajalt tõusen argiaskeldustest kõrgemale ja täpsustan oma eesmärke, et mõista, milline on minu järgmine tegevus teel ihaldusväärse sihtpunkti poole. 12. Unista ja tegutse. Millises suunas oma elus liigud? Miks lähed just sinnapoole? Kes sa oled? Milline on sinu elu mõte? Kuidas see mõte võiks peegelduda sinu igapäevastes tegevustes? Otsime raamatu lõpus neile küsimustele koos vastuseid. Käesolevas raamatus leiduvat teadmist olen kogunud alates 2002. aastast ning enamiku sellest omal nahal läbi proovinud. Minu ajakorralduse teadmised moodustavad kokteili, mille valmistamiseks läheb vaja veidi alla poole klaasi blogi zenhabits.net autori Leo Babauta koostatud ajajuhtimissüsteemi Zen To Done ning veerand klaasi David Alleni loodud Getting Things Done’i süsteemi, siis lisame tubli sortsu briti ajajuhtimise asjatundja Mark Forsteri põhimõtteid ja tema ajakorralduse algoritmi Autofocus ning vürtsiks puistame peale veidi Stephen Covey ja Timothy Ferrissi nõuandeid. Sega hoolega oma kogemustega läbi ning ongi just sulle loodud kokteil valmis. Selle kokteili mõjul suudan praegu tegutseda umbes kolmandiku võrra efektiivsemalt kui alustades ning minu distress on vähenenud 14 poole võrra. Sind ootab ees samasugune ravitulemus, kui oled aktiivne ning mõtled ja tegutsed raamatuga kaasa. Kirjutasin selle raamatu võimalikult praktilise. Iga peatüki alguses on mõned küsimused, millele vastamine aitab sul ennast analüüsida ning selgusele jõuda, kas sul on mõtet järgmist peatükki lugeda ja kas võiksid sellest kasu saada. Iga peatüki lõpus leiad mõned harjutused, mis aitavad sul oma ajakasutust parandada. Jätsime ka lehekülgede servadele ruumi, et saaksid teha märkusi, mis aitavad olulist infot ja mõtteid välja kirjutada, et tulevikus nutikamalt edasi liikuda. Kui soovid midagi küsida või raamatu teemasid arutada, siis palun mine lehele www.hetk.eu – külastan seal asuvat foorumit vähemalt korra nädalas, et arutada koos kõigi lugejatega ajajuhtimisteemasid. Samuti leiad sellelt veebilehelt viiteid mitmesugusele ajajuhtimistarkvarale ning ka soovitatava kirjanduse loetelu. Miks on mulle hetk nii tähtis, et otsustasin sellest teha raamatu pealkirja? Hetkes viibimine on üks olulisemaid asju. Kui palju aega kulutame minevikku jäänud seikade meenutamiseks või taga igatsemiseks ning tulevikus võib-olla saabuvate sündmuste ihalemiseks või kartmiseks! Me elame siin ja praegu, mitte tulevikus ega minevikus. Praegust hetke nautides elame täisväärtuslikult. See raamat räägib sellest, kuidas neid hetki jõudumööda 15 luua ning leida eeldused töötamiseks flow’s ehk voolus, mis lubab tegutseda kõige efektiivsemalt ning hetkel käsil olevast ülesandest võimalikult palju rõõmu tunda. Tegutsemisel määrab ajastus kõik. Jõud ei loe. Kaalukus ei loe. Isegi õiglus ei loe. Ainus, mis loeb, on õige ajastus. Nii kirjutab Deng Ming-Dao oma raamatus „Igapäeva tao“. Näitan mitmeid võtteid, kuidas ennast ajas juhtida ning valida õiget ajastust, et võimalikult hästi toime tulla. Ning meie ümber toimuvat rohkem nautida. Dalai-laama on öelnud, et 90 protsenti rahulolust tuleneb meist endist ning 10 protsenti välisest maailmast. Kõige olulisem on seega, kuidas muudame ennast. Alustame. Sea selge siht Kristjan Otsmanni raamat "Hetk: 12 sammu parema elu poole"


source: CulturaX

text: orkaani südames on vaikus: 2013 Posted by karikate emand at 22:09 2 kommentaari: Posted by karikate emand at 22:26 4 kommentaari: "Inimesed, kellel on välja kujunenud teatav rutiin, on tavaliselt vähem stressis kui inimesed, kelle harjumused vahelduvad või kelle ajakava on ettearvamatu /.../. DANIEL GOLEMAN "Tervendavad emotsioonid" --- Ikka (päeva)plaani kasuks... :) Kusagilt lugesin veel, et inimene loeb selleks, et tahab oma eluga võimalikult targasti toimida. Et näiteks - kui sulle antakse banaan, aga sa ei tea, mis see on, ja lihtsalt koputad sellega vastu põrandat või paned vaasi, ja viskad ära, kui pruuniks läheb, siis sa pole seda targasti kasutanud, oled ta ära raisanud. Eluga samamoodi - kui ta on sulle antud, siis tahaks seda mitte lihtsalt raisata vaid võimalikult osavalt 'ära kasutada'. Selleks siis plaanid ja raamatud :) Posted by karikate emand at 21:25 Kommentaare ei ole: Ma teeks vanglareformi. tema alles üritab nunnuks hakata... Et poleks mingit lobi üle õiendamist, saavad kõik kenasti taimetoitu. Mitte ilmtingimata toortoitu - ikka putru ja hautist saab ka, ja (ilma munata?) kooki. Aga vanglapoest saab küpsiste ja krõpsude asemel osta puuvilju ja kompotti. Medpunkti paneks ajurveeda arsti, kes katsub pulssi, vaatab keelt, ja kui hautatud oad ei aita, siis annab rauatabletti ravimtaimeleotist. Jõusaale pole vaja. Saalis oleks suur telekas, kus plaadilt tuleb joogatrenn, siis tai chi trenn, ja meditatsioonituba oleks ka olemas, kus saab teha nii juhendatud meditatsiooni - guru telepilt kenasti silme ees -, kui ka omaette meditatsiooni vaikuses. Ei ole mingit üksteise klohmimist muskliraudadega - matid maha ja pepud püsti (heheee! - ärme sellele parem mõtleme!). Mõelge, millised toredad habemikud pühamehed siis vanglast väljuksid, vibratsioonid peened kui teemantvälk, sest madala vibratsiooniga sisendid on nii kaua puudunud. Need oleks mehed, kes sõna otsese mõttes ei teeks kärbselegi liiga. Vangla oleks tõepoolest parandusasutus, karistamine nagunii ei tööta. Noh, kasvõi eksperimendi korras!? Kellele see halba teeks? Posted by karikate emand at 13:31 2 kommentaari: Stressi ja südame- veresoonkonna haiguste seosest: "Ühes katses pandi samasse puuri viis isast ahvi, kes polnud üksteist varem näinud. Ahvidele on loomuomane omada ülemjuhatajat. Nad määravad üksteisega võideldes, kes on boss; kui juht on ära otsustatud, alluvad nad korrale ja kõik on rahumeelne. Uurijad võtsid iga kuu puurist ära kaks ahvi ja panid asemele kaks uut, mis tähendas, et ahvid pidid jälle võitlema, et taaskehtestada hierarhia. Nii tehti aasta aega, ühtlasi hoiti eraldi puuris ka viiest ahvist koosnevat gruppi, kus muutusi ei tehtud. Aasta pärast leidsid eksperimenteerijad, et selle rühma ahvidel, kelle juures tehti muudatusi, olid arterid ummistunud. Kõige raskem südamehaigus oli juhtahvil, kuna just temal tuli kõige rohkem võidelda. Huvitav on ka see, et teise rühma juhtahvil oli ummistusi kõige vähem - valitseja olla on tervislikum siis, kui ei tarvitse võidelda." Ehk siis - kui koht võimu juures pole pärast võimuvõitlust kindlustatud, siis ainsaks garanteeritud 'võiduks' on võimuvõitlusstress koos kõigi nende soonteummistustega. Tegelikult ma ikka veel usun, et poliitikud ei roni sellesse 'mängu' võimu pärast, vaid 'maailma' paremaks tegemiseks. Jah, kujutage ette, ikka veel! :) Mitte, et ma ise üldse matsu jagaks... kuidagi jõuavad kõik otsused rahani ja sellest ei saa ma üldse enam midagi aru, et miks ikkagi vangidele jagub ja lastele ei jagu ja... tõesti on ka arusaadav, et igale ühele on tema vill kõige valusam ja ta täitsa ausalt usub, et leevendust vajab just see tema südameasjake ja... siis need mustad kilekotid, ühesõnaga: raske!


SOULBOTTLES – Maailma puhtaimad veepudelid - Slow. Teadliku elustiili suunas Esimesed veepudelid valmisid käsitööna ning osutusid väga menukaks. Soulbottles on stiilsed, praktilised ja 100% plastikuvabad. Klaasist pudelite läbipaistvus laseb vaevata märgata pisimatki mustust, ilma et peaks tumedast pudelisuust sisse piiluma, nagu metallist või alumiiniumist joogipudelite puhul. Iga pudeli ostult läheb 1€ annetusena Hamburgi valitsusvälisele organisatsioonile Viva con Agua. Koostöös organisatsiooniga Welthungerhilfe (Maailma näljaabi) aitab see 16 riigis üle maailma viia ellu projekte, et vähendada vajadust puhta joogivee järele. Uuringud näitavad, et plastikust joogipudelid eraldavad vette eöstrogeenaktiivseid kemikaale (BPA). Nende ainete põhjustatud tagajärjed meestel on rindade kasv ja naistel suurenenud risk viljatuseks või vähki haigestumiseks. Ja kahjuks pole tegemist liialdusega. Kui vesi maitseb plastiku järgi ei tohiks seda juua, vaid osta pigem klaasist veepudel. 0,6l pudel kaalub 470g ehk umbes sama palju kui Sinu lemmikraamat. Pudeli disain pärineb Austriast, samas klaasivabrikus tehakse valmis ka toorikud. Edasi jõuavad pudelid Saksamaale, kus need kaunistatakse ilusate värvidega ja põletatakse 600° juures nõudepesumasinakindlaks (v.a kuldne disain). Keraamilised pudelikorgid valmivad 115 aasta vanuses ettevõttes Lõuna-Saksamaal, mis annab veepudelitele teatud traditsioonihõngu. Pudelite lõplik kokkupanek ja ladustamine toimub Berliinis. Soulbottles teeb koostööd Šveitsi valitsusvälise organisatsiooniga myclimate.org, et arvutada välja firma tootmises, transpordis ja bürootöös tekkivaid CO2-e heitkoguseid. Kord aastas võetakse arvud kokku ja jagatakse need myclimate’i erinevate projektide vahel laiali. Sh finantseeritakse ka tõhusamaid ahje Aafrika maaelanikkonnale. Sellised ahjud tarbivad 50% vähem puid, mis tähendab põlismetsade maharaiumise aeglustumist ning majades tehtava lahtisest tulest tekkiva ja olulisi terviseprobleeme põhjustava suitsu vähenemist. Soulbottles on vastupidavad – mõeldud kandmiseks igapäevaselt selja- ja käekotis ning peaksid taluma kukkumist puit- või vaipkattega põrandale. Aga kõigele vaatamata – Soulbottles on ikkagi klaasist ... Veepudelite tihendid on valmistatud ekstra nende jaoks väljatöötatud erilisest loodusliku kautšuki segust, milles garanteeritult puudub petrokeemia. Materjali koostises oleva loodusliku kautšuki sisaldus on 80%. Klaasi puhul pole otsustav temperatuur, vaid temperatuuride vahe. Soulbottelsi puhul võib see klaasi ja vedeliku vahe olla 45 °C. Toatemperatuuril pudel talub seega probleemideta 60 °C jooki. Kui aga pudel ise on 60 °C, siis talub see ka keevat vedelikku. Värsket kuuma teed toatemperatuuril klaaspudelisse valada on riskantne. Pudelis saab kaasa võtta isetehtud smuutit ning kanda kaasas ka alkoholi. Vaid õli puhul saab kummitihend kannatada ja tuleb hiljem välja vahetada. Pudeli disain kestab u 500 masinpesu. Põhimõtteliselt saab seda pesta koos tihendi ja korgiga, kuid ettevaatuse mõttes on soovitatav siiski pudel osadeks võtta – iga nõudepesumasina võimsus pole ju etteaimatav. Kõige kindlam viis on siiski käsipesu. Natuke kuuma vett ja pesuvahendit on kõik, mida selleks vaja. „Soovime igale inimesele võimaldada ja teda inspireerida kujundama oma elu teadlikult, jätkusuutlikult ja õnnelikult“ Kõik Soulbottles veepudelid on unikaalse disainiga. Nende värv on vastupidav kriimustustele ning on ka happe- ja leelisekindel. See on eluaegne. „Nagu Sinu tätoveering, mis sai nooruses tehtud ja mida sa häbened.“ Kujunduste autoriteks on noored kunstnikud kõikjalt maailmast. Ka Sina võid osaleda võistlusel, saada võitjaks valimise korral auhinnaks endakujundatud Soulbottle ning osaluse iga müüdud pudeli hinnast. Võimalik on tellida ka pudeleid individuaalse kujundusega – miinimumkogus 10 tükki. Me kõik ... 35.000.000.000 plastikpudelit aastas lõpetavad ookeanides ja prügimäel vaid üks 10st kogu maailma plastikpudelist töödeldakse ümber loomulikuks lagunemiseks kulub ühel polüetüleentereftalaat (PET)-pudelil 450 aastat mereloomad ajavad plastiku segi toiduga ja selle tagajärjel nälgivad haletsusväärselt surnuks plastikpudelite tootmine kulutab pudelile 3 liitrit vett ning sama palju naftat aastas kui kulub 1 miljoni auto käigushoidmisele vastupidiselt plastikule saab klaasi suurepäraselt ümber töödelda – 20% ühest Soulbottle’ist on olnud eelnevalt nt kurgipurk või viskipudel ... ja sina BPA (bisfenool A) on kunstmaterjalis sisalduv sünteetiline aine. Need mürkained eralduvad pudelist vette ja sealt edasi organismi. BPA-vaba pole veel piisav – mitmed joogipudelid toodetakse BPA-vabalt, seda aga ei kontrollita ning tihti ei anta ka infot asendajate kohta SOULBOTTLES on klaasist ja ei sisalda tervisele kahjulikke aineid 40% pudeliveest on kraanivesi SOULBOTTLES on korduvkasutatav ja selle ost tasub end võrreldes ostetud veega ära juba peale mõnda nädalat kasutamist Meie ‘hingepudelite’ valikuga saad tutvuda siin. Pildid Soulbottles’ tootekataloogist.


source: wikipedia

text: Türgi keel (Türkçe) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, Türgi ametlik keel. Türgi keelt kõnelevad türklased, kes elavad põhiliselt Anatoolias, Musta mere ja Vahemere (türgi keeles "Valge mere") vahelisel poolsaarel. Türgis räägitakse ka teisi keeli, sealhulgas araabia ja kurdi keelt. Kõnelejate arv on umbes 80 miljonit. Lisaks ladina tähestiku tähtedele on kasutusel mõned modifitseeritud tähed. Türgi keele lähemad sugulaskeeled on türkmeeni ja aserbaidžaani keel. Sarnaselt teiste turgi keeltega iseloomustab türgi keelt vokaalharmoonia, aglutinatsioon ning rikkalik sufiksite kasutamine. Näiteks mitmust väljendaval sufiksil on kaks kuju -lar või -ler vastavalt sõna tüves olevatele ees- või tagavokaalidele. Türgi keel kasutab ladina kirja. Kirjaviis on fonoloogiline: ühele foneemile vastab üks grafeem. See kirjaviis võeti kasutusele tänapäevase Türgi esimese riigipea Mustafa Kemal Atatürki ajal 1928. aastal, varem kasutati araabia kirja. Araabia kiri sobis hästi osmanitürgi keele kirjutamiseks, mille sõnavara kasutas palju araabia ja pärsia laensõnu, kuid türgi sõnade jaoks mitte – erinevalt türgi keelest on araabia keeles palju konsonante, kuid vähe vokaale. Atatürk oli keeleteadlastelt küsinud, kui palju võtaks aega keele üleviimine uuele tähestikule, mispeale talle vastati, et umbes viis aastat, mispeale Atatürk ütles: "Me teeme selle ära kolme-viie kuuga." Atatürk rajas ka Türgi keele instituudi, mille ülesandeks oli keele türgipärasemaks muutmine. Keelekood on standardi ISO 639 järgi tr või tur. Türgi keeles puudub grammatiline sugu. Viited Välislingid Türgi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Turgi keeled Oguusi keeled Keel


text: Nagu ronda rousey dieedi kava paisuda aatomi number 3 koormused Ronda Rousey Dieedi Kava Teha tšilliga hõõrutud maitsev lõhe pinda 5-unts lõhe filee koos A-vitamiini segu 1 teaspoonful chili pulber 12 teaspoonful jahvatatud köömneid 14 teaspoonful punetus pelt ja 18 teaspoonful salt Spray koos preparaadi pritsimist nonstick pannil pakkuda keskmise soojuse küpseta kuni uncomprehensible keera üks kord Serveeri koos 23 transfuse külmutatud kartulipuder ja 12 röstitud ronda rousey dieedi kava spargel spears besprent koos stinker mahla ja 14 moon jõud magustoit Roy J Ja Lucille A Carver Ronda Rousey Dieedi Kava College Of Medicine Dash Dieet tähistab dieedi lähenemisviise Hüpertensiooni peatamiseks. Hüpertensioon, võhiku mõttes, aine kõrge vere hale. Kui üks kannatab pidevalt kõrge vere hale, infotehnoloogia on vajalik teada, et paljud ebatavaline häired tulenevad sellest ja et osalevad ronda rousey Dieet kava kriips toitumine Crataegus oxycantha live vitamiin hea mõte. Dash dieet keskendub A-vitamiini toitumine rikkad inimesed pähklid, köögiviljad, rikkad inimesed puuviljad, madala liha välja piimafarmi, lahja liha ja koormate üksuse terad kvalifikatsiooni Infotehnoloogia väga pehme jälgida., DASH-dieedi esmane mure on kulutada selle kasutajate naatriumi allaneelamist.


text: Magnus Gabriel De la Gardie (15. oktoober 1622 Tallinn – 26. aprill 1686 Venngarni loss, Sigtuna) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane, Jakob De la Gardie poeg. Magnus Gabriel De la Gardie oli: Läckö ja Kuressaare krahv, Haapsalu härraskonna valitseja; Ekholmeni vabahärra; Haapsalu (Hapsal), Vormsi-Suuremõisa (Magnushof), Höjentorpi (Höyendorff, Hoyendorp), Helme (Helmet), Kägleholmi (Kegleholm), Karlbergi (Magnusberg), Mariedali (Mariendahl, Mariædal) ja Venngarni (Wennegården) mõisa härra. Elulugu Magnus De la Gardie õppis Uppsala ülikoolis (oli 1639. aastal rektor) ja sõjakunsti Gustaf Horni käe all Torstensoni sõjas, oli 1644. aastast ihukaardiväe (Svea livgarde) ülem, osales 1645 Horni kampaanias (sv) Taani vastu Skånes ja oli seejärel saadik Prantsusmaal. Ta sai kuninganna Kristiina (valitses 1644–1654) soosikuks, abiellus 1647 kuninganna poolnõbu Maria Eufrosynega (1625–1687) (kuninganna Kristiina vanaisa Karl IX lapselapsega abielust Pfalzi Mariaga) ja nimetati samal aastal riiginõunikuks, 1648 Rootsi ja Soome armee jalaväekindraliks Saksa- ja Böömimaal, osales Praha lahingus, määrati Leipzigi kuberneriks ja samast aastast ka Liivimaa kindralkuberneriks. 1651. aastast oli ta Rootsi riigimarssal, 31. jaanuarist 1652 Kammerkolleegiumi president, ning sama aasta 27. märtsist Västergötlandi ja Dalslandi laaman, 1653–1655 Rootsi riigivarahoidja, 19. augustist 1654 Västergötlandi ja Dalslandi kindralkuberner, ning 12. detsembrist 1654–1686 Uppsala Akadeemia kantsler. Karl X Gustavi Teise Põhjasõja ajal toimunud Poola sõja (1655–1660) ajal määras kuningas ta 1. juunil 1655 Läänemere provintsides paiknenud vägede ülemjuhatajaks (kuninga kindralleitnant Liivimaal 1655–1658). Vene–Rootsi sõja ajal juhtis Magnus De la Gardie Riia linna kaitset seda piiranud Vene vägede vastu. Karl X Gustavi surma järel 1660 oli ta saadik Oliwa rahukongressil ja samast aastast noore kuninga Karl XI eestkostija (vöörmünder) 1660–1672, riigikantsler ja Kommertskolleegiumi president. Magnus De la Gardie võimuajal käis nii Rootsi valitsus kui ka selle liikmed moraalselt alla. Ta ajas sõjakat poliitikat ning seisis vastu majanduse rahumeelset arendamist pooldavale suunale, mida esindasid Gustav Bonde ja Per Brahe. Kasutades ära, et Rootsi oli tollal üks maailma rikkamaid riike, sõlmiti välislepinguid (Fontainebleau leping 1661, Stockholmi leping 1672), milles (sealhulgas salaprotokollides) Rootsi ostis suurte summade eest endale õigusi. 1675 määrati valitsuse tegevuse uurimiseks komisjon. Seejärel oli ta 1680. aasta 9. maist riigidrots ja Svea õuekohtu president (1680–1682). 27. mail 1682 otsustas komisjon, et Rootsi regendid ja senat on tekitanud riigile 4 miljoni riigitaalri väärtuses kahju. Magnus De la Gardie saadeti erru. Ta suri suhteliselt vaesena ja on maetud Varnhemi kloostrikirikusse. De la Gardie oli ka tuntud metseen, toetades losside, kirikute ja kloostrite restaureerimist. 17. sajandil sõitis Saaremaa vahet Baltimaade üks suurimaid kaubalaevu "Graf Magnus de la Gardie", mis mahutas 100 säilitist (säilitis= u 2 tonni). Mõisad 2. septembril 1646 tegi kuninganna Kristiina Magnus Gabrielile esimese läänistuse Saaremaal – Elme mõisa (saksakeelse nimega Magnushof). 25. novembril 1648 läänistati talle Kuressaare krahvkond, kuhu kuulusid Suuremõisa (Grossenhof), Torgu (Torkenhof), Lümanda (Lummada), Paju (Pajo-mois), Kärla (Kergel), Pähkla (Pechel), Mustjala (Mustel), Tiirimetsa (Tirimetz), Tagamõisa (Nemmal) ja Abruka (Abro) mõisad, ning 16. septembrist ka Kuressaare linnus ja pärast isa, krahv Jakob De la Gardie surma (1652) päris tema valdused, sh Haapsalu krahvkonna. 1654. aastal loobus Rootsi kuninganna Kristiina troonist ja jättis Saaremaa endale sissetuleku allikaks. Magnus De la Gardiele anti Kuressaare krahvkonna kaotamise kompensatsiooniks 1661. aastal asemele Pärnu krahvkond. Perekond Ta abiellus 7. märtsil 1647 tulevase Rootsi kuninga (1654–1660) Karl X Gustavi õe, printsess Maria Eufrosyne af Pfalziga (1625–1687). Ehkki kõrgest soost, oli naisel varandust väga vähe. Abielust sündis 11 last, kellest ainult 3 elasid oma vanematest kauem: Gustaf Adolph De la Gardie (1647–1695), Rootsi riiginõunik, Svea õuekohtu president 1682–1695 Catharina Charlotta De la Gardie (1655–1697), 1682. aastast Otto Wilhelm von Königsmarcki abikaasa Hedvig Ebba De la Gardie (1657–1700), 1684. aastast Rootsi erakorralise Viini saadiku krahv Carl Gustaf Oxenstierna (1656–1686) abikaasa (Södermore krahv Erik Oxenstierna poeg), Roela ja Püssi mõisa pärushärra Carl Gustaf Oxenstierna (1686–1706) ema. Esivanemad Vaata ka De la Gardie Liivimaa kuberneride loend Viited Kirjandus Kalev Jaago, Magnus Gabriel De la Gardiest ja tema seostest Eestiga, Läänemaa Muuseumi toimetised VIII, 2004 Vabahärra Johan Adam Rehbinder: Biographisk, historisk och genealogisk beskrifning öfver svenske riks-canzlerer, riks-canzli-råd, hof- och justitiæ-canzlerer; jemte en bifogad kårt canzlihistoria., Stockholm: Peter Hesselberg 1786 lk 83–96 J. F. v. Recke, K. E. Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd. 2, 1829, lk 10–11 Vilhelm Fredrik Palmblad: Biographiskt Lexicon öfver namnkunnige Svenska Män 4, D – Fl, Upsala 1838, lk 101 Abraham Peter Cronholm: Supplement till biographiskt Lexicon öfver namnkunnige svenske män, Lund, 1836, lk 1–112 (rootsi keeles) Välislingid Külli Rikas: "Magnus Gabriel De la Gardie ja Saaremaa" Saaremaa Muuseumi Kaheaastaraamat 1995–1996 Magnus Gabriel De la Gardie korralduse plakat: Riia 27.06.1656, Eesti Ajalooarhiivi fondis Magnus Gabriel De la Gardie korralduse plakat: Tallinn 28.03.1658, Eesti Ajalooarhiivi fondis Rootsi kindralid Liivimaa kindralkubernerid Tartu ülikooli kantslerid Magnus Gabriel Uppsala Ülikooli rektorid Sündinud 1622 Surnud 1686 Saaremaa mõisnikud


Eesti Kirik » Väljaanded » 10. mai 2017 Nr 21 Lehenumber » Väljaanded » 10. mai 2017 Nr 21 Iisraeli keskus teatab Pühapäeval, 14. mail toimub Rahvusraamatukogus algusega kell 17 konverents „Jeruusalemm 50“. Muusika ja Iisraeli tants: Keshet, Loov Impulss ja Margit Prantsus. Ettekanded ja paneel: tuntud arvamusliidrid. Õhtut juhib Indrek Luide. Korraldajad: Eesti Evangeelne Allianss koos mitme Tallinna kogudusega. Sissepääs tasuta (kulude katteks korjandus). Konverentsile järgneb kohvilaud osavõtumaksuga 10 €, tasuda Eesti Evangeelse Allianssi kontole EE732200221014260550, põhjuseks ... ek 10.05.2017 Loe edasi In memoriam Ülo Meriloo 13.02.1926–28.04.2017 28. aprillil kutsus Jumal igavikku oma ustava sulase, Eesti Kirikute Nõukogu asutajaliikme Ülo Meriloo. Kuremäel, Pühtitsa kloostris, 16. veebruaril 1989. aastal loodi Eesti Kirikute Nõukogu, mille asutamisprotokollile andis teiste hulgas allkirja Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu vanempresbüter Ülo Meriloo. Ülo Meriloo sündis 13. veebruaril 1926. a Järvamaal Lehtse vallas. Koolitee algas Läpi ... Lihula kiriku kontsertjumalateenistus „Kummardus emale“ Lihula kirikus on 12. mail kell 15 kontsertjumalateenistus „Kummardus emale“. Teenivad Lihula koguduse õpetaja Kaido Saak, Lääne prefektuuri kaplan Tuuli Raamat ja Lihula muusikakooli õpilased ja õpetajad, Politsei- ja Piirivalveameti orkestri puhkpillikvintett, bariton Altan Karp. Pärast kontsertteenistust kohvilaud kiriku hoovis. AINO ja ANTS KIIVER TALLINNA TOOMKOGUDUS Head lugejad, teil on võimalik annetada jumalasõna levikuks SA Ajaleht Eesti Kirik EE852200221020430989 Swedbank Tiit Maasikmäe, diakon 11. mail – 53 Arnd Matthias Burghardt 11. mail – 47 Kaido Petermann, reservis 12. mail – 52 Heinar Roosimägi, diakon reservis 13. mail – 41 Kristjan Luhamets, abipraost 13. mail – 37 Ants Kivilo 15. mail – 64 Algur Kaerma 16. mail – 55 Kirikumuusikud 12. mail Ülle Reinsoo 14. mail Tiia Tenno Ordinatsioonitähtpäev 14. mail – 31 Peeter Parts 14. mail – 8 Lauri Lehtinen, diakon 16. mail – 18 Clemens Hermann Krause, diakon ...


text: Nikola I Petrović Njegoš (Petrović-Njegoš; serbia Никола I Петровић Његош; 7. oktoober 1841 Njeguši – 1. märts 1921) oli Montenegro monarh 13. augustist 1860 kuni 13. novembrini 1918 (vürst, alates 28. augustist 1910 kuningas). 1858 saadeti 17-aastane Nikola Mirkov Petrović ja veel 2 poissi Montenegro eliitperekondadest õppima Pariisi Louis le Grandi lütseumi. Aastal 1860 pärast oma onu vürst Danilo II Petrovići mõrvamist naasis Nikola kaheaastase intensiivse õppimise tulemusel omandatud haridusega Pariisist Montenegro tollasesse pealinna Cetinjesse, et võtta vürstina üle Montenegro valitsemine. Cetinjes valitses frankofiilia. Frankofiilid olid nii Danilo kui tema lesk Darinka. Ka Nikola imetles Prantsusmaa rahvuslikku ja kultuuripärandit ning institutsioone. Õukonnas kasutati prantsuse keelt ja etiketti. Nikola abiellus Cetinjes 8. novembril 1860 Milena Vukotićiga. Vukotićid olid Montenegros võtmerolli mänginud enne Petrovićide võimuletulekut. Vukotićid ja Petrovićid olid kauaaegsed sõbrad ja liitlased. Nikola ja Milena said kaksteist last: kolm poega ja üheksa tütart. Kuus tütart abiellusid Euroopa kuninglike või aristokraatlike perekondade liikmetega. Nendel abieludel oli tähtis roll Nikola hilisemas välispoliitikas. See andis Nikolale hüüdnime Euroopa Äiapapa. Tema tütar Milica abiellus vene suurvürsti Pjotr Nikolajevitši, keiser Aleksander III lähisugulasega. Aleksander III nimetas Nikolat "ainsaks tõeliseks Venemaa sõbraks". Tütar Stana abiellus Esimese maailmasõja kangelase suurvürst Nikolai Nikolajevitšiga. Nikola kõige kuulsam tütar oli printsess Jelena, kes abiellus Itaalia kuninga Vittorio Emanuele III-ga. Lapsed Zorka Ljubica (Cetinje, 23. detsember 1864 – Cetinje, 28. märts 1890) Milica (Cetinje, 26. juuli 1866 – Aleksandria, 5. september 1951) Stana (Cetinje, 4. jaanuar 1868 – Cap d'Antibes, 15. november 1935) Marija (Maritza) (Cetinje, 29. märts 1869 – Peterburi, 7. mai 1885) Danilo Alexander (Cetinje, 29. juuni 1871 – Viin, 24. september 1939) Jelena (Cetinje, 8. jaanuar 1873 – Montpellier, 28. november 1952) Anna (Cetinje, 18. august 1874 – Montreux, 22. aprill 1971) Sofia (Cetinje, 2. mai 1876 – Cetinje, 14. juuni 1876) Mirko Dimitri (Cetinje, 17. aprill 1879 – Viin, 2. märts 1918) Xenia (Cetinje, 22. aprill 1881 – Pariis, 10. märts 1960) Vera (Rijeka, 22. veebruar 1887 – Cap d'Antibes, 31. oktoober 1927) Petar (Cetinje, 10. oktoober 1889 – Meran, 7. mai 1932) Nikola I progressiivse kuningana Esimesed katsumused riigile tulid 1862, kui Türgi armee korraldas rea sissetungikatseid, et Montenegro täielikult sõjaliselt hävitada. Montenegrolased kaotasid 3500 meest, Türgi regulaarväed üle 8000 mehe. Lõpuks pidi Nikola siiski vastu võtma rahuettepaneku, mida pakkus paša Omar Latas. Kuid neid tingimusi montenegrolased ei täitnudki ja 1863 valmistusid nad uueks sõjaks. Vene-Türgi sõjas 1876–1878 oli Montenegro armee, mida juhtis prints Nikola, Venemaa liitlane. Sõda lõppes edukalt. Montenegro territoorium kahekordistus. Austria tunnustas Montenegro piire 1842, 1859 tegi seda Türgi ja 1878 Berliini Kongressil kõik teised riigid: nad tunnustasid Montenegrot iseseisva riigina. Üldiselt oli Nikola valitsusaeg Esimese maailmasõjani Montenegro kuldaeg, riiki saatis majanduslik ja sotsiaalne progress. Välisabiga rajati suhteliselt tugev sõjavägi. Enne 1868 oli Montenegros ainult mõni algkool, kuid ajavahemikul 1868–1875 avati 72 kooli, kus sai haridust keskeltläbi 3000 õpilast. Algharidus, mida pakuti tasuta, sai kohustuslikuks. 1899 oli Montenegros 75 üld- ja 26 erakooli. Montenegro sai oma esimese telegraafi 1869 ja korrektse postimajanduse koos uue postkontoriga 1871. 1874 alustas Montenegro Austria abiga peatee ehitamist Cetinjest Kotorise, mida hiljem pikendati Rijeka Crnojevicani ja edasi läbi kogu riigi. Ka raudtee avati sel perioodil Barist kuni Virpazarini. Järsk kasv toimus majanduses ja tekkis palju väikeärisid. Välismaine kapital, peamiselt Itaaliast, voolas paljudesse Montenegro ettevõtetesse. Nikola asutas ülemkohtu, lahutades niiviisi kohtuvõimu täidesaatvast võimust. 1905 lasi Nikola koostada põhiseaduse, mis sisaldas ajakirjandusvabadust, ja kriminaalseaduse, mis vastas Lääne-Euroopa tavadele. 1910 kuulutas parlament Montenegro konstitutsiooniliseks monarhiaks ja Nikola kuningaks. Nikola I osa iseseisvuse kaotamisel Järgnevad aastad olid Montenegrole väga rasked. Kuigi ta tuli võitjana välja mõlemast Balkani sõjast, maksis see ränka hinda, eriti Albaania linna Shkodëri vallutamine. Armee nõudmisel tõmbas Nikola väed linnast välja ja andis selle rahvusvahelise kontrolli alla. Kuigi Nikola oli end näidanud võimeka juhina, tegi ta maailmasõja ajal tähtsaid valearvestusi. Kõige olulisem oli oma vägede ülemjuhatuse andmine Serbiale, mida valitses tema väimees Petar Karadjordjevič. Sel ajal, kui Petar saatis väed Korfu saarele, okupeerisid Austria väed Montenegro. Nikola põgenes perega Itaalia kuninga, teise väimehe juurde. 1918 okupeerisid Serbia väed pärast Austria lüüasaamist sõjas Montenegro. Nikola tegi vea, et ei naasnud kiiresti kodumaale. Järgnes Jõuluülestõus serblaste vastu 1919, mis suruti maha, sest Nikola kutsus rahvast üles mitte vastupanu osutama. Ta uskus lääneriikide lubadusi sel juhul Serbiat mõjutada Montenegro iseseisvust taastama. Kuni surmani 1921 Cap d'Antibes'is laskis Nikola end Montenegro kuningaks kutsuda. Ta maeti Sanremosse. 1989 maeti Nikola, tema naise Milena ning nende tütarde Xenia ja Vera säilmed ümber Cetinjesse Cipuri kabelisse. Välislingid Oluline allikas; portree Kuningriigi väljakuulutamise päev Montenegro monarhid Püha Georgi II klassi ordeni kavalerid Venemaa kindralfeldmarssalid Sündinud 1841 Surnud 1921


1. Konventsiooni kõrgeim organ osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna.


text: Briti raamatukogu tähistab William Shakespeare - Off White Blog Briti raamatukogu tähistab William Shakespeare Bardi surma aastapäeva tähistamiseks teatas Briti raamatukogu, et kuvatakse ainus säilinud Shakespeare'i skript, mis sisaldab tema enda käekirja. Aprillis saavad Briti raamatukogu ja Briti raamatukogu veebisaidi külastajad heita pilgu maailmakuulsa näitekirjaniku väga inimese sõrmejäljele. Kollektsionääridel on selle eseme omandamisel kahtlemata silma peal, kuid selle saadavuse kohta pole sõnagi. 164-realine stseen pärineb vastuolulisest näidendist "Sir Thomas More'i raamat". Ei, see pole tegelikult üks Shakepeare'i näidenditest; te ei jätnud kahe silma vahele kadunud näidendi avastamist! Arvatakse, et Shakespeare on üks kuuest käest, kes aitasid kaasa suhteliselt vähetuntud näidendile, mis keerleb selle ümber, kuidas More (ise silmapaistev autor ja Inglismaa kantsler Henry VIII juhtimisel) peatas Londonis 1517. aasta välismaalaste vastase ülestõusu. Algselt kirjutas Anthony Munday aastatel 1596–1601, ja Shakespeare'i panus muudetud stsenaariumi muude tegurite hulgas tuvastati tema käekirja ja sõnavara abil. Ehkki puuduvad tõendid selle kohta, et skripti kunagi esitati või avaldati, näitab ksenofoobia kirglik kõne, et see pole tänapäevane nähtus. Ägedad lugejad tuletavad meelde, et Thomas More on ka Robert Bolti filmi "Mees kõigi aastaaegade" peategelane. Käsikiri on saadaval siin ja alates 15. aprillist on see näitus ka Londoni Briti raamatukogus. NYSTV The Forbidden Scriptures of the Apocryphal and Dead Sea Scrolls Dr Stephen Pidgeon Multi-lang (Jaanuar 2022).


text: 🟢 PROJEKT E AS - 10018372 | Story: Riigihangete lugu | STORYBOOK ® PROJEKT E AS on läbi aja võitnud erinevaid riigihankeid, sagedusega keskmiselt 0,6 korda aastas ja esimene neist võideti 13 aastat tagasi, aastal 2008. Riigipirukast on ettevõte osa saanud kokku 8 korda, vastutasuks on kodanike hüvanguks teenust osutatud või töid tehtud 1 233 919 euro eest. See teeb umbes sama palju, kui on mõne pisivalla aastaeelarve maht. Rekordiline oli ettevõtte jaoks aga aasta 2012, mil võideti kõige suuremas summas hange "Rapla depoo CO2 ehitustööd", kogumaksumusega 248 915 eurot. Loorberitele puhkama ei jäädud, ka muud tööd tehti sama suure hooga ja 2012. aasta käive panigi varasematele pika puuga ära. Keskmiselt moodustab ühe võidetud hanke osakaal PROJEKT E AS käibest aga tervelt 56%! Seda on väga palju ja riigihankest saadava sissetuleku ära langemine annaks firma käibele ilmselt surmahoobi. Sestap on täiesti mõistetav ka ettevõtte aktiivsus hangetel – kokku on PROJEKT E AS nende võidetud hangete kohta üldse riigihangetel osalenud (teinud pakkumisi) 8 korda. Arvestades riigihangetega kaasnevat bürokraatiat, röövib see ilmselt muu rahateenimise arvelt palju aega. Tegu on seejuures igati väärika partneriga riigile, kes keskmiselt maksab riigikassasse makse 31,8% riigihankel osalemisest saadud müügikäibe suhtes. Nagu oma klassi oivik, ei ole see ettevõte oma ajaloos jätnud täitmata ei maksu- ega aruandluskohustusi, ega jätnud äripartnereid pika ninaga.


Kas tasub karta liiklusõnnetuses osalenud auto ostmist? - Autogeenius 17. juuni 2022 kell&nbsp16:20 Kindlustuse kaudu remonditud auto ostmist ei tasu peljata, sest neid on parandatud kvaliteetsetes töökodades.Foto: Shutterstock Kui surfata auto ostuportaalides ringi, siis jääb alatihti mulje, et turul on saadaval ainult ideaalses korras autod, mis pole kunagi õnnetusse sattunud. Kas see on ka tegelikult nii ning kas tuleks karta kindlustusseltsi kaudu tehtud remonditöid? “Remonditud sõidukite osakaal on kindlasti suurem kui esmapilgul kiputakse arvama“ selgitab If Kindlustuse sõidukikahjude grupijuht Taavi Kruus. Nii on loomulik, et paljud järelturul müügis olevatest autodest on siiski mõnes õnnetuses osalenud ning on vajanud seetõttu kas vähemal või rohkemal määral kere- või muid vajalikke remonditöid. Kruusi sõnul ei ole kõige tähtsam mitte see, et autot otsides leida sõiduk, mis ei oleks kunagi avariisse sattunud, vaid oluline on see, kuidas autot on õnnetuse järgselt parandatud. “Kui remont on tehtud kvaliteetselt ja nõuetekohaselt, siis ei tasu küll kuidagi kindlustusjuhtumis osalenud auto ostmist peljata,” selgitab ta. Kindlustusseltsid kontrollivad partnerite kvaliteeti Kindlustusseltsid hindavad partnerettevõtete tööde kvaliteeti järjepidevalt, mistõttu saab töö kvaliteedis kindel olla. Kindlustusseltside koostööpartneriteks on just sõidukite avariiremondile spetsialiseerunud ettevõtted, kellel on selleks tööks vajalikud seadmed ja teadmised. If Kindlustuse klientidel on väga kõrge rahulolu kindlustusseltsi partnerettevõtetega, kelle juures remonditöid teostatakse. Ja kui mõnel kliendil on konkreetne soov remontida oma autot vaid margiesinduses, siis seda on võimalik teha If Superkasko Lux+ paketi abil. Märksõnad: auto ostmine, auto remont, kaskojuhtum, kasutatud auto, liiklusõnnetus Hea teada: kas liikluskindlustus kehtib, kui õnnetusse satub inimene, kes ei ole auto tehnilises passis kirjas?


Jaanuari e-poe kampaania võitja on selgunud! - bauhof.ee Jaanuari e-poe kampaania võitja on selgunud! https://www.bauhof.ee/et/jaanuari-e-poe-kampaania-voitja-on-selgunud 4392376 Jaanuari e-poe kampaania võitja on selgunud! https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/4/642704_d1.jpg 0.00 EUR InStock /Uudised Jaanuaris toimus e-poes kampaania, mille tulemusena loosisime välja Kärcheri põrandapesumasina FC 5. Kampaanias osalesid kõik kliendid, kes sooritasid jaanuarikuu jooksul Bauhofi e-poes vähemalt 150-eurose ostu. Tänaseks on õnnelik võitja selgunud! Palju õnne Terjele! Võitjaga võetakse auhinna kättesaamiseks ühendust! Jaanuaris toimus e-poes kampaania, mille tulemusena loosisime välja Kärcheri põrandapesumasina FC 5. Kampaanias osalesid kõik kliendid, kes sooritasid jaanuarikuu jooksul Bauhofi e-poes vähemalt 150-eurose ostu. Tänaseks on õnnelik võitja selgunud! Palju õnne Terjele! Võitjaga võetakse auhinna kättesaamiseks ühendust! add-to-cart 0 % 0 Jaanuaris toimus e-poes kampaania, mille tulemusena loosisime välja Kärcheri põrandapesumasina FC 5. Kampaanias osalesid kõik kliendid, kes sooritasid jaanuarikuu jooksul Bauhofi e-poes vähemalt 150-eurose ostu. Tänaseks on õnnelik võitja selgunud! Palju õnne Terjele! Võitjaga võetakse auhinna kättesaamiseks ühendust! JAANUARI E-POE KAMPAANIA VõITJA ON SELGUNUD! on lisatud ostukorvi


FOTOD: Jürgen Ligi valiti aasta liberaaliks(42) Täna tähistas Liberalismi Akadeemia Reformierakonna eelkäija Eesti Liberaaldemokraatliku Partei 20. sünnipäeva. Ürituse raames kuulutati välja ka aasta liberaal, kelleks 2010. aastal on reformierakondlasest rahandusminister Jürgen Ligi. “Nii ELDP kui ka Reformierakonna alussammasteks on kõigi nende aastate jooksul olnud lihtsad liberaalsed väärtused — madalad maksud, ettevõtlike inimeste ja ettevõtjate kaitse, üksikisiku vabadus ise otsustada,” ütles ELDP kunagine esimees, riigikogu liige Paul-Eerik Rummo. Vaata ülejäänud fotosid SIIT. “Tänu liberaalsetele väärtusele põhinevale poliitikale on Eestil palju edulugusid, kuid mis kõige tähtsam — tehtud on saanud asjad, millega oleme muutnud Eestis elavate inimeste elu paremaks. Eesti edu eest soovin ma tänasel päeval tänada kõiki ELDP asutajaliikmeid. Ilma teieta poleks see kõik võimalik olnud. Meie, liberaalide, ülesandeks ja tööks on hoolitseda, et me kõik võiksime elada veelgi vabamas ja elujõulisemas Eestis,” lisas Rummo. “Jürgen Ligi on silmapaistev näide inimesest, kes on raudselt seisnud liberaalsete maailmavaadete eest Eestis,” ütles Liberalismi Akadeemia nõukogu esimees, riigikogu liige Igor Gräzin rahandusminister Ligile aasta liberaali tiitlit üle andes. “Jürgen Ligi on hoidnud Eesti riigi rahanduse tüüri kindlalt suunas, mis toob Eesti inimestele suurema majandusliku kindluse ning loob läbi investeeringute uusi töökohti, mida on väga vaja. Jürgen Ligi on rahandusministrina saavutanud tänases majandusolukorras pealtnäha võimatut,” märkis Gräzin. Täna Tallinnas Rotermanni Prooviveskis ELDP 20. sünnipäeva puhul korraldatud pidulikul vastuvõtul esinesid sõnavõttudega ja tänasid ELDP asutajaliikmeid Reformierakonna auesimees ja Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas, Reformierakonna esimees ja peaminister Andrus Ansip, Reformierakonna endine peasekretär Heikki Kranich, ELDP kunagine esimees ja tänane riigikogu liige Paul-Eerik Rummo ja Reformierakonna asutajaliige Igor Gräzin. 13. novembril 1994. aastal liitus tollase Eesti Panga presidendi ja praeguse Euroopa Komisjoni asepresidendi Siim Kallase ümber koondunud uue erakonna algatusrühm Eesti Liberaaldemokraatliku Parteiga ning asutati Eesti Reformierakond. Tuntud reformierakondlasi ühendava Liberalismi Akadeemia on Kodanikuhariduse Sihtasutuse juures tegutsev organisatsiooni, mille eesmärgiks on edendada liberaalset maailmavaadet, et seista vastu sotsialistlike meeleolude tõusule ühiskonnas.


Katre Kõvask: toit on hingega äri Premia Foodsi tegevjuht Katre Kõvask hindab inimestele rõõmu valmistamise võimalust. Suurimaks tänuks tehtud töö eest peab ta seda, kui ostja kiidab toodet, millesse on meeskonnaga panustatud. Küsimustele vastab Premia Foodsi tegevjuht Katre Kõvask, kes peab jäätiseäri inspireerivaks valdkonnaks, kuna konkurents on tihe ning toimub pidev innovatsioon ja uute maitsete otsimine, mis ei luba mugavaks muutuda. Kas mäletate esimest omateenitud raha? Muidugi mäletan. Lapsest peale olin ma veendunud, et minust saab arst. Kõik tulevikuplaanid olid kuni keskkooli lõpuni selle ametiga seotud - kuna mu ema on südamearst, olin temaga palju tööl kaasas ja mulle meeldis inimeste aitamise mõte. Kui Eesti vabaks sai, tekkisid uued põnevad alad. Tegin tugeval tasemel sporti ja minu treeningkaaslane läks õppima juurat ning kutsus ka mind kaasa. Kuna mind huvitas uurimine ja kuritegude lahendamine ning koolis oli keemia ja füüsika nõrk, tekkis mul kahtlus, kas saan arstiks õppimisega hakkama. Nii otsustasin minna hoopis juurat õppima. Eksamil jäi aga üks punkt sissesaamisest puudu ja olen selle üle väga rõõmus, sest juura poleks minu jaoks õige valdkond olnud. Kuna suvi ja järgmine aasta olid vabad, läksin reklaamiagendiks tollasesse Tartu reklaamiagentuuri, kus minu ülesandeks oli müüa reklaami Tartu linna kaartidele. Sisuliselt oli see ukselt uksele käimine ja augu pähe rääkimine, et see on ettevõtete jaoks parim võimalus firmat tutvustada. Tol ajal ei olnud kohalikul firmal peale ajalehes reklaamimise palju väljundeid, telereklaam oli kallis. Nii et esimene raha tuli sealt. Olen sellise kogemuse eest tänulik, sest täna suure ettevõtte juhtkonna liikmena aitab isiklik kogemus müügimeest, kellest võib sõltuda rohkem kui arvata oskad, paremini mõista. Kokkuvõttes hakkas mulle reklaamimaailm meeldima ja ma läksin järgmisel aastal hoopis majandust õppima. Ukselt uksele müük ei hirmutanud Teid ära? Julgust ja enesekindlust andis ilmselt spordiga tegelemine - olin kergejõustikuga Eesti noortekoondise tasemel. Treenimist, punnitamist ja hambad ristis enese tõestamist oli palju, see oli see, mis vundamendi andis, nii et hirmu ma kordagi ei tundud ja kusagilt lihtsalt ära ka ei läinud. Poolteist kuud peale seda, kui ma linnapeal esimese tiiru tegin, pakuti mulle firmas meediaplaneerija kohta, nii et ilmselt midagi minus nähti ja nii ta läks, pisik jäi külge. Sport aitab ka edukusele tööl kaasa? Spordil oli suur roll, kes sporti on tõsisemalt teinud, teab, et raske tööta ei tule midagi. Võid olla väga andekas, aga lisaks tuleb palju tööd teha. Mida vähem on andekust, seda rohkem tuleb tööd teha ja vaeva näha. Ka mu vanemad olid tööle pühendumise ja kange iseloomuga mulle eeskujuks. Kuidas ülikooliõppega rahule jäite? Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas oli 1994. aastal nõukogudeaegsest õpetusest saanud kapitalistlik. Oli mitmeid õppejõude, kes jätsid kustumatu mulje, lemmikuks oli professor Urmas Varblane, kes rääkis, kuidas välismajanduses asjad käivad. Need olid lausa silmiavavad loengud. Turunduse õppega oli veidi teisiti. Praktiseerivaid inimesi oli vähe ja tarkust tuli ammutada raamatutest. Kuna ma töötasin reklaamivaldkonnas edasi, oli praktikat palju ja sain raamatutarkusele tasakaaluks mõtteid ja ideid juurde. Mida soovitate noortel edasiõppimisel eriala valimisel silmas pidada? Enamik ei tea peale keskkooli lõppu, mida teha tahetakse või mis valitav valdkond endaga tegelikult kaasa toob. Kui peale kooli pole selget arusaamist, mida teha ja on vähegi võimalust, võiks minna maailmas ringi vaatama. Kui aga on teadmine, mida ahetakse, soovitan kutset kuulata ja anda endast maksimum, et erialal tippu jõuda. Mis sai peale ülikooli? Töötasin veel kaks aastat reklaamivaldkonnas, kuni kohtusin Kuldar Leisiga, kes otsis Ösel Foodsi turundusjuhti. Peale esimest tööintervjuud olin suhteliselt kindel, et tööle ei lähe. Ösel Foods oli ostnud mahlaliini ning pooleteise aastaga taheti saada turu liidriks, kuigi polnud brändi ega teadmist, kuidas eesmärgini jõuda. See tundus utoopilisena - turg oli konkurentsitihe, liidrit polnud, toimusid hinnasõjad. Sellises olukorras turuliidriks saamine tähendas üle 20% turuosa, mis tundus natuke liiga suur eesmärk, hoolimata sellest, et olin kõrge latiga harjunud. Aga tööle ma sinna läksin, Aura sai välja töötatud ja ka turuliidriks tehtud. See oli mu elu üks kõige arendavamatest etappidest, pidin lühikese ajaga õppima juurde palju toiduainetööstusest ja turundusest tervikuna. Toiduainetööstus on Teile senimaani kõige südamelähedasem valdkond? Toit on hingega äri. Kui oled sellele sõrme andnud, siis leida samaväärset valdkonda, kus oleks võimalik peale väikest õpetust toode ise valmis teha, on raske. Lisaks saab maitstes kohe aru, kas meeldib või mitte, pole udust arvamust. Eriti jäätiseäris. Kui ütled inimestele “jäätis”, siis keegi ei muutu kurvaks, vaid kõik naeratavad, eriti suvel. Võimalus inimestele rõõmu teha motiveerib katsetama ning turule tooma järjest paremaid tooteid. Nii et teistest valdkondadest ettevõtetel ei tasu Teile ettepanekuid teha? Ma ei ütle, et toit on ainus asi maailmas, aga määrab see, kas asi tekitab pühendumist ja vaimustust või mitte. Kui näed inimest ostmas ja kiitmas toodet, millega oled väga kaua vaeva näinud, siis see on suurim tasu. Nimetan seda knopkaefektiks. Peab olema miski, mis ei lase laisaks muutuda ning loorberitele puhkama jääda ning toiduvaldkond on just selline, kus konkurents on äärmiselt tihe. Kui võtta jäätiseäri, siis see, kui kiiresti maitsed vahetuvad ja kui palju panustatakse innovatsiooni, on muljetäratav. Minnes Lääne-Euroopasse ei näe kusagil jäätiseletis sellist sagimist nagu meil ega ka nii palju erinevaid tooteid. Soomeski on suures marketis võimalik osta multipakki ja perejäätist, aga üksikut eriti rammusat vanillikoonust või teist seda tüüpi jäätist pole, seda tuleb püüda tänavalt kioskist. Nii et meil valitseb klassikaline kapitalismi mudel, konkurents on äärmiselt tihe ja ostja hääletab oma käega, mille võtab ja mille jätab. Maitse-eelistuste äraarvamine on igapäevane töö, mis kannustab. Kui elu läheb liiga mugavaks, kaob ka inspiratsioon. Millised on tulevikutrendid? Kui võrrelda Baltikumi ja Euroopat, on äärmiselt erinevad maitse-eelistused ja ka arusaamad, milline õige jäätis olema peab. Kui Euroopas oli valitsevaks soja trend, siis Baltikumi see ei jõudnudki jäätise osas. Täna ei leia Lääne-Euroopa ega Rootsi jäätiseletist puhast vanillijäätist, vaid seal on külmutatud desserdid, ehk jäätised, mille sees on erinevaid pudinaid ja mis on kaetud paksu glasuuriga. Meil valitakse reeglina kõige puhtam maitse, milleks on vanillijäätis vahvliga või vahvlita, järgmisel kohal šokolaad, kolmas-neljas karamell ja maasikas. Siis on tükk tühja maad, misjärel tulevad järgmised maitsed. Kui vaadata Venemaad, siis seal on esikohal brüleekreem, siis tükk tühja maad ja siis tulevad vaniljed, šokolaadid ja muud tavapärased maitsed. Regiooniti on see väga erinev ja öelda, milline on Baltikumi jaoks õige tee, on keeruline, sest riigiti on erinevused suured ja peab täpselt tunnetama, mis on trendikas ja mida teha pole mõtet. Vanill, šokolaad, karamell ja maasikas on alustalad, mis jäävad, aga võitlus käib selle nimel, et pakkuda tarbijale midagi ägedat, mis jõuaks samale tasemele mis esimesed kolm-neli. Igal suvel tullakse Eestis välja seitsme kuni kümne uue tootega, millest ellu jäävad pooled. Testimine ja katsetamine käib ja mõnikord tundub, et asi on letist juba ära võetud, enne kui tarbija on tähelegi pannud. Ostja impulsiivsus sõltub suvest - kui on vihmane suvi, minnakse kindla peale välja, eelistatakse lemmikut. Kui on leitsak, valitakse ka midagi muud, sest lemmikut ollakse juba söönud. Kas Te tarbite enamasti oma ettevõtte toodangut? Seda tuleb palju süüa jah ja söön hea meelega, värskest kalast kuni külmutatud lihapallideni on tegu kvaliteetsete toodetega. Kui poes olemas on, siis eelistan muidugi meie oma. Aga see ei tähenda, et ma konkurentidest midagi ei teaks, vastupidi. Konkurentide tooteid degusteerime usinalt ja vaatame, mida nemad teevad paremini. Õige tee on see, et tuleb teha selliseid tooteid, mille puhul ei teki isegi küsimust, kas osta enda toodet või mitte. Mis Teid töös motiveerib? Esiteks kindlasti kolleegid. Oleme meeskonnaga tulest ja veest ning majanduskriisist läbi käinud ning võin nende peale täiesti kindel olla. Teiseks meeldib ja motiveerib meie tänane mastaap, tegutseme kuues riigis ja ettevõttes on tööl 750 inimest. Suhtleme paljudes kohalikes keeltes. Rahvusvahelisus ja meie kolm ärisegmenti, mis töötavad eri viisil ja annavad erinevaid väljakutseid, annab ainest, et pühenduda ja tõestada, et saab paremini. Milline juht Te olete? Tahan olla õiglane, tasakaalukas ja pühendunud. Tahan, et meil töötavad inimesed saaksid aru ja tunneksid, et nad töötavad maailma parimas ettevõttes. Iga juhi ülesanne on luua ettevõttes olukord, et inimesed tahavad tööl käia ja olla osa ettevõttest. Tahate eeskujuks olla? Juhi roll on olla see, kes kutsub kaasa ja innustab ning kui midagi on tegemata, siis ka pahandab, aga mitte inimest häbiposti pannes, vaid kogemusest õppides. Juhiks olemine on juhi jaoks pidev õppimisprotsess. Õpid oma kolleegidelt ja majast väljastpoolt. Kas juhiks sünnitakse või peavad teatud omadused olema kaasasündinud? Tõmban jällegi spordiga paralleeli - kindlasti on teatud isikuomadused vajalikud, aga peab olema ka kogemust ja arusaamist, mis on inimeste juhtimine. Oma ego tuleb maha suruda, emotsioonid kontrolli all hoida ja keskenduda ainult sellele, mida on vaja saavutada. Mida vähem on selle juures emotsioonide laineid, seda parem. Äri on ratsionaalne ja selleks pole ruumi, et tunded või emotsioonid eesmärki hägustaksid. Nii et teatud isikuomadused on vajalikud, aga väga suur roll on tahtmisel areneda ja õppida. Mis Teid noore juhina juhi ametis kõige rohkem üllatas? Noorena on keeruline inimestele, kes mõtlevad teisiti, kui sa ise mõtled, ülesandeid jagada, neid juhendada ja kontrollida. Alguses võtavad asjad seetõttu rohkem aega, üldistuvõime tuleb ajaga - aktsepteerid, et inimestel on erinevad arusaamad ja oskad pusle nii kokku panna, et tuleks parim võimalik tulemus. Inimeste juhtimise kunsti juures ongi kunstiks just see, et võttes arvesse meeskonnaliikmete tugevaid külgi, paned meeskonna nii funktsioneerima, et tugevused saaksid maksimeeritud. Milline kogemus on Teid juhina enim mõjutanud? Esimene suurem arenguetapp oli Ösel Foodsi aeg. Sinna jäi ka esimene osanikuks olemise kogemus lisaks tegevjuhtimisele. Hiljem ettevõtte müük suurele korporatsioonile, mis oli samaoodi väga huvitav aeg, olin hingega nende brändide juures väga kinni ja emotsionaalselt oli raske aeg. Mida siiski enda arvates osavalt kolleegide eest varjasin. See oli huvitav etapp. Järgmiseks faasiks oli see, kui tegime Põlvasse valmistoidu vabriku nimega Nordic Foods ja kaubamärgiga Maakera. Tänapäeva mõistes oli tegu start-up’iga: tegime tehase nullist peale alates organisatsioonist kuni tootmiseni. See oli hindamatu kogemus, tänu millele olen Premias vähem vigu teinud. Ja alates 2006. aastast Premia - ettevõtte, mis oli teinud tükk aega kahjumit - arendamine. Eesti osa juhtimisest on saanud rahvusvahelise börsiettevõtte juhtimine, nii et aeg on läinud väga kiiresti ja pakkunud palju erinevaid väljakutseid. Kes on Teile juhina eeskujuks? Kuldar Leis ja Olari Taal. Tuleb silmad lahti hoida ja jälgida ka seda, kes on üleüldse äris ja toiduvaldkonnas püünel ning millised on erinevad viisid inimeste juhtimiseks, organisatsiooni arendamiseks ja innovatsiooniks. Iidolit, kellest ainult juhindun ja kelle mõtteid kullaks pean, ei ole, aga eks kõik on õppinud Richard Bransonilt, Steve Jobsilt ning Jack Welchilt. Mõned inimeste juhtimist puudutavad tõed on universaalsed ja liidritelt on palju õppida. Millised isikuomadused Teid juhina kõige paremini aitavad, mida tahate veel parandada? Hetki, mil keegi helistab sulle probleemiga, on palju rohkem kui neid, kui keegi helistab sulle rõõmusõnumiga. Stressiga toimetulekuoskus ja probleemide lahendamine positiivset nooti hoides on see, mida peaks tagataskus varuga kaasas olema. Vajalik on ka tasakaalukus ja mitme valdkonna probleemidega tegelemise võime – kuus riiki kolme erineva ärisegmendiga tähendab küsimusi kalakasvatusest kuni jäätisepakendini välja. Ka huumor tuleb kasuks, elu ei saa liiga tõsiselt võtta ja peab suutma ka iseenda üle naerda, kui midagi on viltu läinud. Tipus on üksildane, kes juhti kiidab? Kiitust tuleb otsida õigest kohast. Minu jaoks on suurim kiitus, kui ma näen inimest kiitmas toodet, millesse ma olen ka ise palju panustanud. See on suurim tänu. Teiseks on minu jaoks väga väärtuslik see, mida räägivad kolleegid. Ütleme ausalt välja nii hea kui ka selle, mis läheb viltu. Isiksusena on alati arenguruumi ja juhina samamoodi. Kas on midagi, mida küsite alati värbamisintervjuul tööle kandideerijalt? Sellest, kas inimene sobib organisatsiooni või mitte, saab põhimõtteliselt aru kohe, kui ta ukse peal tere ütleb. Kui tunne on algusest peale vale, siis intervjuu kaua ei kesta. Kui on selge, et inimene sobib, siis läheb kauem aega. Esitatavaid küsimusi on seinast seina ning nende eesmärk on aru saada inimese eluhoiakutest ja väärtustest ning põhimõtetest. Vajalik kvalifikatsioon on pilet intervjuule, aga edasi otsime sarnast maailmavaadet ja hingamist. Küsimusi stressiolukorra tekitamiseks ja inimese sisemuses urgitsemiseks on meil mitmeid. Te usaldate sisetunnet? Jah. On juhte, kes panevad rohkem rõhku professionaalsele poolele ja valivad selle järgi ning nende organisatsioon on ühte nägu. Meie oma on teist nägu. Ma ei alahinda oskusi, aga inimene peab lisaks sobituma meie meeskonda. Haridus:1998 TÜ, välismajandus ja turundus Ametikäik:1996-1999 Reklaamiagentuuri Intermaag projektidirektor1999-2000 Reklaamiagentuuri Bates 141 projektijuht2000-2003 ASi Ösel Foods turundusjuhtASi Premia Foods tegvjuht Juba noorena marssalikepike põues Kuldar Leis, ettevõtja Tunnen Katret 15 aastat ja ta on hea näide sellest, kuidas noorest spetsialistist kasvab ajapikku tippjuht. Kahjuks on selliseid marssalikepikesi väga vähestel noorena põues, enamasti jäädakse mugavustsooni aastateks. Katret on mõjutanud see, et ta on oma valdkonna otsuseid saanud langetada ise ja see on temast teinud otsustusvõimelise juhi. Teisalt on talle suure kogemuse andnud erinevate riikide meeskondade juhtimine, sest soomlast ja leedukat ühtemoodi motiveerida võimalik ei ole.Nii juhina kui ka inimesena on Katre otsekohene ja selja taga sussutamist ei salli, seetõttu on tema meeskonnas tore olla. Samas on temas peidus veel selliseid arenguruume, mille täitmisel võivad järgmised sammud üsna pikad olla.


Reformierakonna ajupesulal uus omanikfirma | | Virgo Kruve blogi Reformierakonna ajupesulal uus omanikfirma Asjaolude soodsa kulgemise korral hakkab 2009. aasta kevadel Reformierakonna propaganda trükiseid välja andma Toompea ametnikule kuuluv firma. Siiani olid Eesti Teataja, Tallinna Teataja, Paremad uudised ja Reformikiri rahastatud Reformierakonna poolt. Leidsin Patendiameti andmebaasist, et käesoleva aasta maikuu lõpus on siiani Reformierakonna poolt välja antud trükiste peale esitanud 100 protsendiliselt identsete logode kujutistega kaubamärgi registreerimise taotlused. Üllatuse valmistas aga asjaolu, et taotlejaks oli partei asemel hoopis osaühing Hold. Minu meelest pole selles midagi imelikku kui kindla maailmavaate propageerimiseks leiavad toetust ja vahendeid ka mõned teised mittetulunduslikud ühingud peale erakonna. Tõsi, kunagi varem pole seda tehtud äriühingu ehk kasumit taotleva juriidilise isiku nime all. Küllap on see üks järjekordne samm reformikate poolt uue tee näitamisel. Esimesena meenub mulle erakondade ja välja antavate ajalehtede temaatikast Äripäevalt mitmeid terveid lehekülgi käsitlemist saanud Jüri Vilmsi SA teema, mille juhtimisega tegelevad keskerakondlased. Ometigi on ajakirjanikud nagu hagijad neil igast sõnasabast haaramas või siis muudkui kraaksuvad ilma asjast aru saamata, et “erakonna varjatud rahastamine, kraaks, rahastamine paha, kraaaks, Keskerakond paha, kraaaaakksss!” Pilt Patendiameti andmebaasist. Reformierakonna ajupesula pärli “Eesti Teataja” kaubamärki taotleb osaühing Hold. Pilt on kaldu, sest arvestab Reformierakonna reitinguga toimunud muutusi osaühingu asutamise ja taotluse esitamise kuupäevade võrdluses. Käesolevast muudatusest Reformierakonna ideoloogiatrükiste kirjastamisel pole minuteada kirjutanud mitte ükski ajaleht või veebitoimetaja ühtegi rida. Kui ma peaksin eksima, siis palun parandage mind. Kuni selleni aga pean võimalikuks kahte versiooni. Esimese järgi pole ajakirjanikud seda avastanud ega tea sellest. Teise versiooni järgi nad võivad teada, kuid ei taha sellest rääkida ja kirjutada. Ütlen kohe ära, et esimest versiooni oskamatusest andmebaase kasutada mina ei usu. Alles 2007. augustis ütles mulle BNSi Katrin (või Karin, tervitusi talle) üsna nipsakalt, et ta võib mulle öelda Patendiameti andmebaasi aadressi internetis. Pole vajadust, BNSi ajakirjanik, mina tean seda ja oskan kasutada. Küsimus oli minu jaoks selles, et kas BNSi ajakirjanik oskas seda kasutada ainult ühe erakonnaga seotud inimeste kohta infopäringute tegemiseks või oli tal ajakirjanduslikult erapooletu võime andmepäringuid teostada. Mina jõudsin järeldusele, et kõnealuse ajakirjaniku oskus piirdus vaid talle ette söödetud info heal juhul järgi kontrollimisega. Sisuliselt täitis siis poliitilist tellimustööd. Muidu poleks võimalik olnud, et mitmeid kuid hiljem kirjutas Postimehes üks roheline ajakirjanik (nimetas registreerimise taotlemist “patenteerimiseks” ja muud taolist segase peksmist) kogemata Lukase taotlusest muuta kaubaks sõna ISAMAA. BNSi ajakirjanik sellest ei teadnud ja samuti üksi teine ajaleht vähemalt aasta jooksul või siis ei avaldanud seda infot. Olgu öeldud, et praegusel minister Lukasel oli igal juhul kõrgelennuline mõte. Mõelge kui uhke oleks laulda 24. veebruaril Eesti hümni ajal: “Mu kaubamärk, mu õnn ja rõõm, kui kaunis oled saaaa...” Ühesõnaga, ajakirjanikud on siiani sõltunud sellest infost, mida neile Patendiametiga lähedalt seotud erakonna inimesed ette söödavad. Nii kõnealuse riigiameti direktor kui minister Tõnis Lukas kuuluvad samasse erakonda(Isamaa ja Res Publica liit) ja pole midagi imestamisväärset kui oma tegudest ajakirjanikele ei räägita, kuid kasutatakse nende teadmatusest tulenevat abitust ära poliitilistes mängudes. Koos Res Publica tiiva lisandumisega on ilmselgelt nende kompra kogumise võime senise Isamaa tiiva omaga võrreldes isegi rohkem kui kahekordistunud. Reformierakonna kodulehel toodud propaganda trükiste loetelu. Siin on loetletud nii Eesti Teataja, Tallinna teataja, Paremad uudised kui ajakiri Reformikiri. Kuid tulles nüüd tagasi Reformierakonna ajupesula materjalide juurde. Selle kõnealuse osaühingu omanikuks on Peep Lillemägi, kes on astunud erakonda 23 jaanuaril 1996. Isiku samasuse kõnealuse osaühinguga tõestab sarnane sünniaeg. Äriühing on asutatud möödunud aasta 31. juulil ja tal pole siiani veel tekkinud majandusaasta aruande esitamise kohustust. Majandusaruande võib esitada kuni 18 kuulise (1,5 aastat) perioodi kohta. See tähendab, et osaühingu Hold tegevuse kohta 2007. ja 2008. aastal saame teada alles tuleval aastal. Pärast Euroopa Parlamendi valimiste toimumist 7. juunil 2009 peab äriühing esitama kolm nädalat hiljem ehk 30. juuniks 2009 oma esimese majandusaasta aruande. Meisterlikult planeeritud, tahaks öelda, sest vähemalt 3 nädalat peaks olema piisav aeg sõltuvalt valimiste tulemustest ka korrektiivide tegemiseks majandusaasta aruandes. Näiteks siis Reformierakonna ajalehe väljaandmise kulude enda kanda võtmisest. Ma ei tea täpselt, millal peab Reformierakond esitama aruande oma valimiskuludest, kuid loodan, et seekord jääb neil rohkem aega skeemide planeerimiseks ja sealt välja jäävate kulude peitmiseks. Näiteks 2007. Riigikogu valimiste aruandes on tulnud välja juba kaks pettust. Esimene oli Anna-Maria Galojani paarikümne tuhande kroonine reklaamikulu (tal oli väliplakateid kõikjal Tallinnas, isegi Viru hotelli ees) ja praktiliselt tasuta saadud kümned korrad telereklaami. See tingis ka Reformierakonna poolt parandatud valimiskulude aruande esitamise Riigikogu juures moodustatud komisjonile. Teine pettus oli Jaanus Rahumägi kuludega, kelle juhtumist kirjutas vist 2. oktoobri Eesti Ekspress ja mis sumbus meedias arutelusse, kas Eestit juhib Andrus (Android) Ansip (vaata minu varasemat postitust).” Äriregistri andmed Reformierakonna trükiste kaubamärgi taotleja kohta Osaühingu Hold omanik Peep Lillemägi kuulub Reformierakonda. Pilt registri lehelt Lõpuks küsimus sellest, kas võis olla võimalik Peep Lillemägi poolne isetegevus ja initsiatiivi näitamine või oli see Toompea Reformierakonna fraktsiooni nõunikul kokku lepitud Tõnismäe reformikate peakontoriga? Esiteks ei usu ma mingit isetegevust Reformierakonnast, kus pole kunagi olnud rohkem kui 1 ja see õige kandidaat erakonna esimehe kohale (kunagi Kallas, siis Ansip). Ma räägin üldkogudest või kongressidest. Samasugune “ühe juhi valimise demokraatia” on olnud ka Isamaaliidus, Mõõdukatel Sotsiaaldemokraatidel ja Rahvaliidus. Vaid Keskerakond on vähemalt valiku võimaldamiseks seadnud ülesse alternatiivse kandidaadi. Kunagi on nendeks olnud Siiri Oviir, Peeter Kreitzberg, Harry Raudvere ja tõenäoliselt veel mõningad kelle nimesid ma hetkel ei mäleta või üleüldse ei tea. Kuid siiani teadsid kõik, et vähim demokraatiat on/oli Keskerakonnas. Õndsad on need, kes ei tea ja peavad ainukandidaadiga erakondi (Reformierakond, Isamaaliit, Mõõdukad sotsid) demokraatlikeks. Keskerakond korraldas esimesena ka sisevalimised valimistel kandideerijate pingerea määramiseks! 2004. Euroopa Parlamendi valimistel. Siiski on väike võimalus, et ettevõtja Peep Lillemägi pole see Toompea Reformierakonna ametnik Peep Lillemägi kes võiks erakonna poliitikat ellu viia. Nimelt oleks pidanud ettevõtja Lillemägi siis omandama keskhariduse Jõgeva 1. Keskkoolis olles saanud 22. aastaseks. See tundub mõnevõrra ebatavaline (näiteks mõned kaotsi läinud aastad, kordamised?) kuid siiski usutavam kui et Eestis võiks olla kaks Peep Lillemägi, kes tegutsevad ranges eraldatuses, üks äris ja teine poliitikas, ning üksteise tegemistega kokku ei puutu. Lisaks edendavad otse või varjatumalt Reformierakonna tegevust. Lõpuks ei muuda see vist ka väga asja, kas Reformierakonna ajupesula materjalid tulevad ettevõtja või fraktsiooni nõuniku juurest. Ühtemoodi kollased ja ebatõeseid lubadusi täis. Jääge kanalile, sest järgmiste postituste seas tuleb üks just nimelt Reformierakonna tühjast lubadusest, mida pole samuti avastanud teised poliitikute ja meedia tegemistel silma peal hoidvad inimesed. ← Feminismus tudengi ja ema pilgu läbi Soome turistid kusesid mälestusmärgile. Jälle! → One thought on “Reformierakonna ajupesulal uus omanikfirma” Pingback:\tReformierakonna ajupesula toetub uuele firmale | Virgo Kruve blogi


DELFI FOTOD JA VIDEO: Kütuseaktsiisi miitingu lõpus kärgatas lõhkepakett(205) Toompea lossi ees toimus täna EKRE noorte korraldatud kütuseaktsiisi tõusu vastane meeleavaldus, mille lõpus plahvatas ka kellegi visatud lõhkepakett. Miitingu lõpul kärgatanud plahvatuses keegi õnnekombel viga ei saanud, ehkki läheduses viibis mitu inimest. Politsei ja turvajad vaatasid plahvatanud seadme üle ning tõdesid, et tegu oli tavalise lõhkepaketiga. Pärast meeleavalduse lõppu ning enamuse inimeste lahkumist oli üks üritusel osalejatest visanud Lossi platsil asuva pargi, Kuberneri aia nurka pauguti, ütles Delfile Põhja prefektuuri pressiesindaja Helen Uldrich. "Esialgse hinnangu kohaselt on tegemist kaubanduses müügil oleva paugutiga. Juhtumi täpsemad asjaolud on selgitamisel." Vaata videot! See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71331633


source: fineweb

text: “Wit” (2001) “Taip” (Wit). Režissöör: Mike Nichols. Stsenaristid: Margaret Edson, Mike Nichols, Emma Thompson. Produtsendid: Mike Nichols, Cary Brokaw, Simon Bosanquet jt. Operaator: Seamus McGarvey. Monteerija: John Bloom. Casting: Leo Davis, Ellen Lewis, Juliet Taylor. Kunstnik: Stuart Wurtzel. Valmismuusika:Arvo Pärt, Henryk Mikołaj Górecki, Dmitri Šostakovitš, Charles Ives. Osades: Emma Thompson (prof. Vivian Bearing),Christopher Lloyd (dr. Harvey Kelekian), Eileen Atkins (prof. Evelyn ‘E.M.’ Ashford), Jonathan M. Woodward (dr. Jason Posner), Audra McDonald (Susie Monahan) jt. 35 mm, formaat: 1:1,85, 99 min, värviline. Tootjad: HBO Films / Avenue Pictures Productions, USA, 2001. Esilinastus: 9. II 2001 Berliini rahvusvahelisel filmifestivalil. Vivian Bearing (Emma Thompson) on 48-aastane kirjandusprofessor, kelle erialaks on 17. sajandi inglise poeedi John Donne’i looming. Õppejõu ja isiksusena on ta ühelt poolt kõrgelt hinnatud, teisalt ka kardetud, kuna vähestel õnnestub tema nõudmistele vastata. Väärtustades nii iseenda kui teiste inimeste puhul kõige enam teravat mõistust, ratsionaalsust, tahtejõulisust ja sihikindlust, ei ole talle just lihtne meeldida. Viviani ümber pole kujunenud ei perekonda ega armastavate sõprade ringi. Siiski näib ta ise oma eluga täiesti rahul ja kooskõlas olevat. Pärast seda, kui Vivianil diagnoositakse lõppstaadiumis munasarjavähk, muutub tema maailm järsult. Temast saab patsient haiglas, kus tegeletakse ka uurimistööga. Arstidel on vähe lootust Viviani terveks ravida, see-eest loodetakse tema peal katsetatavatest ravivõtetest avaldada oluline teadusartikkel. Õpetlasena püüab Viviangi haigusega leppida sellele ratsionaalselt lähenedes, analüüsides seda nagu mõnd Donne’i sonetti. 8-kuulise radikaalse vähiravi käigus kogeb ta aga, et ei intellekt, tugev tahe, otsustavus ega terav huumor ei aita tal suremisega toime tulla. Ja erinevalt elu elamisest üksinda, on talumatu üksinda surra. Nii leiab ta lõpuks end kõige enam igatsevat inimlikku lahkust, hellust ja halastust. Seesuguse teema puhul sõltub hämmastavalt palju muusikakujundusest, kas film kujuneb nõretavaks melodraamaks või mitte. Wit ei kujune. Pärdi muusikast kuuleme filmis viiel korral vaid üht pala, Spiegel im Spiegel, mis loo lõpuks üldistusjõu omandab ja kujundiks võimendub. Selle kõrval kõlab filmis Górecki, Šostakovitši ja Ives’i kontsertteoseid, mis „mitte-sentimentaalseina“ loovad teemakäsitlusele nn karguse fooni. Ka asjaolu, et Margaret Edsoni algselt mononäidendiks loodud teksti linateoseks vormides on filmitegijad säilitanud teatava teatriefekti (piiratud tegevusruum, peategelase sage pöördumine otse kaamerasse, „vestlemine“ publikuga), võimaldab distantsi ja kainet suhtumist ekraanil toimuvasse. Kuid Pärdi muusikapala jõudu ei tasu alahinnata.


kolledž, ahvatlema, ahvatlev, tightpussy, mahlane, ülemeelik, süütu, väljaspool, dildod, tihe tuss, tool, pingul


text: Kujawy-Pomorze vojevoodkond on vojevoodkond Poola põhjaosas. Linnad Majandus Turism Maakonnad Vojevoodkonnas on neli maakonna (powiat) õigustega linna (miasto na prawach powiatu): Bydgoszcz Grudziądz Toruń Włocławek ja 19 maakonda: Aleksandrów Kujawski maakond Brodnica maakond Bydgoszczi maakond Chełmno maakond Golub-Dobrzyńi maakond Grudziądzi maakond Inowrocławi maakond Lipno maakond Mogilno maakond Nakło maakond Radziejówi maakond Rypini maakond Sępólno maakond Świecie maakond Żnini maakond Toruńi maakond Tuchola maakond Wąbrzeźno maakond Włocławeki maakond Viited Välislingid http://www.kujawsko-pomorskie.pl Poola vojevoodkonnad


FOTOD SÜNDMUSKOHALT: Politseinikud ajasid hullunud roolijoodikut taga mööda kolme maakondaTartu lähistelt alanud kihutamine lõppes Türil(187) Tartumaal Laeva vallast rallit alustanud ja politseinike märguandeid eiranud hullunud roolijoodik saadi kätte alles Järvamaal Türi lähistel Kirna külas. Täna kell 20.28 pidas politsei Järvamaal Kirna külas kinni sõiduauto Audi, mida juhtis 24-aastane Mario, ütles Lääne prefektuuri pressiesindaja Delfile. Esialgsetel andmetel oli sõiduki juht eelnevalt eiranud politsei peatumismärguandeid ja põigates Türi-Allikul mööda teesulust, riivas ta ka politseisõidukit. Kinnipidamise hetkel tuvastati mehel joobetunnused ja ta toimetati kainenema. Esialgsetel andmetel hakkas sõiduk liikuma Tartumaalt Laeva vallast. Delfi andmetel sai politsei väljakutse Tartumaale Laeva tanklasse, kuhu oli sõiduautoga Audi saabunud noormees, kes lubas ennast tappa. Peagi sõitis noormees Audiga tanklast minema ja politsei nägi kirjeldatud autot Tartu linnas. Peatumismärguandele Audi ei reageerinud ja hakkas mööda Tallinna-Tartu maanteed pealinna poole kihutama. Audi kiirus kasvas kohati üle 200 km/h. Mäost pööras Audi Paide poole ja suundus siis Türile, pärast Türi vahel kihutamist ja eest ära sõitmist võttis juht suuna taas Paide poole. Kirna ringteel olid politseinikud teele "siili" visanud ja see lõpetas maratontagaajamise. Tagaajamisse olid kaasatud nii Tartu, Jõgevamaa kui ka Järvamaa politseinikud. Paide politseijaoskonna välijuhi Jaanus Viilopi sõnul ulatusid politsei eest põgenenud juhi kiirused kaugelt üle lubatu ja sellega pandi ohtu nii enda kui ka kaasliiklejate elud. "Tegemist oli äärmiselt ohtliku olukorraga ja on äärmiselt õnnelik juhus, et selle arutu kihutamise käigus keegi tõsisemalt viga ei saanud," ütles Viilop. Audis oli vaid juht, tegemist oli 24-aastase Marioga.


text: "Hea ja kurja pildid" ("Bilder von Gut und Böse") on Martin Buberi teos. Raamat ilmus 1952 Kölnis. Kokkuvõte Eessõna Suvel 1935 minu sõbra Paul Desjardins'i korraldatud kohtumisel (Pontigny "dekaadil") läks askeesi üle arutamisel jutt kurjale. See on mind noorusest saadik huvitanud, ma hakkasin sellega tegelema pärast Esimest maailmasõda. Ma olen sellest kirjutanud ja ettekandeid pidanud. Sellepärast võtsin diskussioonist elavalt osa ning elav mõttevahetus Nikolai Berdjajeviga ja Ernesto Buonaiutiga ärgitas mind naasma selle Berdjajevi sõnul "paradoksaalse" probleemi juurde. Järgmise aasta dekaadil esitasin ma oma arusaama detailsemalt, peatudes Vana-Iraani ja Iisraeli kurjanägemuse võrdlusel. Mulle oli tähtis näidata, et inimese elus ei ole hea ja kuri samalaadse struktuuriga, olgugi küll vastandlikud omadused. Berdjajev ütles selle probleemi kohta, et seda on võimatu lahendada või kas või ratsionaalselt püstitada, sest siis ta kaob. Ja sellest võimatusest lähtudes püstitas ta küsimuse, kuidas alustada võitlust kurjaga. Mina oma ettekandes püüdsin lahenduse asemel anda aset leidva kurja sünteetilise kirjelduse, et kurja paremini mõista. Minu vastus oli: võitlust tuleb alustada omaenda hinges; kõik muu saab tuleneda ainult sellest. Mõne aasta pärast, olles juba Jeruusalemmas, kirjutasin ma selle vastuse jutustuseks, millele ma legendaarse Googi järgi Maagoogi maal (Hesekieli raamat 38:2) panin pealkirjaks Goog ja Maagoog. (Pärast Googi sõdu peab tulema Messias). See vastus kätkeb õpilase sõnades õpetajale: ""Rabi," ütles ta katkeva häälega, "kuidas on lood tolle Googiga? Ta saab ju väljas olla ainult sellepärast, et ta on sees?" Sealjuures osutas ta oma rinnale: "Pimedust, millest ta on saadud, tuleb otsida üksnes meie nõrgast või salakavalast südamest. Googi on üles kasvatanud meie Jumala-reetmine."" Kujutage ette seda aega, seda kümmet aastat, mis mul läks vastuse andmiseks. Vastus on käesolevas raamatus. Aega läks sellepärast, et ma ei taibanud kohe, et Piibli hüpoteesid heast ja kurjast ja Avesta omad põhinevad täiesti erinevatel kurja variantidel. Neid tõdesid saab esitada ainult müütidena. Mõisted on ainult abivahendiks, sillaks müüdi ja reaalsuse vahel. Inimene teab kaosest ja loomisest kosmogoonilises müüdis, ja tal on vahetu kogemus, et kaos ja loomine leiavad aset temas, kuid ta ei näe neid koos, ta kuulab müüti Luciferist ega märka teda oma elus. Tal on tarvis silda. Esimene osa Teine osa Kolmas osa Raamatud


text: Energiarežiim on selliste riistvara- ja süsteemisätete (nt kuva, unerežiim jne) kogum, mis määravad, kuidas arvuti energiat kasutab. See, milliseid energiarežiime saate kasutada, sõltub teie arvuti tüübist. InstantGo lubab teie arvutil unerežiimist hetkega üles ärgata nii, et kõik teie rakendused ja andmed on kohe ajakohased. Funktsiooni InstantGo toetavad kõik arvutid, kus töötab Windows RT 8.1, ja teatud arvutid, kus töötab Windows 8.1. Kontrollimaks, kas teie arvuti toetab seda, vaadake üle arvutiga kaasasolev teave või minge arvutitootja veebisaidile. Ainus energiarežiim, mida Windows pakub InstantGo funktsiooniga arvutite jaoks, on tasakaalustatud režiim. See režiim võimaldab vajaduse korral kasutada kogu jõudlust ning säästab energiat siis, kui te seda ei vaja. Saate seda režiimi enda vajadustele vastavalt kohandada või ise uue režiimi luua, kasutades tasakaalustatud režiimi lähtekohana. Võimalik, et ka teie arvuti tootja pakub täiendavaid energiarežiime. Jah. Saate ka ise energiarežiime luu ja neid kohandada. Energiarežiimi suvandite avamiseks nipsake kuva paremast servast keskkoha poole, koputage nuppu Otsing (või kui kasutate hiirt, osutage kursoriga kuva paremasse ülanurka, liigutage kursorit allapoole ja klõpsake siis nuppu Otsing), sisestage otsinguväljale tekst Energiarežiimi suvandid ja seejärel koputage või klõpsake nuppu Energiarežiimi suvandid. Koputage või klõpsake linki Loo energiarežiim ja järgige kuvatavaid juhiseid. Kustutada saate ainult need energiarežiimid, mille olete ise loonud või mille arvuti tootja on arvutiga kaasa pannud. Tasakaalustatud režiimi ega kasutatavat režiimi ei saa kustutada. Samuti ei pruugi teil olla režiimi kustutamiseks vajalikke õigusi, kuna teie süsteemiadministraator võib olla sellele juurdepääsu piiranud. Kui režiim, mille soovite kustutada, on valitud, siis valige muu režiim ja koputage või klõpsake seejärel režiimi kõrval linki Režiimi sätete muutmine. Koputage või klõpsake nuppu Kustuta see režiim ja seejärel nuppu OK. Teie süsteemiadministraatori seatud piirangud või arvuti riistvarakonfiguratsioon võivad piirata seda, milliseid sätteid saate muuta. Kui teie arvuti kuulub näiteks mõnda ettevõttevõrku (nt kooli või asutuse võrku), võib süsteemiadministraator olla mõne sätte välja lülitanud või isegi eemaldanud. Sel juhul paluge abi oma administraatorilt. Kui teil on arvutiga ühendus kaugtöölaua ühenduse kaudu, peate kaugarvuti energiasätete muutmiseks olema sisse logitud administraatorina. Kiire käivitus on Windowsis vaikimisi sisse lülitatud säte, mille abil saate arvuti pärast sulgemist kiiremini käivitada. Windows salvestab selleks süsteemiteabe sulgemisel omaette faili ja kui käivitate arvuti uuesti, kasutab Windows seda süsteemiteavet teie arvuti töö taas nullist alustamise asemel hoopis töö jätkamiseks. Kiire käivituse säte ei rakendu taaskäivitamisele. Kiire käivituse jõustumiseks peate arvuti sulgema ja seejärel uuesti käivitama. Siit leiate vastused korduvatele küsimustele kõigi muude arvutite energiarežiimide kohta. Windows pakub järgmisi režiime. Tasakaalustatud. Võimaldab vajaduse korral kasutada kogu jõudlust ning säästab energiat siis, kui te seda ei vaja. See on enamikule kõige sobivam energiarežiim. Energiasäästja. Säästab energiat süsteemi jõudluse ja ekraani heleduse vähendamise abil. Kui kasutate sülearvutit, võib see režiim aidata teil kord täis laetud akuga võimalikult kaua töötada. Suur jõudlus. Maksimeerib ekraani heleduse ja võib suurendada arvuti jõudlust. Kuna see režiim kasutab palju rohkem energiat, ei pea teie sülearvuti aku kahe laadimise vahel kuigi kaua vastu. Akumõõturil ei kuvata vaikimisi suure jõudluse valikut. Suure jõudluse režiimi sisselülitamiseks avage leht Energiarežiimi suvandid. Selleks libistage sõrme kuva paremast servast keskkoha poole, koputage nuppu Otsing (kui kasutate hiirt, osutage hiirekursoriga kuva paremasse ülanurka, nihutage kursorit allapoole ja klõpsake siis nuppu Otsing), sisestage otsinguväljale fraas Energiarežiimi suvandid, koputage või klõpsake nuppu Sätted ja seejärel koputage või klõpsake nuppu Energiarežiimi suvandid. Koputage või klõpsake käsku Kuva lisarežiimid ja seejärel valige Suur jõudlus. Kui need režiimid ei vasta teie vajadustele, saate hõlpsalt luua oma energiarežiimi, kasutades ühte neist režiimidest lähtepunktina. Võimalik, et ka teie arvuti tootja pakub täiendavaid energiarežiime. Kui kasutate sülearvuti asemel mõnda muud tüüpi arvutit või soovite kasutada mõnda sellist energiarežiimi, mis pole akumõõturil kuvatud, tehke järgmist. Valige suvand, mida soovite kasutada. Kui loendis pole soovitud energiarežiimi, koputage või klõpsake käsku Kuva lisarežiimid. Windows valib kaks mõõturis kuvatavat energiarežiimi, kuid te saate neid muuta. Tehke ühte järgmistest. Koputage või klõpsake linki Lisarežiimid ja seejärel valige soovitud režiim. Looge uus energiarežiim. Lisateavet leiate selle teema jaotisest „Kas energiarežiimi saab ise luua?” Vaikimisi muudetakse teie valitud või loodud energiarežiim aktiivseks režiimiks ning see kuvatakse akumõõturil. Ainsad energiarežiimid, mida saate kustutada, on need, mille loote ise ja mida pakuv arvuti tootja. Energiarežiime Tasakaalustatud, Energiasäästja, Suur jõudlus ega kasutatavat energiarežiimi ei saa kustutada. Energiarežiim on kogum riistvara ja süsteemi sätteid, mis määravad, kuidas teie arvuti energiat kasutab. Energiarežiime on võimalik kasutada arvuti tarbitava energia säästmiseks, süsteemi jõudluse suurendamiseks või energiasäästu ja jõudluse tasakaalustamiseks. Lisateavet selle kohta, kuidas sülearvuti aku vastupidavust pikendada, vt teemast Akuenergia säästmine. Järgnevalt mõned vastused korduvatele küsimustele energiarežiimide kohta. Windows sisaldab arvuti toite haldamiseks järgmisi režiime. Tasakaalustatud. Võimaldab vajadusel kasutada täit jõudlust ning säästab energiat siis, kui arvutiga midagi ei tehta. See on enamikule kõige sobivam energiarežiim. Energiasäästja. Säästab energiat süsteemi jõudluse ja ekraani heleduse vähendamise abil. See režiim aitab sülearvuti kasutajatel ühe aku laadimiskorraga võimalikult palju arvutiga töötada. Suur jõudlus. Suurendab ekraani heleduse maksimumini ja võib teatud tingimustel tõsta ka arvuti jõudlust. Selles energiarežiimis tarbib arvuti kõige enam energiat ja lüheneb ka aeg sülearvuti aku järgmise laadimiseni. Kui need režiimid teile ei sobi, saate hõlpsalt luua oma energiarežiimi, kasutades ühte režiimidest lähtepunktina. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Energiarežiimi muutmine, loomine ja kustutamine. Ka arvuti tootja võib omalt poolt lisada täiendavaid energiarežiime. Kui te kasutate mõnd muud liiki arvutit, mis pole sülearvuti, või kui soovite kasutusse võtta mõnd sellist energiarežiimi, mida akumõõturil ei kuvata, tehke järgmist. Energiarežiimi suvandite avamiseks klõpsake nuppu Start, siis käsku Juhtpaneel, seejärel käsku Süsteem ja turve ja siis käsku Energiarežiimi suvandid. Valige lehel Valige energiarežiim mõni energiarežiim. Kui loendis ei sisaldu teid huvitavat energiarežiimi, klõpsake käsul Kuva lisarežiimid. Jah, saab küll. Saate luua ja kohandada enda väljatöötatud energiarežiime. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Energiarežiimi plaani (skeemi) muutmine, loomine ja kustutamine. Kustutada saate ainult neid energiarežiime, mille olete ise loonud või mille arvuti tootja on kaasa pannud. Energiarežiime Tasakaalustatud, Energiasäästja, Suur jõudlus või parasjagu kasutuses olevat energiarežiimi (aktiivne režiim) ei saa kustutada. Lisateavet energiarežiimi kustutamise kohta vaadake teemast Energiarežiimi muutmine, loomine ja kustutamine Samuti on võimalik, et teil ei ole energiahalduse sätete muutmiseks vajalikke kasutajaõigusi, kuna teie süsteemiadministraator on muutnud nende sätetega seotud õigusi. Teile kehtivad kasutajaõigused ja piirangud olenevad teie arvutit haldava süsteemiadministraatori otsustest või teie arvuti konfiguratsioonist, mistõttu teil ei pruugi olla võimalik muuta kõiki sätteid. Kui teie arvuti kuulub mõne organisatsiooni, nt kooli või äriühingu arvutivõrku, võis organisatsiooni süsteemiadministraator teatud sätted keelata või isegi eemaldada, kasutades Rühmapoliitika võimalusi. Kui teie arvates takistab rühmapoliitika teile vajalikku juurdepääsu sätete muutmisele, pöörduge oma süsteemiadministraatori poole. Kui olete arvutisse sisse loginud kaughalduse vahendite kaudu (näiteks kasutades Kaugtöölauaühendust), peavad teil arvuti energiahalduse sätete muutmiseks olema administraatori taseme õigused. Lisateavet energiarežiimi sätete muutmise kohta vaadake teemast Energiarežiimi muutmine, loomine ja kustutamine. Artikli ID: MSW700054 Energiarežiim on selliste riistvara- ja süsteemisätete kogum, mis määravad, kuidas arvuti energiat kasutab. Energiarežiimid on abiks energia säästmisel, süsteemi jõudluse suurendamisel või nende kahe vahel tasakaalu leidmisel. Kõigis energiarežiimides saab sätteid muuta, kaasa arvatud kolmes vaikerežiimis Tasakaalustatud, Energiasäästja ja Suur jõudlus. Vaikerežiimid vastavad enamiku inimeste vajadustele. Kui need režiimid teile ei sobi, on lihtne luua oma energiarežiim, kusjuures aluseks saab võtta mõne vaikerežiimidest. Mitte mingit vahet. Varasemates Windowsi versioonides nimetati energiarežiime energiaskeemideks. Windows sisaldab arvuti energiatarbe haldamiseks järgmisi vaikerežiime. Tasakaalustatud. Võimaldab vajaduse korral kasutada kogu jõudlust ning säästab energiat siis, kui arvutiga mitte midagi ei tehta. Energiasäästja. Säästab energiat süsteemi jõudluse vähendamise abil. See režiim võib aidata mobiilarvutikasutajail ühest akulaadimiskorrast võimalikult suurt kasu saada. Suur jõudlus. Annab süsteemile suurima jõudluse ja kiiruse. Mobiilarvutikasutajad võivad märgata, et selle režiimi kasutamisel peab aku vähem vastu. Arvutitootjad võivad kohandatud energiarežiime lisada. Teavet nimetatud režiimide energiasätete kuvamise ja muutmise kohta leiate artiklist Energiarežiimi (skeemi) muutmine, loomine ja kustutamine. Tasakaalustatud. Tasakaalustab energiasäästu ja jõudlust. Energiasäästja. Säästab energiat. Suur jõudlus. Annab süsteemile suurima jõudluse. Arvutitootjad võivad lisada energiarežiime ja akumõõturit kohandada. Avage Energiarežiimi suvandid, klõpsates nuppu Start, klõpsates nuppu Juhtpaneel, klõpsates nuppu Süsteem ja hooldus ning seejärel klõpsates nuppu Energiarežiimi suvandid. Mõni arvutitootjalt pärit energiarežiim võidakse samuti mobiilarvutis akumõõturil või lauaarvutis eelistatud režiimina kuvada. Kui süsteemiadministraator pole piiranguid määranud, saate muuta kõigi energiarežiimide sätteid, sealhulgas vaikerežiimide (Tasakaalustatud, Energiasäästja ja Suur jõudlus), arvutitootjalt pärit ja teie enda loodud režiimide sätteid. Teie kasutajaõigused ja arvuti riistvarakonfiguratsioon võivad piirata muutmiseks saadaolevaid sätteid. Mõni juhtpaneeli üksuse Energiarežiimi suvandid vasakpoolsel paanil kuvatud link avab üksuse Süsteemisätted. Süsteemisätetes tehtavad muudatused rakendatakse automaatselt kõigile energiarežiimidele. Süsteemisätete muutmisega saate teha järgmist. Muuta arvuti turvalisemaks nii, et see nõuaks unerežiimist väljudes parooli sisestamist. Valida, kuidas arvuti käitub pärast toite- ja unerežiiminupu vajutamist klaviatuuril või mobiilarvuti korpusel või kuidas see käitub mobiilarvuti kaane sulgemisel. Näiteks kui vajutate toitenuppu, võib arvuti kas välja lülituda või hoopis mitte midagi teha. Kui arvuti toetab une- ja talveunerežiimi, võib toitenupu vajutamine aktiveerida ka ühe neist energiasäästurežiimidest. Samuti saate muuta iga energiarežiimi puhul järgmisi sätteid. Saate määrata, et arvuti aktiveeriks automaatselt unerežiimi, kui sellega kindla aja jooksul mitte midagi ei tehta. Lisateavet leiate teemast Lülita arvuti välja: korduma kippuvad küsimused. Saate reguleerida ekraani heledust. Saate valida, kui pika tegevusetuse perioodi järel ekraan välja lülitatakse. Lisateavet energiarežiimide sätete muutmise kohta leiate teemast Energiarežiimi (skeemi) muutmine, loomine ja kustutamine. Lisateavet süsteemisätete kohta leiate Microsofti spikri ja toe veebisaidilt toitesuvandeid käsitlevast artiklist. Mitte ilmtingimata. Kuna riistvarakonfiguratsioon on eri arvutitel erinev, ei pruugi teie arvuti mõnda selle Windowsi versiooni puhul saadaolevat energiahaldussätet toetada. Windows tuvastab automaatselt arvuti riistvarakonfiguratsiooni ja teeb kättesaadavaks ainult need sätted, mida muuta saab. Lisateabe saamiseks arvuti riistvarakonfiguratsiooni kohta lugege arvutiga kaasas olnud dokumente või külastage tootja veebisaiti. Klõpsake tööpaanil lingil Loo energiarežiimi plaan. Valige lehel Loo energiarežiimi plaan režiim, mis sarnaneb loodava režiimiga kõige rohkem. Näiteks kui soovite luua režiimi energia säästmiseks, valige režiim Energiasäästja. Tippige väljale Plaani nimi režiimi nimi ja seejärel klõpsake nupul Edasi. Valige lehel Muuda plaani sätteid ekraani- ja unerežiimisätted, mida soovite, et arvuti akutoitel ja elektrivõrku ühendatuna kasutaks, ning seejärel klõpsake nuppu Loo. Kui kasutate mobiilarvutit, kuvatakse teie loodud režiim akumõõturi kaudu saadaolevate režiimide hulgas. Kui kasutate lauaarvutit, kuvatakse teie loodud režiim loendis Eelistatud plaanid. Väikerežiim, mille põhjal oma režiimi lõite, kuvatakse nüüd lisarežiimide loendis. Veenduge, et valitud on just see energiarežiim, mida kasutada soovite. Teil ei pruugi olla selle kustutamiseks vajalikke õigusi. Samuti võib põhjus olla selles, et proovite kustutada üht vaikerežiimidest (Tasakaalustatud, Energiasäästja, Suur jõudlus) või praegu kasutusel olevat (aktiivset) režiimi. Kustutada saate ainult need energiarežiimid, mille olete ise loonud või mille on lisanud arvuti tootja. Kui arvuti kuulub mõne organisatsooni (nt kool, valitsusasutus, ettevõte) võrku, on võimalik, et organisatsiooni süsteemiadministraator on rühmapoliitika kaudu mõne sätte keelanud või koguni eemaldanud. Kui arvate, et rühmapoliitika takistab juurdepääsu mõnele sellisele sättele, mida muuta soovite, pöörduge süsteemiadministraatori poole. Samuti on võimalik, et teil pole energiahaldussätete muutmiseks vajalikke kasutajaõigusi, kuna süsteemiadministraator on nende sätetega seotud õigusi muutnud. Kui soovite muuta sätteid arvutis, millega olete kaugühenduses (nt kaugtöölauaühenduse kaudu), peate olema sellesse administraatorina sisse logitud. Jah. Kui kasutate režiimi Energiasäästja, lülitab Windows läbipaistvuse vahel automaatselt välja. Kui te seda ei soovi, võite aktiveerida režiimi Tasakaalustatud. Olemasoleva energiarežiimi muutmiseks toimige järgmiselt. Valige lehel Valige energiarežiim energiarežiimide loendist Tasakaalustatud. Vaadake kõiki jõudluse ja hooldusega seotud tugilehti. Esitage oma küsimus veebifoorumites.