text: Artriit: Artriit: Vaata põhjuseid, sümptomeid ja ravimeid - SaveBab Home/Unkategorisiert/Artriit: Artriit: Vaata põhjuseid, sümptomeid ja ravimeid Artriit: Artriit: Vaata põhjuseid, sümptomeid ja ravimeid Tuntud ka kui liigesevalu, liigese jäikus Artriit on levinud haigus, mis mõjutab liigeseid ja luid (eriti põlvi, küünarnukke, randmeid ja pahkluud). Artriidi sümptomid ilmnevad tavaliselt järk-järgult või võivad mõnikord ilmneda äkki. Märgid ja sümptomid on liigeste valu ja jäikus, liigeste turse, liigeste liikumisulatuse vähenemine või naha punetus liigese ümber. Sõltuvalt artriidi tüübist on erinevaid põhjuseid. Kõige levinumad tüübid on osteoartriit ja reumatoidartriit. Artriidi riskifaktorid on perekondlik anamnees, kõrge vanus, varasemad liigesevigastused, ülekaalulisus, suitsetamine jne. Ravi peamine eesmärk on vähendada valu, vältida liigeste lisakahjustusi ja parandada liigeste liikuvust. Ravi hõlmab ravimite kasutamist, operatsiooni, kehakaalu reguleerimist ja harjutusi. Elu koos artriidiga Sõltuvalt artriidi tüübist on erinevaid põhjuseid. Kõige levinumad tüübid on: Osteoartriit on kõige levinum artriidi vorm, mis mõjutab miljoneid inimesi kogu maailmas. Kõige sagedasemad sümptomid on liigesevalu ja jäikus ning selle tagajärjeks on liigesekõhre ja selle all oleva luu lagunemine. Reumatoidartriit ehk RA on autoimmuunne ja põletikuline haigus. Selle tagajärjeks on tavaliselt soojad, paistes ja valulikud liigesed. Podagra on teatud tüüpi artriit, mis põhjustab valu ja turset teie liigestes. Seda iseloomustavad korduvad punased, õrnad, kuumad ja paistes liigesed. Podagra on tingitud püsivalt kõrgenenud kusihappesisaldusest veres. 4. Juveniilne idiopaatiline artriit Juveniilne idiopaatiline artriit, varem tuntud kui juveniilne reumatoidartriit, on kõige levinum artriit alla 16-aastastel lastel. Seda tüüpi artriit võib põhjustada tõsiseid tüsistusi, näiteks kasvuprobleeme, liigesekahjustusi ja silmapõletikku. 5. Anküloseeriv spondüliit Anküloseeriv spondüliit on teatud tüüpi krooniline artriit, mis põhjustab põletikku selgroo teatud osades.See põhjustab valu ja jäikust alaseljas ja puusades, eriti hommikuti ja pärast liikumispausi. 6. Psoriaatiline artriit Psoriaatiline artriit on krooniline, autoimmuunne artriidi vorm, mis põhjustab liigesepõletikku ja esineb koos psoriaasiga. Psoriaas põhjustab punaseid, ketendavaid lööbeid ja paksu, punnis küüned. Reaktiivne artriit on valu või turse liigeses, mis on põhjustatud infektsioonist teie organismis. See põhjustab äärmiselt valulikke, paistes liigeseid ja inimene tunneb end väga väsinud. 8. Septiline artriit Septiline artriit on tuntud ka kui nakkuslik artriit ja seda põhjustavad tavaliselt bakterid. Seda võib põhjustada ka viirus või seen. Seda tüüpi artriit põhjustab tavaliselt äärmuslikku ebamugavustunnet ja raskusi kahjustatud liigeses. Liiges võib olla paistes, punane ja soe ning teil võib olla palavik. Kuigi sümptomite põhjal on raske kindlalt teada, kas teie liigesevalu on tingitud artriidist või mitte, on teatud märke, mis tavaliselt viitavad sellele, et peaksite pöörduma arsti poole. Neli peamist märki on järgmised: Valu: Artriidi valu võib olla pidev või tulla ja minna. See võib tekkida nii puhkeseisundis kui ka liikudes. Valu võib esineda ühes kehaosas või mitmes erinevas osas. Turse: Mõne artriidi tüübi korral muutub nahk kahjustatud liigese kohal punaseks ja paistes, tundudes sooja. Turse, mis kestab kolm päeva või kauem või esineb rohkem kui kolm korda kuus, peaks ajendama arsti poole pöörduma. Jäikus: See on klassikaline artriidi sümptom, eriti hommikul ärgates või pärast pikka aega laua taga istumist või autosõitu. Hommikune jäikus, mis kestab kauem kui tund, on hea põhjus kahtlustada artriiti. Liikumisraskused: Kui teil on raske või valus püsti tõusta oma lemmiktoolilt või pärast pikka aega ühes asendis istumist, võib see olla hoiatusmärk artriidist. Mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid (MSPVA) kasutatakse valu ja põletiku raviks ning liigesekahjustuste vähendamiseks.Mõned näited ravimitest on: ibuprofeen, aspiriin ja naprokseen. Steroide manustatakse artriidi sümptomite, peamiselt valu ja põletiku raviks. Need ravimid aitavad ka parandada liikumisulatust, hallates sümptomeid.Steroidid nagu prednisoloon, beetametasoon ja deksametasoon kasutatakse põletiku korral. DMARD-ravimeid (haigust modifitseerivad reumaatikumid) kasutatakse valu, turse ja põletiku vähendamiseks, eriti reumatoidartriidi all kannatavatel inimestel. Tavaliselt kasutatavate tavapäraste DMARDide hulka kuuluvad metotreksaat, leflunomiid, hüdroksüklorokiin ja sulfasalasiin. Sünovektoomia, st kahjustatud liigesekesta eemaldamine, on soovitatav ka artriiti põhjustava sünoviaalvedeliku raske põletiku korral. Liigese asendusravi on kirurgiline protseduur, mille käigus eemaldatakse artriitilise või kahjustatud liigese osad ja asendatakse need metallist, plastist või keraamilisest materjalist seadmega, mida nimetatakse proteesiks. Liigeste elastsuse ja paindlikkuse säilitamiseks on soovitatav füsioteraapia. Harjutused aitavad tugevdada lihaseid kahjustatud liigese ümber ja ennetada edasisi kahjustusi. Võimaluste hulka kuuluvad venitusharjutused, liikumisulatust tagavad harjutused, vähese koormusega aeroobsed harjutused, näiteks kõndimine, jalgrattasõit. Artriit võib olla patsiendi jaoks pidev piinade allikas. Krooniline valu võib mõjutada elukvaliteeti. Mõne elustiili muutmisega seotud jõupingutused võivad vähendada artriidi tekkimise või selle süvenemise riski. Kaalu langetamine, suitsetamisest loobumine, liigeste alaraskuse või ülekoormuse vältimine jne võib aidata haigusega toime tulla. Artriidi ravi eesmärk on vähendada valu, minimeerida liigesekahjustusi ja parandada või toetada funktsiooni. Koos raviga võib ka füüsiliselt aktiivne olemine vähendada valusid, parandada funktsiooni ja artriidipatsientide üldist tervist. Samuti võib see aidata vähendada teiste haiguste, nagu südamehaigused ja diabeet, tekkimise või nendega toimetuleku riski. Aktiivsena püsimine ja aktiivsuse taseme muutmine vastavalt sümptomite raskusastmele võib aidata patsiente väga palju. Kuidas ma saan vältida artriiti? Mõned lihtsad, kuid tõhusad viisid artriidi tekkeriski vähendamiseks on kaalust alla võtta (kui olete ülekaaluline), kontrollida oma veresuhkrut, teha igapäevast kehalist koormust, vältida vigastusi, loobuda suitsetamisest, säilitada õige kehahoiak, süüa tervislike rasvade (nt kala) rohkelt toitu ja käia regulaarselt ennetava kontrolliga. Kas artriit võib tekkida äkki? Valu ja jäikus ühes või mitmes liigeses ja selle ümbruses on enamiku artriiditüüpide puhul tavalised sümptomid. Sõltuvalt artriidi tüübist võivad sümptomid tekkida äkki või järk-järgult aja jooksul. Sümptomid võivad tekkida ja kaduda või püsida aja jooksul. Kas artriit teeb kogu aeg haiget? Artriidist tingitud valu võib olla pidev või tulla ja minna. See võib tekkida siis, kui te liigute või kui olete mõnda aega paigal olnud. Te võite tunda valu ühes kohas või mitmes kehaosas. Teie liigesed võivad tunduda jäigad ja neid võib olla raske liigutada. Kas treening aitab artriiti? Liikumine on artriidiga inimeste jaoks väga oluline. Liikumine aitab leevendada artriidi valu ja jäikust. See suurendab jõudu ja paindlikkust, vähendab liigesevalu ja aitab võidelda väsimuse vastu. Kas artriit võib teid väsitada? Kuid kontrollimatu põletik ja valu, mida põhjustab artriit, aitavad kindlasti kaasa väsimusele. Seega on teie esimene samm oma energia taastamisel see, et saada haiguse aktiivsus kontrolli alla. Samuti peate ravima kõiki muid teie haigusi, mis võivad põhjustada või süvendada teie väsimust. Kas istumine teeb artriiti hullemaks? Reumatoidartriidi tunnuseks olev liigese jäikus kipub olema halvem hommikul või pärast tegevusetuse perioodi. Seetõttu võivad istumisharjumused, nagu tundide kaupa laua taga istumine, neid sümptomeid süvendada ja põhjustada veelgi suuremat turset ja liigeseprobleeme. .Deane KD. Kas reumatoidartriiti saab ennetada? Best Pract Res Clin Rheumatol. 2013 Aug;27(4):467-85. Heidari B. Reumatoidartriit: Reumaravi: varajane diagnoosimine ja ravitulemused. Caspian J Intern Med. 2011 Winter;2(1):161-70. Demoruelle MK, Deane KD. Varase reumatoidartriidi ravistrateegiad ja reumatoidartriidi ennetamine. Curr Rheumatol Rep. 2012 Oct;14(5):472-80. Artriidi kohta.Tervis ja heaolu. Artriidi Sihtasutus. Artriit. Riiklik statistika. Centers for Disease Control and Prevention. 12. oktoober 2021. Aletaha D, Smolen JS. Reumatoidartriidi diagnoosimine ja ravi: A Review. JAMA. 2018 Oct 2;320(13):1360-1372 Wilsdon TD, Hill CL. Reumatoidartriidi medikamentoosse ravi juhtimine. Aust Prescr. 2017 Apr;40(2):51-58.


Pomerants: pedofiiliavõrgustikku pole leitud(19) Siseminister Marko Pomerants ütles täna riigikogu saalis opositsioonisaadikute arupärimistele vastates, et uurimisasutustel pole andmeid selle kohta, nagu Eestis tegutseks pedofiiliavõrgustik, mis võib olla seotud ka avaliku elu tegelaste ja poliitikutega. “Eesti politsei uurib alati seaduses antud piirides ajakirjanduses olevaid võimalikke vihjeid, mis puudutavad pedofiiliajuhtumeid. Näiteks Kaur Hansoni kriminaalasja menetlemisel uuriti põhjalikult kõiki temaga seonduvaid asjaolusid ja isikuid ning konkreetse kriminaalasja menetlemisel ei tuvastatud Eestis võimalikke pedofiiliavõrgustikke ega nende seotust kõrgete poliitikute ja teiste avaliku elu tegelastega,” vastas siseminister Rahvaliidu saadikute küsimusele, kas uurimisasutused on kontrollinud ajakirjanduses esitatud väiteid pedofiiliavõrgustiku võimaliku olemasolu kohta Eestis ja nende seostest kõrgete poliitikutega ja teiste avaliku elu tegelastega. Samas juhtis Pomerants küsijate tähelepanu asjaolule, et politseil puudub õigus kontrollida ilma seadusliku aluseta ükskõik milliseid isikuid, sealhulgas kõrgeid poliitikuid ja avaliku elu tegelasi. “Konkreetse juhtumi puhul asjaolu, et Kaur Hanson oma kutsetegevusest või töökohast tulenevalt on olnud seotud kõrgete riigiametnikega, ei anna veel alust eeldada, et nende seas võiks olla pedofiile.” “Me ei saa anda oletuslikku hinnangut võimaliku Eestis tegutseva pedofiiliavõrgustiku kohta, mis võiks ulatuda ka väljaspoole Eesti piire,” jätkas Pomerants. “Ka uurimisasutustel puudub selle kohta asjakohane informatsioon. See, et süüdimõistetud pedofiilid, näiteks Kaur Hanson ja Toomas Meola võivad olla omavahel tuttavad, ei moodusta meie hinnangul veel võrgustikku, samuti ei ole tegemist kriminaalmenetluse mõttes võrgustikuga, kui Kaur Hanson on interneti vahendusel ühenduses mõne pedofiilse isikuga välismaalt. Kriminaalmenetluse käigus saadud teave ühe välismaale asunud võimaliku pedofiilse kalduvusega isiku kohta on edastatud vastava riigi õiguskaitseorganitele.” “Erinevad ametkonnad ei peaks laskma end mõjutada mõne isiku ekslikest ja meediaväljaannete hüsteeriliste ja anonüümsete kommentaaride meelevaldsetest järeldustest,” jätkas minister. “Eesti politsei annab kindlasti ka edaspidi endast parima võimalike pedofiilide võrgustike avastamisel. Seni vastav info puudub.” Pomerants tunnistas ka, et nii tema kui ka teiste erinevate Res Publicaga seotud inimeste jaoks oli Kaur Hanson tavaline kolleeg, kuni ei tulnud välja tema kalduvused. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29638665


Külmrelva kooli toonud Tallinna õpilasele kutsuti politsei(23) nuga Tallinna Õismäe Gümnaasiumi õpilasele kutsuti täna politsei, kuna nooruk oli noa kooli kaasa võtnud. Põhja prefektuuri pressiesindaja teatel sai politsei täna kell pool 13 teate, et Tallinna Õismäe Gümnaasiumi õpilane on noa haridusasutusse kaasa võtnud. Politsei läks sündmuskohale, kuid kuna relvaga kedagi 1997. aastal sündinud nooruk ei ähvardanud, siis korrakaitsjad võtsid külmrelva ära ja vestlesid õpilase isaga ning jätsid asja lahendada noorsoopolitseile, koolile ja vanematele. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71315297


source: CulturaX

text: Vundamendi ehitus: meetodid ja eripärad - Vepstone Hubane keskkond sõltub paljuski sellest, milliseks kujuneb maja vundament. Tugikonstruktsiooni valikul tuleb arvesse võtta kõiki peensuseid. Meie firma – Vepstone – pakub erinevat varianti vundamente. Klientidel ei tule muretseda ettenägematute kuludega seotult, vundamendi hind tööprotsessis ei muutu. Järgime tähtaegu ja täidame tellimusi professionaalsel tasemel. Edendatud tehnoloogiaks peetakse vähese süvendatusega rootsi plaatvundamenti. Tarind jaotab koormust võrdselt rajatiselt alla ja sobib igat liiki pinnasele. Ühtlasele plaadile on mugav kanda lõppkatet. Kommunikatsioonid paigaldatakse montaaži ajal. Tubadesse ei ole vaja paigaldada radiaatoreid, plaadil on kõrge soojusinertsus, põrand soojeneb ühtlaselt. Ehitises ei ole kelder ette nähtud. Keramsiitbetoonist lintvundament on keskkonnaohutu. See on eelarvelise hinnaga vundament. Fibo plokkide väärtus seisneb nende pikaealisuses. Nendel on poorne struktuur, on püsikindlad temperatuurilangustele, paistavad silma oma soojusisolatsioonomaduste poolest. Selline vundament ei sobi seismiliselt aktiivse ja soomaastikuga kohtades. Kvaliteetsete materjalide kasutamine ja reeglite range järgimine tagavad püsikindlate konstruktsioonide ehituse. Ehitusfirma poolt pakutavate teenuste kohta täiendava info saamiseks suunduge internetaadressile: https://vepstone.com/vundament/


Agu Uudelepp: Peksja sunnitud armastus(20) Nädal algas naistepäevaga. Sel päeval on oma rutiin. Õhetavad mehed rabavad pärast aastast vaikust jälle lilli, isegi kõige nirumad tordid müüakse maha ning sagijatel on hea meel, et teiste sahmimist nähes endalgi tähtpäev meelde tuli. Mõni annab suure õhinaga naisele veel peksa ka, sest kes virutab, see armastab. Niisugune peamiselt suure naabri asukatega seonduv mõttemall tõi meelde eelmise nädala uudise, et konkurentsitult kõige kajastatavam erakond Eestis on taaskord Keskerakond. Ja täpselt nagu armastame irooniliselt korrata ütlust peksu kui ühe armastamise põhitunnuse kohta, nii teame sedagi, et tsentristide kohta kirjutamine just lillede ja kingitustega ülekülvamine ei ole. Kas see võib aga tähendada meedia leegitsevat armastust Keskerakonna ja tema esimehe vastu? Kaudselt võib see ju nii isegi olla. Ajakirjanik tahab vaid üht asja – uudist. Ja seda pakub Keskerakond küllaga. Ajakirjanikud ja muidu kirjatsurad saavad tegelikult aru, et nendega manipuleeritakse, kuid lähevad ikka ja jälle orki. Siinkirjutajagi võttis alles paar nädalat tagasi Tallinna linnavalitsuse teemal sõna, kuigi teab täpselt, et just sellisest tähelepanust poliitikud elavad. Kirjutajate altmineku põhjus on väga lihtne. Keskerakond mõistab suurepäraselt vajutada nendele nuppudele, mis inimesi ärritavad. Tekib lausa tunne, et neil on kusagil laos varuks suured kastitäied konta, mida näljaselt ootava publiku pärani lõugade vahele visata. Rahvuslastele on oma kastitäis, majandusinimestele oma, kultuuritegelastele oma jne. Ilusasti on kaetud nii need sihtgrupid, kes ise usinalt sõna võtma ja kritiseerima hakkavad, kui ka need, kelle nimel ajakirjanikud tunnevad sisemist sundi ambrasuurile viskuda. Tulemuseks on järjekordsed pealkirjad ja kajastused, kus kritiseeritav ise vastukaaluks sõna võtab ja sellega veel õli tulle valab. Kõik pragiseb ja praksub, ümbruskond on suitsu ja sädemeid täis ning sellest lõkkeasemest tõuseb fööniks – Keskerakond, kes on veel tugevam ja populaarsem kui enne madinat. Miks on see nii, et mõne erakonna või poliitiku võib meedias sarjamine hävitada, teine kõnnib aga rahulolevalt naeratades sütel, silitab seejuures vanurite päid ning esineb aeg-ajalt isalike sõnavõttudega sellest, kuidas ta kõigile oma vaenajatele andestab? Lihtne. Igal vähegi tegijal poliitikul on oma roll. Vilets roll seab väga kitsad piirid. Hea roll avab nii laiad võimalused, et isegi Tallinna kõige kõrgemast tipust ei ulata neid kõiki n 008000 ägema. Keskerakond on valinud endale ohvri rolli. Nad loovad kuvandit, nagu oleks tegemist tänapäeva misjonäridega, kes hoolitsevad ennastsalgavalt vaeste ja vaevatute eest. Ja nagu jumalapoega kunagi selle eest vaenati ja mõnitati, nii sõimatakse nüüd Keskerakonna esimeest. Just nimelt, vaja on oma valijate usku, et sa kannatad nende, mitte enda pärast! Kui see vastandumine lõpeks, lõpeks ka võimalus oma valijate huvide eest teatraalselt kibuvitsakrooni kanda. See tapaks aga hetkega ohvrimüüdi, mis omakorda lahjendaks valijate hääli. Sellist piibliloo tagasipööramist, kus vein veeks muudetakse, ei taha aga ükski erakond lubada. Nii olen valmis kihla vedama, et ka edaspidi kutsub Keskerakond ise meedias kurja välja, saab selle eest nahutada ja siis nutab põletavaid märtripisaraid, et kogu maailm teda kiusab. Ise aga piilub seejuures silmanurgast oma valijate poole, kas need ikka näevad ja kaasa tunnevad. Täpselt nagu väikelaps, kes maha potsatades möirgab nutta ainult siis, kui emme näeb.


Cagliari peaprokurör Mauro Mura ütles ajakirjanikele, et lisaks rünnakute planeerimisele Pakistanis ja Afganistanis, nagu varem teatati, võis kahtlusaluste eesmärk olla ka Vatikani sihikule võtmine, vahendab Reuters. Politsei korraldas reedel haaranguid üle Itaalia, mille sihtmärgid olid 18 isikut, kellel kahtlustatakse olevat sidemeid Al-Qaidaga. Mõned vahistati, sealhulgas grupi arvatav vaimne juht. Osa arvatakse olevat riigist lahkunud. „Meil ei ole tõendeid, meil on tugev kahtlus,“ ütles uurimist juhtiva politseiüksuse juht Mario Carta, kui talt küsiti täpsemaid andmeid võimaliku rünnaku kohta katoliku kiriku keskuse vastu. Carta sõnul kuulsid uurijad vahelt võetud telefonikõnedes kahtlusaluseid ütlemas, et nad alustavad Itaalias suurt džihaadi. Nendes vestlustes viidati ka sellele, et sihtmärk võis olla Vatikan. Kõik kahtlusalused on pakistanlased või afganisatanlased, teatas Carta varem, lisades, et operatsioon jätkub.


Riigikogu esimees


Google'i märksõna apokalüpsis | Martech Zone Google'i märksõna apokalüpsis Kolmapäev, oktoober 26, 2011 Kolmapäev, oktoober 26, 2011 Douglas Karr 18. päeval ütles Google, et hakkab peitma märksõnu, mida kasutavad Google'i kontodele sisse loginud inimesed (Gmail, Youtube, Google+ jne). Huvitaval kombel privaatsus, Google teeb seda ainult orgaaniliste otsingutulemitega. Minu arvates on see BS ja see tundub üsna paha minu raamatus liikuma. Niipalju kui Google kulutab otsingutööstuse koolitamisele selle kohta, kuidas oma sisu paremini esitada ja märksõnade järgi järjestada, näib orgaaniliste andmete peitmine üsna põlastusväärne. Kui nad oleksid otsustanud neid peita nii tasulise otsingu kui ka tasuliste otsingureklaamide jaoks, siis võiksin sellega nõustuda. Kas Google kasutab märksõnade varjamist omaenda atribuutide vahel? Noh, ei ... need on nende omadused, nii et see ei lähe arvesse. Tähtis on lihtsalt nende varjamine kellegi teise eest. Allpool olev infograafik Attachmedia, kirjeldab kolimise plusse ja miinuseid. Üks märkus selle kohta. Google eeldab, et see mõjutab umbes 10% teie analytics märksõna tulemused. Näib, et need võimaldavad endiselt märksõnade kasutamist Google Search Console... praeguseks. 30. oktoober 2011 kell 8 Kurat, mida me siis saame SEO konsultandina teha, kui meil pole andmeid! Hea küsimus, Myindustry! Praegu võite jätkuvalt loota Webmasterile, kuid täpse märksõna ja konversiooni vahelise punktide ühendamine pole võimalik... on määratud ainult tõenäosus. Või kasutage sisse logimata külastajate alamhulka. 31. jaanuar 2012, kell 5:15 Nende andmete ja võimalusel ka Alexa hankimiseks saate siiski kasutada sellist programmi nagu seomoz. 31. jaanuar 2012, kell 5:13 Ossa! See on tõesti nõme. Mõtlesin, miks pole analüütikas minu orgaaniliste otsingute jaoks rohkem märksõnu ette nähtud. See on kindlasti mitteproduktiivne. Mulle väga meeldib loodud diagramm, mis aitab inimestel seda palju paremini mõista!


kliitori, tuss köniinsä, mida, ootamine, kontrollima, tupp, sõrmestus, kobras, tool, pussylick, tuss venitus, avatud tuss


Peaminister Andrus Ansip oli oma soovides üsna konkreetne: "Tee seda veel, Kristina! Hoia end ja võida veel olümpialt medal." Ansip kinkis Šmigun-Vähile ka Eesti käsitöömeistrite poolt tehtud kirju ja sooja teki. Tallinna linnapea Edgar Savisaarel oli hea meel tervitada Šmigun-Vähit kui Tallinna elanikku. "Sa oled meie suusakuninganna ja linn otsustas sulle kinkida krundi Mõisapõllu tänaval." Saku suurhalli taga asuval Mõisapõllu tänaval on krunt ka judos kaks olümpiamedalit võitnud Indrek Pertelsonil, kes nüüd on ametlikult pankrotis. Vabariigi Presidendi Toomas Hendrik Ilvese sõnul on Kristina oma saavutusega teinud taas Eesti rahva suuremaks. "See saavutus on suurem, kui endale aru anname. Olümpia medalivõitjad on alati ennast ületanud ja Eesti lipu all võisteldes toonud riigile au ja kuulsust," sõnas Ilves. Šmigun-Vähi, kes pani endale laval hõbemedali kaela, tänas kõiki oma toetajaid, kuid kinnitas ka, et oma tütart ta suuskadele ei pane.


Ülemiste City töötajatele ehitatakse elamu - Kinnisvarauudised - City24.Ee Tallinna kesklinna ja Lasnamäe piirile Katusepapi tänavale ehitatakse järgmise aasta suveks 4-korruseline 25 korteriga elamu. Katusepapi arenduse müüki koordineeriva 1Partner Kinnisvara konsultandi Allan Vanatoa sõnul on uue elamu oluline sihtgrupp Ülemiste City töötajad. “Ülemiste kvartal on vaikselt väga suureks kasvanud ja seal on praegu juba 6000 töökohta, kuid elamuarendus pole äripiirkonnale veel järgi kasvanud,” ütles Vanatoa ja lisas, et läheduses on veel RKASi ja EASi kontorihooned.


text: HK Fellin Fuuriad ning HK Säde kohtuvad 14. märtsil Viljandis - OHO Live TV Eesti HK Fellin Fuuriad ning HK Säde kohtuvad 14. märtsil Viljandis Oho Live TV 13/03/2021 13. märtsil peab oma viimase kohtumise põhihooajal taas meistritiitli väljavõidelnud Välk 494, kellelt sõidab punkte jahtima HC Panter. Tartukad ei ole tänavusel hooajal kordagi koduseinte vahel kaotust tunnistama pidanud, liigatabelis hetkel HC Everesti järel kolmandal kohal asuvad Pantrid on aga võidu järele näljased. Põnev lahing ning kuldsete medalite üleandmine Astri Arenal algab kell 15:00 ning otsepilti näitab Postimees Sport! Vaid tund hiljem kõlab avavile Kohtla-Järvel, kus aset leiab ka regulaarhooaja viimane Ida-Virumaa derbi. Omavahel peetud kolmest kohtumisest on kahel korral võidu võtnud HC Everest. Hetkelgi juhib HC Everest HC Pantrite ees vaid ühe silmaga ja libastumisi endale lubada ei saa. Kell 16:00 algavale lahingule saab kaasa elada Baltic Broadcastingu YouTube kanalil. 14. märtsil jätkub jaht hõbemedalile Haabersti jäähallis, kui teisele kohale pretendeeriv HC Panter võõrustab Narva Paemurru Spordikooli. Litter visatakse mängu kell 15:40 ning ülekande toob kodudesse Postimees Sport. Samuti terendab finišijoon ka naiste meistriliigas, kui pühapäeval võõrustab Viljandi jäähall oma selle hooaja viimast kodumängu.


Loomakaitse: Jõgeva loomaarst vajab ka ise abi(38) Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liige Helen Roosimägi sõnul on Jõgevamaa loomaarsti juhtum ennekuulmatu. „Võimalik, et see veterinaar peaks ka ise abi otsima,” arvas Roosimägi.Roosimäe sõnul võis antud olukord tekkida sellest, et maapiirkondes on häid veterinaare raske leida. „Meieni on jõudnud mured, et maapiirkondades ei ole piisavalt arste, kes tegeleks lemmikloomadega; samuti ei ole ei ole kiita veterinaaride oskused,” rääkis Roosimägi veterinaar-teenuse kehvast olukorras maapiirkondades. Roosimägi sõnul peaks veterinaar-ja toiduamet kindlasti kaaluma antud loomatohtri tegevusloa tühistamist. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17186058


MOBIILTELEFON SAMSUNG GALAXY S8 (G950) 64GB, HÕBEDANE + GALAXY CARE ЦЕНА | kaup24.ee Интернет-магазин Mobiiltelefon Samsung Galaxy S8 (G950) 64GB, Hõbedane + Galaxy Care * Цена, действовавшая в Kaup24.ee в период с 12-08-2017 до 02-10-2017 Cэкономьте: € 159,11 Заберите в Таллинне в пункте выдачи товаров во вторник, 19 декабря (€ 0,00) Заберите в почтомате Omniva во вторник, 19 декабря (€ 0,00) Заберите в почтомате Omniva в среду, 20 декабря (€ 0,00) Доставим на дом в среду, 20 декабря (€ 0,00) Заберите в почтовом отделении Эстонии в среду, 20 декабря (€ 0,00) ID товара: 902424 Töö sagedus: GSM 850/900/1800/1900 UMTS 850/900/1700(B4)/1900/2100 WiFi: 802.11 a/b/g/n/ac 2.4 + 5 GHz, Wi-Fi Hotspot, Wi-Fi Direct Видеозапись: 2160 p (4K UHD) Protsessori sagedus: Samsung Exynos 8895, 2,3 GHz + 1,7 GHz GHz Разъемы: 3.5 мм, USB-C Размер: 148,9 x 68,1 x 8 mm Lisafunktsioonid: GPS + Glonass + Beidou + Galileo, güroskoop, läheduse sensor, valgussensor, baromeeter, pulsiandur, sõrmejälje skanner, iirise skanner, pedometer В комплекте: Telefon, andmeedastuskaabel, micro USB liides, USB andmeedastus, reisiadapter, kõrvaklapid, võti SIM-kaardi pesale, USB port kasutusjuhend, kasutusjuhend Описание товара: Mobiiltelefon Samsung Galaxy S8 (G950) 64GB, Hõbedane + Galaxy Care Kasuta gära kõeik eelised! Kindlustuse kasutamiseks aktiveerige rakendus GALAXY CARE 30 päeva jooksul pärast mobiilseadme soetamist! Rohkem infot leiad siit. Piirid on kaotatud Infinity Display piirideta, servast servani ulatuv ning justkui üle telefoni külgede valguv ekraan loob täiuslikult ühtlase pealispinna ilma ühegi nurga või kühmuta. Selle puhtakujuline, rikkumatu, katkematu klaas voogab üle terve telefoni esikülje vajudes märkamatult oma alumiiniumkorpusesse. Kõige selle tulemusena ongi meie ees kaunid kumerused, täiuslik sümmeetria, erakordne ühtsus. Kaamera igaks elujuhtumiks Püüdke hetki elust enesest Galaxy S8 ja S8+ kaameraga. 12 MP taga- ning 8 MP esikaamera on niivõrd täpsed ja kiired, et te ei kaota ühtegi hetke - ei päeval ega ööl. Salaja piiluvad silmapaarid ei ole Galaxy S8 ja S8+ jaoks mingi probleem. Iga silmaiirise muster on ainulaadne, isegi teie enda silmade mustrid ning seega on nende kopeerimine praktiliselt võimatu. Silmaiirise skannimise abil on teie telefon ja selle sisu avatud vaid teie silmadele. Kui telefon on vaja kiiresti lukust lahti teha, on näotuvastus käepäraseks abimeheks. * Silmaiiris on värviline, ringikujuline osa teie silmast. Kiirem, isegi vihmas Tegelikkuses ei lõpeta te kunagi oma telefoni kasutamist. Seetõttu hoiab Galaxy S8 ja S8+ telefone töös maailma esimene 10 nm protsessor. See on kiire ja võimas ning muudab ka aku kasutamise tõhusamaks. Lisaks eelnevale on olemas võimalus mälumahu tõstmiseks ning IP68-standardile vastavalt töötab telefon nii vihmastes kui tolmustes tingimustes. Öelge tere Bixbyle Bixby muudab täielikult teie ja te telefoni vahelist suhtlust. Teie isikliku assistendina saab see aru nii kõnest, kirjapandud tekstidest kui sisestustest ning seetõttu ei ole teievaheline suhtlus eales vaid ühe moodusega piiratud. Muutumas on ka senine otsingute teostamine. Te ei pea midagi küsima, näidake Bixbyle lihtsalt kaamera rakendusest, mida soovite ning nii uskumatult lihtsalt see käibki. Vahetage oma telefoni, kuid hoidke mälestusi Fotodest ja videodest kuni kontaktide ja muusikani - Smart Switch aitab teil mälestusi suurema vaevata vanast telefonist oma uude Galaxy S8 ja S8+ telefoni ümber kanda. Nüüd, mil teate, et kõik te mälestused tulevad steiega kaasa, võite koos oma Galaxy S8 või S8+ telefoniga keskenduda uute loomisele. * Teenuste saadavus võib seadmete lõikes erineda. USB-konnektor on karbis kaasas. Tehnoloogia on kõigi päralt Galaxy S8 ja S8+ on loodud kõigile parema ühenduvuse tagamiseks. Hoolikalt läbimõeldud tehniliste lahenduste valik teeb Galaxy S8 ja S8+ edasiarendatud võimaluste maksimaalse kasutamise kõigi jaoks lihtsaks. Mobiiltelefon HTC Desire 650, Hall, Myphone Twist, Raudona, Mobiiltelefon Myphone Twist, Must, Mobiiltelefon Galaxy J7 2017 (J730) Dual SIM 16GB, Hõbedane, Mobiiltelefon Samsung Galaxy J3 2017 (J330F) DS 16GB, Hõbedane, Mobiiltelefon Cubot H3, Kuldne, Mobiiltelefon Denver GSP-131 , must, Mobiiltelefon Denver GSP-130, punane, Mobiiltelefon Nokia 6 Dual SIM, Sinine, Mobiiltelefon Denver WAS-18110M, punane, Mobiiltelefon DORO Primo 805, Must, Mobiiltelefon Sony Xperia L1 G3312, Dual SIM, Must, Mobiiltelefon Samsung Galaxy Note 8 N950F Dual SIM, Kuldne, Mobiiltelefon Samsung Galaxy S8 Plus 64GB (G955), Hall (Orchid gray), Mobiiltelefon Denver SDQ-55024L, hall, Mobiiltelefon Denver FAS-18100M, must, Mobiiltelefon Samsung Galaxy A5 2017 (A520F), Roosa, Mobiiltelefon Nokia 2 Dual Sim, Must, Mobiiltelefon Doogee S30, Must, Mobiiltelefon MyPhone FUN5 Dual, Kuldne, Mobiiltelefon LG LG-H870, Kuldne, Mobiiltelefon UleFone Tiger X, Must, Mobiiltelefon Asus ZC554KL-4G039WW, Mobiiltelefon Doogee Y6 Max 3D, Kuldne, Mobiiltelefon MaxCom MM822, Valge, Mobiiltelefon Samsung Galaxy J7 2017 (J730F) Dual SIM (16GB), Kuldne, Mobiiltelefon Cubot Note Plus, Dual SIM, Kuldne, Mobiiltelefon Samsung Galaxy J5 2017 Dual SIM (J530), Must, Mobiiltelefon Samsung Galaxy J5 2017 Dual SIM (J530), Hõbedane, Mobiiltelefon Samsung Galaxy S8 (G950) 64GB, Hall (Orchid gray), Mobiiltelefon Samsung Galaxy S7 (G930F) 32GB, Kuldne, Mobiiltelefon Samsung Galaxy S8 (G950) 64GB, Must, Mobiiltelefon Samsung Galaxy J7 (2017), (J730) Dual SIM, Must, Mobiiltelefon Doro 2404, Must/Valge, Mobiiltelefon Doro 1360, Must, Mobiiltelefon Cubot Note Plus, Dual SIM, Must, Mobiiltelefon Asus ZenFone 4 ZE554KL, Valge, Mobiiltelefon Sony G8341 Xperia XZ1, Must, Mobiiltelefon LG Nexus 5X (H791) 16GB, Valge, Mobiiltelefon MyPhone HAMMER 3+ Dual Sim, Must, Mobiiltelefon Lenovo K6 Dual Sim 16GB (K33a48), Hall, Mobiiltelefon Nokia 8 Dual Sim Blue, Mobiiltelefon Xiaomi Mi 6 64GB, Must, Mobiiltelefon Cubot Magic, Must, Mobiiltelefon Cubot Magic, Must, Mobiiltelefon Cubot X18, Kuldne, Mobiiltelefon Cubot X18, Sinine, Mobiiltelefon MyPhone HAMMER 3 DS, Hõbedane, Mobiiltelefon MyPhone HAMMER 3 DS, Mobiiltelefon SONY G8141CHROME


Muidugi panganduses - oskuste programmi 4 panganduses, Johannesburg, Lõuna-Aafrika Vabariik 2020 Kursuse Banking - Skills Programme 4 pangandus Kombinatsioon oskusi saadud koolitusstatistikas bänd toimib õppimise alus edusammudele Level 5 kvalifikatsioon. Programmi kestus on 133 tundi ja õppemaks on näost-näkku põhineb NQF mõtteline tundi. See välistab aega täita ülesandeid, teadus ja iseseisev õppimine. Iga Damelin campus on erinev õppemaks ajakava.Programmid pakutakse nädala jooksul, õhtuti või laupäeviti. Skills Programme 4 Panganduses on mõeldud neile, kes soovivad jätkata karjääri või on finantsteenuste keskkond, mis nõuab teadmisi infotehnoloogia riske pangandus keskkond. See oskused Programm on osa BANKSETA akrediteeritud täielik kvalifikatsioon: National Certificate: Banking, SAQA ID 61589, Level 5.


McCannide autost leiti laibavedelikku(39) Kahtlused kadunud Madeleine McCanni vanemate süüs kasvasid täna taas, kui Portugai politsei väitis, et leidis nende rendiautost mädanevast laibast pärit vedelikku.McCannid rentisid Renault Scenici 25 päeva pärast Maddy kadumist, vahendab Iltalehti. Portugali politseiallikate teatel leiti kehavedelikke auto pakiruumis olnud katte alt. See viitab taas sellele, et lapse laip peideti autosse. Briti ajalehe Daily Maili andmeil ootab Portugali politsei nüüd Briti-poolset analüüse, kas autost leitud DNA uulub Maddyle. McCannide lähedaste isikute väitel on tegu Portugali politsei järjekordse mudaloopimisega Maddy vanemate vastu. “Kui Portugali politsei tõepoolest on leidnud autost kehavedelikke ja suudab isegi tõestada, et autos veeti Maddy laipa, siis kas te tõesti usute, et Kate ja Gerry on seniajani oma kodus Leicestershire’is,” rääkis nende peresõber. Londoni ajaleht Standard väitis aga juba läinud nädalal, et McCannide vastu on kogutud piisavalt süütõendeid, mis teevad nad otseselt seotuks tütre kadumisega. Kate ja Gerry McCann eitavad oma süüd ning kinnitavad, et Maddy rööviti. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17174652


30) valmistab ja müüb tooteid oma kaubamärgi või -nimetuse all, sõltumata müügiviisist, kaasa arvatud posti- ja elektrooniline müük;


Aga nendega oleks suhteliselt huvitav katta toa seinad ja lagi


USA president vallandas oma riikliku julgeolekunõuniku - Maailm - Postimees.ee USA president vallandas oma riikliku julgeolekunõuniku Täiendatud kell 21.50! FOTO: LUDOVIC MARIN / AFP / SCAPINX USA president Donald Trump teatas teisipäeval oma riikliku julgeolekunõuniku John Boltoni vallandamisest. Trump ütles enda sõnul Boltonile esmaspäeva õhtul, et tema teeneid Valges Majas enam ei vajata. President lisas, et Bolton esitas lahkumisavalduse teisipäeva hommikul. Teadaande Twitteris edastanud Trumpi sõnul olid tema ja «teised valitsusametnikud» Boltoni paljude soovitustega «tugevalt eri meelt». USA president lubas oma uue, järjekorras juba neljanda riikliku julgeoleku nõuniku teatavaks teha järgmisel nädalal. Bolton eitas vallandamist ja ütles, et lahkus ametist. «Tegin eile õhtul ettepaneku tagasi astuda ja president Trump ütles, et räägime sellest homme,» kirjutas ametist vabastatud julgeolekunõunik Twitteris. Bolton sai julgeolekunõunikuks 2018. aasta aprillis pärast Herbert McMasterit, kes töötas sel ametikohal pisut üle aasta sestsaadik, kui Trump vallandas oma kõigest paar nädalat ametis olnud esimese julgeolekunõuniku Michael Flynni. Teade pistrikuks peetava Boltoni vallandamisest järgneb Trumpi nädalavahetusel teatavaks tehtud otsusele tühistada salakohtumine Talibani liidritega ja katkestada aasta kestnud kõnelused islamiliikumisega USA ajaloo pikima sõja lõpetamiseks Afganistanis. Boltonit, kes töötas eelmise vabariiklasest presidendi George W. Bushi valitsuses nii välisministeeriumi asekantsleri kui ka saadikuna ÜRO juures, seostatakse USA valitsuse mitme agressiivse välispoliitilise sammuga, iseäranis Iraagi sõjaga. Trumpi administratsioonis on nähtud teda USA jõulise poliitika ühe peamise kujundajana Iraani, Venezuela, Hiina ja Venemaa suunal. Bolton on saanud tuntuks ka Ühendriikide ennetavate sõjaliste löökide propageerijana Iraani ja Põhja-Korea vastu.


Kas soovite tootlikkust suurendada? Saa üle! | Müük ja turundus - 2019 Avaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 8271 Kokkuvõttes võib öelda, et vähem päeva unistusi = rohkem tootlikkust = rohkem kasumit See on lugu kõigile tegevjuhtidele, COO-dele ja CFO-le, kes amputeerivad töötaja osa kasumlikkuse suurendamiseks, eriti kui nende enda boonus on kaalul. Ma koos väikese loovagentuuriga. Teeme reklaame, lugusid, sotsiaalmeedia strateegiat, logosid ja brošüüre. Meil on neli täistööajaga töötajat, kümme praktikanti, rendime 1400 ruutjalga stuudio ja meie varad koosnevad mõnest MacBookist, laua toolidest ja koobaltsinisest, magevee homaarist Lola. Jah, ta on "näitus homaar." Ma olen esimene, kes tunnistab, et minu äripartner on see, kes hoiab meie laeva kursis ja veekindlalt, samal ajal kui ma unistan uusi viise purjetamiseks ja meeskonna meelelahutuseks. See on nii palju, kui võin võtta purjetamise analoogia, aga sa saad selle idee. Right-brainers ühendavad! Mida siis ma tean avaliku, rahvusvahelise, mitme miljardi dollari metsalise juhtimisest kümnete tuhandete töötajatega? Ma ei ole kunagi olnud aktsionäride, juhatuse liikmete ja reporterite pideva kontrolli all. Sellegipoolest olen ma võlgu Kõik ärid blogi enne puhkust, nii et ma lähen lendava hüppe üle teooria ja praktika kuristikku ning kirjutan, kuidas päästa mõned neist sinist kaelarihmad ja valge krae. Ilmselgelt võite investeerida rohkemesse inimestesse, koolitusse või seadmetesse, kuid siis tõuseb teie ülemine rida ja panustate, et investeeringutasuvus on seal. Te saate vähendada kulusid, kuid pärast kolme aasta rasvade kärpimist ja halastamatuid vallandamisvooru on ohutu öelda, et need kärped purunevad, mitte luu. Mis siis, kui ma ütleksin teile, et on olemas võimalus oma praegustest töötajatest rohkem tootlikkust pigistada? Üks, mis ei hõlma ohtusid, veesõitu ega muid sarnaseid näpunäiteid Rove, Rumsfeld & Cheney motivatsioonikoolist. Trumli rull... kohtle neid korralikult. Tee need õnnelikumaks. Ole selline tööandja, kes mõistab, et inimesed vajavad oma elus tasakaalu eriti kui ajad on karmid. See, et sa oled õnnelik, et teil on töökoht, ei ole jätkusuutlik juhtimisfilosoofia. Tegelikult, see on üks samm, mis jääb teie veranda juhatusel istumisele, süües külma klaasi limonaadi, mis on teie meeskonna ülemus. Paljud tööandjad ei tööta oma töötajatega empaatiat, kuid kõik soovivad rohkem tootlikkust ja kasumit. Siin on lugu, mis näitab investeerimist perks- ja moraaliküsimustesse. Bloombergi uudised valisid selle Science ajakirja. Ma võtan selle lihtsalt uude suunda. Harvardi ülikool uuris hiljuti iPhone'i rakenduse kaudu reaalajas 2200 inimest. 3/4 vastanutest olid ameeriklased. Aeg oli vahemikus 18-88. Tulemused? Inimeste meeled käivad käes olevast ülesandest 50% ajast mitte kunagi alla 30% - see on ainult siis, kui nad teevad "whoppee" Uus mäng seda nimetatakse. Samamoodi häiriv on see, et harva on nad õnnelikuks kohaks. Kui need andmed annavad tunnistust teie teooriale, et enamik töötajaid on laisk, siis ei peaks te ka seda ostma, et midagi sellist teha saab? Uuring ei suutnud tõendada ega ümber lükata otsest põhjust ja tagajärgi unenäo ja naeratuse vahel. Aga minu mõte on, miks mitte eksida õnnelikul poolel? Uuringus öeldakse, et keskmise töötaja puhul on igal aastal kella 1000 tundi unenägu. See tähendab ka seda, et peaaegu 400 nendest tundidest on võimalik tagasi nõuda, kui kõnealune labirott on hästi... stimuleeritud ja õnnelik. Milline on köögi ladustamise ja keedunööri ja koksi nulliga? Või lasete inimestel oma arsti ametisse nimetamise hoolitseda päeva keskel? Täiendõppesse tehtav investeering suurendab töötaja keskmine rahulolu ja tulemuslikkust peaaegu sama palju kui palgatõus. Te võite olla Scrooge - dokkige kellegi tunni eest tasu - vali oma haletsusväärsed põhjused -, kuid sa lihtsalt lõpetad veel kaks-kolm tundi ära, sest sa tegid selle isiku tahet kõrvale tõmmata just suurenenud drudgeryst, mis on nende elu. Vaadake, et mõnedel loodel on tõesti “Happy Ending”.


Riigikontroll: audit rebiti meilt lõpetamata kujul käest(12) Riigikontroll avaldas pahameelt Eesti Päevalehes ilmunud artikli “Riigiametid jäävad aina kaugemale ääremaadest” üle, sest see põhines riigikontrolli veel avaldamata ja mittelõplikul auditil. “"Riigiametid jäävad aina kaugemale ääremaadest” ja sellele loole tuginev juhtkiri viitavad riigikontrolli auditile, mis on alles eelnõu staadiumis ja äsja saadetud auditeeritutele ametlike kommentaaride saamiseks,” teatas riigikontroll. Seega puudub ka ametlik alus kuni lõpparuande avalikustamiseni omistada ajalehes viidatud seisukohti riigikontrollile. Auditi “Riigi teenuste kättesaadavus maakondades” lõpparuande valmimine on kavandatud aprillikuusse. Seaduse kohaselt tutvustatakse auditiaruannet enne allkirjastamist asjassepuutuvale ministrile või valla- või linnavalitsusele, samuti teistele isikutele ja organitele, kelle kohta see sisaldab hinnanguid või ettepanekuid. Nendepoolsete arvamustega tutvumise järel võib aruandes veel muudatusi teha. Seaduse järgi ei või riigikontroll avalikustada oma seisukohti ega hinnanguid auditeerimise tulemuste kohta enne aruande allkirjastamist ja avalikustamist. Antud juhtumi puhul oli materjal selgelt märgistatud kui eelnõu, mis on asutusesiseseks kasutamiseks ega pruugi esindada lõppseisukohti. Teates avaldati kurbust, et auditiaruannet ära ei oodatud.


(5) Vallavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemine, kui mitteliitumise põhjused on muutunud.


source: wikipedia

text: Dialektoloogia ehk murdeteadus on keeleteaduse haru, mis uurib murdeid. Dialektoloogia tekkis teadusharuna 19. sajandi lõpul, kui eraldus võrdlev-ajaloolisest keeleteadusest. Dialektoloogia on peamiselt tegelenud kohamurretega. Informantidelt kogutud materjali põhjal koostatakse keelekaarte ja nendest murdeatlasi. Eestis Eesti murdeuurijad on olnud näiteks Andrus Saareste, Hella Keem, Salme Nigol, Piret Norvik, Eevi Ross, Karl Pajusalu, Aili Univere, Salme Tanning, Helmi Viires, Mari Must, Helmi Neetar, Mart Mäger. Vaata ka Keelegeograafia Areaalilingvistika Sotsiolingvistika Kirjandus Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg. Eesti murded ja kohanimed. Õpik. Toimetaja Tiit Hennoste. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2002. Teine, kohendatud trükk 2009. (Tutvustus)


349. leht 760-st [ 11400 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 346, 347, 348, 349, 350, 351, 352 ... 760 Järgmine Postitatud: 21 Nov, 2015 14:05 Carnegie' keskus võimalusest, et Ukraina kaubeldakse Süüria vastu. Risk on pärast Pariisi terrorirünnakut kasvanud ja Minski rahulepingutest kinnipidamise kõige kindlam toetaja Merkel põgenikekriisi tõttu poliitilise tule all. Üldiselt olid nii reisilennuki allatoomine kui Pariisi terroriakt tulemuse järgi Moskva huvides. Postitatud: 21 Nov, 2015 21:00 Kiiev: Maidani II aastapäev Otse: https://www.youtube.com/watch?v=j51ptvjf-iQ (lõppes ära) Siin uus: https://www.youtube.com/watch?v=AORRW664QPo Viimati muutis Kulibin, 21 Nov, 2015 22:00, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 21 Nov, 2015 21:48 Ukraina peaks vastavalt Miski leppe 9. Punktile: Kohalikud valimised olid ära (mitte küll gängi kontrolli all olevates piirkondades), ja aasta lõpp varsti käes, aga ei näe kuskil, et isegi mõeldaks sellele. Ja ei usu elu sees, et gängarid seda lubaksid, sest see teeks paugupealt lõpu nende eksistentsile, kuna lõppeks ära igasugune "humanitaarabi" sõbralikult naabrilt. Postitatud: 22 Nov, 2015 1:27 Krimm ilma elektrita. http://censor.net.ua/news/361761/povrej ... 1#comments Postitatud: 22 Nov, 2015 8:13 Tundub, momendil Krimmi blokaad ei ole Ukraina võimude huvides.. ..Või siiski on tegemist näitemänguga? Venemaa peatas kivisöetarned Ukrainale http://economics.lb.ua/state/2015/11/21 ... uglya.html Olukord Jaltas online.. Viimati muutis Miki, 23 Nov, 2015 8:05, muudetud 2 korda kokku. Postitatud: 22 Nov, 2015 8:49 Krimmi minevad elektripostid siis lõhati ja elekter on maas kogu poolsaarel. Lisaks on veekatkestused jne... Totaalne blackout võiks nimetada. Krimmi võimud kuulutasid välja eriolukorra. Vähemalt osadel andmetel saadi elekter tagasi... Только что разговаривал с родителями в Крыму, ночью электричества не было, утром дали https://twitter.com/a_demchenko/status/ ... 1666251777 Postitatud: 22 Nov, 2015 11:27 Postitatud: 22 Nov, 2015 11:37 1) Vene eriteenistused ajendit loomas? 2) Novorossija aktivistid survet avaldamas? 3) Ukraina ja krimmi-tatari rahvuslased? Kui on esimene ja tõenäolisem variant, siis on oodata suuremat eskalatsiooni. Ukraina riigi ma välistaks. Praegu ei ole see kuidagi kasulik ega kooskõlas Porošenko senise poliitika ja lubadustega. Venemaa on vastusammuna peatanud kivisöe tarned Ukrainale. Postitatud: 22 Nov, 2015 11:57 Saksamaa leiutab sõnu. Noored muidugi (http://www.dw.com/en/10-new-words-inven ... g-18616795). Prooviks ka eesti keelde tuua: merkeldama - olema mitte võimeline otsustama, andma oma seisukohta, niisama vahtima. German teenagers use Chancellor Angela Merkel's family name as a verb - and it's not a very flattering one. "Merkeln" means to be unable to take decisions or give your own opinions and can be used to describe someone who just stays there without doing anything. krimmitama v. krimmima - midagi, mille sa oled teisele andnud, tagasi võtma. This is another verb made from a proper noun inspired by politics: In reference to the crisis between Russia and the Ukraine in the Crimea (spelt "Krim" in German), "krimmen" means to take away something you had previously given to someone. Postitatud: 22 Nov, 2015 13:10 Siia peaks lisama ka 4) Paremsektor või teised , alles see oli kui liider tagasi astus, võib arvata et grupisiseselt seal käärib. Jarosh astus tagasi 11.nov 2015. Ma ei tea allikate meelsust muidugi: http://www.kyivpost.com/content/ukraine ... 01849.html LISA2: Sotsmeedias levivad pildid õhkulastud mastidest ja krimmitatarlaste embleemist. Viimati muutis virguja, 22 Nov, 2015 14:09, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 22 Nov, 2015 13:33 Krimmis jätkuvat generaatorite jaoks kütust 25-ks päevaks. English Lugansk @loogunda 2h2 hours ago #Crimea: RIA: 'Fuel supply at mobile electric stations of Crimea is aimed at 25 days' http://ria.ru/society/20151122/1325981272.html ... Pilt olemasolevatest ühendustest Postitatud: 22 Nov, 2015 17:23 Või eskalatsiooni vältimist, Donbasstanis valmistutakse lahinguteks ja probleemid elektriga Krimmis võivad rünnakut tagasi hoida. Kui Ukrainale Krimmi elekter korda oleks läinud, siis neid maste oleks hoolsamini valvatud. 2014 talvel, Ukrainale endale elektrit ei jätkunud. Pildid eleltriliini postidest https://www.facebook.com/media/set/?set ... 943&type=3 Postitatud: 22 Nov, 2015 23:09 Krimmiga on kööga Ei ole elektrit, vett, keskkütet, ei tööta mobiilside ega telefonid, bensiinijaamad on samuti kinni. Lõunaks hakkasid ulguma ka kõige andunumad putinoidid. Postitatud: 22 Nov, 2015 23:23 Postitatud: 23 Nov, 2015 0:15 Vähemalt lühikeses versioonis naisepeksu automaadikabadega ei näinud. Lõhnab aga kriisi järele küll. Üldiselt on jõuvõtetega seal raske midagi saavutada; selleks tuleks iga posti juurde vahipost panna. Ega valitsusel nii väga mistahes hinnaga pingutada ka ei tasu, sest moskoviit tuleb neile igal juhul veelkord kallale. Ja nad teavad seda väga hästi, aga katsuvad lihtsalt asja nii seada, et võimalikult vähe oleks alust neid süüdistada. Krimmi täielik blokaad oleks juba siis ära tulnud teha, kui Minsk I kuradile käis. Oleks võinud pärast Debaltsevo lahingut hakata läbi rääkima elektrivarustuse taastamise jms üle. Teiselt poolt, kogu asi näitab ka putinoidide saamatust ja hoolimatust. Neil oli üle aasta aega Krimmi merekaablit vedada. Kui meil läheksid mandri ja Muhu vaheline merekaablid kuidagi imekombel äkki katki, siis ma küll ei usu, et taastamiseks üle aasta kuluks.


text: 7. jaanuar 2021 10:20 Haapsalu koroonatestimispunkt. Foto: Arvo Tarmula Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 7148 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 1104 ehk 15,4% testide koguarvust. Läänemaale lisandus kolm koroonaviirusega nakatunut. Viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta on Läänemaal 185,9. Üle Eesti on see näit 582,48. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 713 inimesel. 533 uutest Harjumaa haigusjuhtudest on Tallinnas. Ida-Virumaale lisandus 155, Tartumaale 51, Pärnumaale 50 ja Lääne-Virumaale 19 uut positiivset testi tulemust. Võru- ja Raplamaale lisandus 16 ning Valga- ja Järvamaale lisandus 14 uut nakkusjuhtu. Viljandimaale lisandus 11, Saaremaale 9, Jõgevamaale 7, Hiiumaale 5 uut juhtu ning Lääne- ja Põlvamaale 3 uut nakkusjuhtu. 18 positiivse testitulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht. Hommikuse seisuga vajas haiglaravi 394 patsienti. Eestis on COVID-19 vastu vaktsineerimisi tehtud 6632 inimesele. Läänemaal on vaktsineeritud 55 inimest – 46 naist ja 9 meest. Kolm Läänemaa vaktsineeritut on üle 70aastased.


text: Taastuvenergia läbimurdetehnoloogiaks võivad saada tuulelohed | Bioneer Taastuvenergia läbimurdetehnoloogiaks võivad saada tuulelohed Lapsepõlve meelelahutus võib osutuda taastuvenergia läbimurdetehnoloogiaks, kui katsed Euroopa tippteadusasutuses hiiglaslike tuulelohedega osutuvad edukaks. Delfti tehnikaülikooli teadlased Hollandis on avastanud meetodi, kuidas 10 ruutmeetrise tuulelohega, mis on kinnitatud generaatori külge, on võimalik toota 10 kW energiat. Eksperimendi käigus genereeriti piisavalt elektrit 10 kodumajapidamise vajaduse katmiseks ja teadlased plaanivad järgmisena asuda testima 50 kW-se tuulelohe versiooni nimega Laddermill, liikudes edasi mitmelohelise süsteemi suunas eesmärgiga toota 100 megavatti elektrit 100 000 kodu jaoks. Tuulelohe toodab elektrit tõmmates pingule peenikest trossi, mis on kinnitatud maapinnal asetseva generaatori hooratta külge. Kui tross on saavutanud oma maksimaalse pingestatuse, lõdvestub see niipalju, et on võimalik sooritada uut pingestamist. Allister Furey Sussexi ülikoolist, kes modelleerib tuulelohesid, väidab, et on võimalik valmistada mitmekihiline lohe, mis kiirendab õhu liikumist võrreldes tuule loodusliku tavakiirusega. Nii näiteks saab lohenurkade õige kujundamise korral lohet alla tuua nii, et see liugleb vabalt, ilma et protsessi nullpunkti saavutamiseks oleks vaja rakendada erilist jõudu. Furley töötab hetkel ühtlasi prototüübi juures, mis koosneb mitmest vastastikusest yo-yo põhimõttel toimivast lohest: kui üks rida lohesid lähevad üles, siis teine rida tuleb alla ja vastupidi. Furey väidab, et tuulelohed suudavad toota elektrienergiat vähem kui 90 senti kilovati eest, mis on võrreldav põlevkivienergia hinnaga. "Esimene kommertsprojekt saab olema keskmise omavalitsuse vajaduste katmiseks nii, et ülejäägi saaks isegi võrguettevõtjale tagasi müüa", ütles Furey Briti ajalehele The Guardian. "Kui tehnilised üksikasjad saavad lahendatud, võime praktiliselt alustada kivisöejaama suuruse prototüübi ehitamisega. Võimsuse ainuke tehniline aspekt on järjestikku kinnitatavate lohede arv ja generaatori võimsus." Maailmas liigub ringi mitmeid kommertstasandi demonstratsiooniprojektide ideid ja näiteks Itaalia firma Kitegen on tulnud välja teoreetiliste arvutustega süsteemi jaoks, mis võiks toota kuni gigavatt elektrienergiat. Süsteemi on planeeritud 12 rida lohesid, kus iga lohe suurus on 500 ruutmeetrit.


text: iphone Tapeet fantaasia. Iphone - ilus taustapildid töölaual 713635 iphone Tapeet fantaasia, Iphone - taustapildid tasuta mobiili. 713635 Tasuta tapeet mobiil - tasuta mobiilse tapeet Lae alla. Unistus oskus, taustapildid töölaua tausta. Puhkuse kõik hinnas. Kevadel on aeg armastus. Kunsti on realiseerimise ilu inimese vaba vaimu. Krimm on ilus igal aastaajal. Reisida üle maailma. . Tapeet 713635: Vaatamisväärsused. Grafskaya Pristan. Kevadhooajaks. Kõik hinnas pere kuurordid. Ekskursioone arendada isu ilu ja kunsti. Muuli. Sevastopol. Mees hakkas saada teadmisi maailma, kaua enne kui ta tundis ennast mõtlemine on. Linnas. Kunst on fusion keerulisi fantaasiad ja põhjatu müsteeriumi, leides tema ülim väljendus on absoluutne mõiste ilu. Kunstniku kujundus. Krimmi poolsaar on olnud asustatud juba ammusest ajast. Wharf. Põnev reisida on hämmastav antidepressant jaoks väsinud inimesele. Ajalugu algab siis, kui midagi ei ole enam võimalik kontrollida. Aprill. Count Quay. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. iphone - Tasuta töölaua tausta. Vaata suurepärane maailm. Tasuta tapeet telefon, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu kergendama. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus Tulemuslikkuse. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus ime. Tasuta tapeet pildid, Vaata tohutu maailm. Tapeet tasuta - Unistus talent. Tasuta foto taustaga - Võimu täpsus. Tasuta mobiiltelefoni taustapildiks Tapeet fantaasia, Tapeet fantastiline · Lae mobiili taustapilte Teadmised on parim investeering, mida enamik inimesi saab osta. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Odav puhkus. Kevadel kõik looduse elustab taas. Ekskursioone mängivad erilist rolli isiksuse arenguks, sest need võimaldavad laiendada oma silmaringi ja rikastada teadmisi. Haridus on aluseks ühine inimese kultuuri ja ühiskonda oluline näitaja sotsiaalne areng. Hotellid mind. Imeline imesid juhtub, kui neid uskuda ja mida rohkem sa usud, seda sagedamini nad juhtuvad. Haruldane kombinatsioon erinevaid pinnavorme ja mitmekesisust kliima suhteliselt väike kindlaks unikaalsed omadused Krimm. See on väga oluline valida mugav ja odav hotell enne reisi. Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Kust saada day seda terve elu? Taurica on klassikalise nimi Krimm. . Kas kunst kogub kehtivat investeeringut? Kui jätta kunsti kõik asjad, mida kriitikud ei tunne õige kuulumise kunsti, siis peaaegu mitte midagi vasakule kunsti. Kultuuride ja rahvaste valitsejad ja vallutajate järgnesid üksteisele selle tükikese maad, nagu kaleidoskoop. Keegi eelistab puhata igal aastal samal lemmik koht, mõned nagu erinevaid. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 713635: Kasulikke hotellides. Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist. Keskmine inimene tundub olevat selge ja ilmne, et kunst on märk ilu. Meil liikuda ebatavalistes kohtades, imeline linnades või unustamatu riikides. .


Merevägi saatis läheduses olnud Tasuja allveelaeva tuvastama(50) Neljapäeval saatis merevägi Soome lahel tegutsenud laeva Tasuja tuvastama Soome lahel rahvusvahelistes vetes sõitnud Vene allveelaeva ja selle saatelaeva. Tasuja oli hommikul mereväe teabeohvitser leitnant Aivo Vahemetsa sõnul piirkonnas tegemas tavapärast väljaõpet, kui mereoperatsioonide keskus teatas, et seal lähedal rahvusvahelistes vetes on allveelaev ja andis Tasujale korralduse tuvastada, mis laevaga tegu on. Selline tuvastamine on Vahemetsa sõnul täiesti tavapärane. Tasuja käis selles piirkonnas, tuvastas laeva ja pöördus tagasi väljaõppe juurde. Soome lahes Prangli saarest põhja pool asuva Keri saare saarevaht Kalmer Halliko märkas neljapäeva hommikul laevasid ja neid tuvastama sõitnud Tasujat. Halliko sõnul liikusid Vene laevad esialgu väga aeglaselt või lausa seisid, aga Vahemetsa sõnul Vene laevad Tasuja tõttu oma liikumissuunda või kiirust ei muutnud ja sõitsid kogu aeg ühtlase kiirusega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71322191


Nahkanuia ajaveeb » Blog Archive » Leho Rubise autoripildid “Retk Norrasse ja Vaali vabariiki” Leho Rubise autoripildid Käivitunud on üks väga omalaadne projekt, mille esimene pääsukene on näha siinsamas1. Tegemist on Leho Rubise grafiitjoonistusega, mille ta tegi minu tellimisel ühe pisut vanema Nippi Kõrsi talust tehtud foto järgi. Projekt ise ehk kokkulepe Lehoga seisneb selles, et tahan aastas temalt tellida vähemalt neli pliiatsiga joonistatud pilti Nahkanuiast või siis Nahkanuia ümbruse taludest, mõisadest või vaadetest. Ja nii mitu aastat järjest! Piltide lisandudes peaks aja jooksul tekkima audentsete autoripiltide omalaadne temaatiline kogu, millel on väga suur emotsionalne, ajalooline ja kultuuriline tähendus. Milleks mul seda vaja on? Minu ajaveeb ju lausa kubiseb kõikvõimaliku nurga all ja ilmaga jäädvustatud Nahkanuia küla olemasolevatest ja olnud talude fotodest! Kui mõni rakurss on jäänud veel kajastamata, tuleb võtta aparaat, minna välja ja puuduv foto ära teha. Nii lihtne see ongi! Juhtusin hiljuti lugema Fotoluksi kodulehelt intervjuud fotograaf Peeter Sirge’ga. Kui temalt küsiti, mida ta arvab “Eesti foto tänasest päevast ja tulevikust”, vastas ta: “Eesti on digielus maailmas eesotsas, see toob kaasa kõigele vanale ülevalt alla vaatamise. Digiga kaasneb kahjuks pealiskaudsus. Ja see muutub normiks. Kõik pildistavad, keegi pilte ei vaata.” Just selline tunne on ka mul kui ma järjekordse “saagiga” objektilt naasen. Aparaat pilte pungil täis aga vaadata pole midagi. Et mitte langeda digikuradi küüsi, kompenseerin seda aeg ajalt ekstravagantsustega. Näiteks Leho joonistatud piltidega, mis erinevad pärismaailmast rohkem kui digipildid. Selles on autori omapära ja loovus segunenud pildil kujutatu omapäraga, moodustades nii kordumatu terviku ning pakkudes mõtlemisainet. Aga grafiit paberil ei ole “norm”. Kõik seda ei suuda! Ja seda vaadatakse. Mõnele meeldib, mõnele mitte aga pilku see püüab. Lisaks on armasate kohtade proffessionaalsel tasemel pliiatsiga jäädvustamine olnud minu kauaaegne unistus. Leho tunnen juba lapsepõlvest aga taaskohtusin temaga oma sõbra Raineri juures. Leho kujundatud on Raineri poolt veetava Ühendus Weissenstein meened, riidekotid ja veel üht teist. Sõnast sündis lause ja lausest mõte. Kui lõpetasime, oli meil kokkulepe esimese pildi joonistamiseks. Leho Rubise kodulehe aadress on www.lehorubis.com. Seal räägib ta endast ja esitab endatehtud töid. Kellel huvi, mige vaatama. Äkki leiate sealt midagi südamelähedast endalegi! pisut suurema versiooni pildist võib leida Nahkanuia pildigaleriist [↩] This entry was posted on Teisipäev, november 18th, 2008 at 01:27\tand is filed under Leho Rubis. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site. 3 kommentaari to “Leho Rubise autoripildid” november 19th, 2008 at 08:34 Ma esmapilgul vaatasin, et Sa oled Matiga kahepeale veidi joonistanud... Väga hea, et kohalikku kunsti toetad/investeerid, aga soovitan Sul endal ka näiteks õlipastellid kätte võtta, kasvõi koos Matiga, ja mitte põdeda tulemust avaldada. Näiteks Triigi mõisast on säilinud peretütre joonistused kuigi omal ajal ilmselt nii mõnigi suur kunstnik seda maalinud... november 19th, 2008 at 11:32 Mõte on realiseerimist väärt. Aga praegu on poiss mul liiga väike selle jaoks. Tal ka huvid praegu teised, eile joonistas näiteks kosmonaute filmist “Kärbsed kosmoses”. Tuled ise teinekord ja võtad oma bareti koos joonistustarvetega kaasa. Siin läheme koos joonistama. :) Käsi? november 19th, 2008 at 13:16 no kui yxkord j6uan sinna, siis tarbed on ikka yhes, sinu poolt väljakutse, minu poolt paik: preedi mõis!


text: Käruta teadlikumalt vaagnapõhja ja kehatüve heaoluks - Liigu teadlikult Kõndimine on üks parimaid tegevusi, millega oma kehatüve ja vaagnapõhjalihaseid meeldivalt toonuses hoida. Väikse beebiga on üks võimalikest variantidest samme koguda vankriga pikemaid tiire tehes. Siit leiad mõned soovitused, mida tähele panna, et teadlikumalt liikuda. Leia puusanukid ja jälgi, et su jalad oleksid puusade laiuselt. Jalalabad vaatavad otse. Kui su jalad on kõndides pigem üpris väljapoole suunatud, siis ära pane jalgu kohe otse. Seda muutust tuleb kehale tutvustada pikema aja jooksul vähehaaval, sest muidu võib see kehas ja jalgades uusi pingeid kaasa tuua. Seejärel vaata üle, kuidas asetseb su keha vertikaalsel teljel. Säti puusad-põlved-hüppeliigesed ühele joonele ja lase rinnakorv rahulikult alla. Õlad taga-rind ees võib küll tunduda hea asendina, sest meile on seda lapsest saati õpetatud, aga sellega lood oma kehas pigem lisapingeid kohtadesse, kus seda vaja pole. Pinged õlgades ja ülaseljas Liikudes püüa vahepeal tähelepanu õlgadele tuua. Mõtle õlad rahulikult alla – kui vaja, tee mõned korrad nii, et tõmbad õlad üles kõrvade juurde ja lased rahulikult alla tagasi. Nii annad sa kehale signaali, millist liikumist tähele panna. Õlad peaksid olema seega rahulikult all. Kui sul on vaja vankrit mõnest servast üle "tõsta" sangale vajutades, siis tee seda samuti kätega ja jäta õlad mängust välja. Kui sul on võimalik, varieeri sanga kõrgust, et su käed ja randmed saaksid vahelduvat koormust. Kõndides hoia tunnet, et su keha erinevad osad on kenasti üksteise kohale joondatud – ikka puusad põlvede kohal ja põlved hüppeliigeste kohal. Keharaskus ei tohiks vajuda ette päkale, ära vaju puusadest ette või ülakehaga ette. Kui vaja, liigu pisut aeglasemalt, et saaksid parema tunnetuse kätte. Hoia tunnet, et vanker läheb justkui ise edasi, selg ja õlad jäävad taha ja ei vaju ettepoole längu. Proovi kodus järele (ette?) Kodus saad selle tunnetuse kätte nii, et seisad seina lähedale, paned mõlemad käed vastu seina ja surud ennast seinast eemale samal ajal aga ei liigu kuskile. Kujuta endale ette või lase kellelgi kodus sind seljast toetada ja mitte lasta sul liikuda samal ajal kui ennast seinast eemale lükkad. Sama tunnetus peaks kehas olema ka kärutamisel. Teadlikum kärutamine on hea nii vaagnapõhjale kui kehatüvele. Nii saad mitu-ühes, liigud looduses, laps saab värskes õhus olla ja sina saad midagi oma keha heaks lisaks teha. Kas sul tuli praegu seda siin lugedes juba mõttesse mõni muster, mis sulle omane on? Võib-olla oled hoopis mõnda muud harjumust oma tiirudel tähele pannud? Kirjuta mulle kiri@riinaarund.com ja anna märku, mida sa avastasid 🙂 Kui midagi jäi segaseks või on sul mõnel muul teemal konkreetne küsimus või probleem, anna teada ja mõtleme koos lahendustele.


Suitsetamine ajab kohvitama | Tervis | ERR Suitsetamine ajab kohvitama ({{commentsTotal}}) {{1488784188000 | amCalendar}} Marcus Munafo Inglismaalt Bristoli ülikoolist ja ta kolleegid analüüsisid umbes 250 000 briti, norra ja taani inimese suitsetamis- ja kohvijoomisandmeid ning heitsid pilgu ka geeniandmetesse. Ilmnes seaduspära, et need inimesed, kellel esines üks teatav suitsetamisele kallutav geenivariant, olid ka teistest suuremad kohvijoojad. Kuid seda ainult sel juhul, kui nad ka tegelikult suitsetasid. Kui nad geenivariandist hoolimata olid mittesuitsetajad, siis neil suurenenud kohvitarbimist statistilises mõttes ei täheldatud. Seega põhjuslik seos oli pigem ühesuunaline: rohkem kohvijoomine ei ajendanud inimesi rohkem suitsu tõmbama. Munafo ja kaasautorid oletavad bioRxivi nimelises eelretsenseerimata võrguajakirjas avaldatud artiklis, et sigaretisuitsus sisalduv nikotiin võib kiirendada kohvis sisalduva kofeiini lagundamist, mistõttu inimene võib vaimse virgutuse saamiseks vajada kohvi rohkem. Järeldus on siit vist see, et kui soovite kohvi joomist piirata, siis tasub kõigepealt suitsetamine maha jätta. Aga kui soovite just nimelt suitsetamisest loobuda, siis jooge kohvi muretult edasi.


Linnavalitsuse ja õpetaja vaidlus läheb riigikohtusse - Saarte Hääl “Linnavalitsus vaidleb vastu Kuressaare 5. lasteaia õpetaja töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamisele ja lasteaia õpetaja tööle ennistamisele,” selgitas riigikohtu pressiesindaja Eveli Kuklane. Konflikt lasteaiaõpetaja ja linnavalitsuse vahel sai alguse 2009. aastal, kui kaks Kuressaare 5. lasteaia õpetajat ei olnud nõus palgakärpega ega kirjutanud alla uuele töölepingule. Siiski nende palka vähendati. Töötajad kaebasid töövaidluskomisjonile ja said ka õiguse. Õpetajad said küll osa palka tagasi, kuid seejärel ka koondamisteate, mille naised kohtus vaidlustasid. Eesmärk oli tühistada töölepingu lõpetamine ja mõlemad soovisid tööle ennistamist. Pärnu maakohus jättis naiste hagi rahuldamata. Üks lasteaiaõpetaja esitas apellatsioonkaebuse Tallinna ringkonnakohtusse, kes tühistas Pärnu maakohtu otsuse ja otsustas hagi rahuldada. Lisatud: 21.01.2011 / 00:25 Väga tore, et õiglus võidab.Õnnitlused õpetajale Lisatud: 21.01.2011 / 06:51 Tublid õpetajad, kellel on julgust enda eest seista. Pole kerge võidelda üksikisikul omavalitsusega. Jõudu ja kindlameelsust edaspidiseks! Lisatud: 21.01.2011 / 20:46 see ei ole juba Linnavalitsus. Habi ! Opetajad aga fantast targad. Lisatud: 21.01.2011 / 08:55 pean pöialt linnavalitsusele! Lisatud: 21.01.2011 / 09:08 Jõudu ja jaksu õpetajale bürokraatliku lunnavalitsusega võitlemiseks. piinlik enda pärast Lisatud: 21.01.2011 / 10:01 Lihtsalt piinlik enda ja oma kaastöötajate pärast, kellega koos sai vabatahtlikult sunniviisiliselt töökoha kaotuse kartuses alla kirjutatud nö. kokku lepitud. Hea, et meie hulgas julgemaid ka on. See vähemalt kahandab pisutki linnavalitsuse enesekindlust, et kuhu “neil” ikka mujale minna on. Tublid õpetajad! Lisatud: 21.01.2011 / 22:12 Meite meer räägib kohtus musta valgeks ja pärast selgub, et kaebaja polegi õpetaja vaid hoopis treial või aednik. Lisatud: 21.01.2011 / 11:31 nujah kärbivad palkasid et endale lisa saada...


source: fineweb

text: Birgy Lorenz ja Hanna Toom, EIÕPS-i liikmed Tehnikakasutus on igapäevase elu osa, olgu selleks siis arvutid, nutikad seadmed või digitaalsed mõõteriistad. Lisanduvad mitmesugused õpikeskkonnad ja infokanalid, mida võib kokku võtta märksõnadega infotehnoloogia ja informaatika. Arvutiõpetust on Eestis õpetatud alates Ural-1st ning esimeste “Jukude” ehk personaalarvutite jõudmisest kooli; läbiva teemana käsitles ainet ka eelmine õppekava. 12. juunil 2012 asutati Eesti Informaatikaõpetajate Selts (EIÕPS), mille eesmärgiks on koondada informaatikat õpetavad õpetajad nii kutse- kui üldhariduskoolidest, kuid miks mitte ka ülikoolidest. Vidinateadlik distsipliin Kui mitmete õppeainete õpetajate jaoks esitavad väljakutse tasemetööd ja eksamid, siis meie aine eripära on olla ajas kiiresti muutuv ning vidinateadlik distsipliin haridusvaldkonnas. Oluline on teadvustada, et kuigi hetkel näivad lapsed sündivat “mobiil ja arvuti peos”, siis tegelikult vajavad nad tuge nii oma tegevuse eesmärgistamisel kui optimeerimisel. Vastavaid oskusi ainult iseseisvalt “klõpsides” ei omanda. Uus riiklik õppekava on ühtlustanud ja täpsustanud valikaine “Informaatika” sisu ja põhimõtted. Seetõttu peavad seltsi liikmed oluliseks, et iga kool peaks leidma võimaluse tuua oma õppekavva süstemaatiline ja terviklik õppe-, ringitunni või lõimumisprogramm, mis toetaks lapsi tehnoloogia kasutamisel kui ka selle õppetöös rakendamisel. Näiteks CV kirjutamine veebikeskkonnas, info otsimine ja oskuslik kasutamine, e-suhtlus riigiga, enda positiivse digimina kujundamine suhtlusvõrgustikus ja palju muud on muutunud maailmas ülioluliseks. Uued nõuded on vastuolulised Digitaalne kirjaoskus ja 21. sajandi õppimine käivad käsikäes. Uued nõudmised õppijale ja õpetajale on seejuures vastuolulised – ühelt poolt soovitakse sügavamat spetsialiseerumist, teisalt jälle interdistsiplinaarsust. Õpetajale on väljakutseks kujundada noort inimest nii, et viimasel oleks ka 5-15 aasta pärast oskus toime tulla ametis, mida täna veel ei eksisteeri ning kasutades tehnoloogiaid, mida me vaevalt suudame ette kujutada. Arusaadavalt on seejuures tegemist võimatu missiooniga. Võimatu ei ole aga õpilases arendada koostööoskust, tahet ja soovi ennast arendada. Peame ennast üheks teejuhiks, kelle ülesanne on õpetada noortele (kui vanadele) digitaalseid kompetentse: privaatsust ja turvalisust, eetilisust, kriitilisust olemasoleva sisu kui ka selle loome suhtes. Isegi Eetikaveebist leiame mõtte, kus “arvutiprofessionaalid peaksid olema esimesed, kes eetilised probleemid ära tunnevad ja neile adekvaatseid lahendusi pakuvad”. Liituge EIÕPS-iga! Arvutiõpetajate rõõm on saada osa uusimatest trendidest ning tark- ja riistvarast. Topeltrõõm kujuneb nende teadmiste jagamisel oma kolleegide ja teiste ainete õpetajatega. Kutsume vastloodud EIÕPS-iga liituma kõiki informaatikat õpetavaid õpetajaid kui ka informaatika õppimise vastu huvi tundvaid inimesi. Oleme avatud koostööks erinevate õpetajate ühendustega ning informaatika sõprade ja toetajatega. Rohkem informatsiooni ühingu kohta ja sellega liitumiseks külasta Facebooki kogukonda või veebipesa http://www.eiops.ee/


text: Ah, Euroopa!* Kas me võime täheldada ühtse Euroopa avalikkuse või kultuuriruumi kujunemist? Kas me võtame selle arengust osa? Kas me peaksime seda toetama? Küsimus võib tunduda veider. Kas ei peaks me siis teistele Euroopa publikutele ja kultuuridele tähelepanu pöörama? Kas ei peaks me siis jätkama vestlust oma naabritega? Muidugi peaksime. Kas meil siis pole juba üleeuroopalise orientatsiooniga ajakirju ja muid väljaandeid? Kas meil pole siis hulganisti konverentse, kohtumisi ja festivale, mis on pühendatud meie ühisele Euroopa kultuurile, nii selle minevikule kui tulevikule? Muidugi on. Europe talks to Europe The European integration project has made the discussion about transnational spaces for cultural and political debate acute. Can there at all be a common Europe without a pan-European public sphere, where potentially common values and ideas can be formed and transnational political institutions can find their legitimacy? Introduction Europe talks to Europe: Towards a European public sphere? Geert Lovink Blogging, the nihilist impulse Bernhard Peters "Ach Europa" Carl Henrik Fredriksson Energizing the European public space Leonard Novy The silence within the Union Thierry Chervel Europe loses ground Marie-Luise Knott "That was my Beresina" Peter Preston Dialogue of the deaf Peter Preston Tomorrow the world? Unlikely Craig Calhoun The democratic integration of Europe Robert Darnton, Marek Tamm Interview with Robert Darnton Andreas Hepp Networks of the media Vahest oli see kõigest ajutine nähtus, mis hõlmas üksnes sõjajärgset Saksamaad ja vaid üht põlvkonda, kes otsis uut algust ning tahtis põgeneda kohutava mineviku ja lämmatava oleviku eest? Ma poleks selles nii kindel. Mis on avalik sfäär? Changing Europe The European Union has been far more successful than anyone expected when the Treaty of Rome was signed half a century ago, on 25 March 1957. But as political Europe turns 50, the questions about its future are as open as ever. [ more ] Jan-Werner Müller A "pause for thought" without the thought? Possible ways to talk about the future of the EU today Jacques Rupnik Anatomy of a crisis. The Referendum and the dilemmas of the enlarged European Union Rainer Bauböck Who are the citizens of Europe? Timothy Snyder Balancing the books Slavenka Drakulic Who's afraid of Europe? Opening address at the 14th European Meeting of Cultural Journals Reinhold Vetter Who are the true Europeans? Central eastern Europe and the EU crisis Karl Schlögel Europe tests its boundaries. A searching movement Ales Debeljak Elusive common dreams. The perils and hopes of a European identity Göran Rosenberg A pluralist democracy Bernhard Peters "Ach Europa". Questions about a European public space and ambiguities of the European project Carl Henrik Fredriksson Energizing the European public space Ivaylo Ditchev Crossing borders Caroline Moorehead Necessary lies Georg Vobruba Expansion without enlargement. The EU Neighbourhood Policy in the dynamic of Europe Claus Leggewie From neighbourhood to citizenship. EU and Turkey Mischa Gabowitsch At the margins of Europe. Russia and Turkey Larry Wolff, Alexander Yanov Is Russia a European country? A correspondence Marco Pautasso Ich wäre gerne European Stig Saeterbakken My heart belongs to Europe. Therefore it is broken György Spiró Commission for European Standards: Literary Adam Michnik Confessions of a converted dissident. Essay for the Erasmus Prize 2001 Claudio Magris The fair of tolerance. Essay for the Erasmus Prize 2001 Georges Niangoran Bouah Leave us alone! Debatt on seotud argumentide, tõlgenduste, analüüside esitamisega, hinnangute ja kriitika põhjendamisega jne. Kui otsime avalikke debatte, siis üks koht, kust neid leida võib, on mitteametlikel kokkusaamistel ja rahvakogunemistel toimuvad mõttevahetused. Massimeedias ujutatakse arutlus sageli kas kõikvõimaliku meelelahutusega üle või siis maetakse lihtsalt informatsiooni või "uudiste" alla. Aga elektroonilises meedias leidub analüüsi, kommentaari ja mõnikord ka eestkõne sugemetega vorme nagu uudistekommentaar, uudistemagasin ning dokumentaalfilmid, samuti mitmesuguseid väitlus- ja vestlussaateid (millest paljud on küll ennekõike meelelahutuseks ja enesenäitamiseks). Trükisõnas leiame suurel hulgal arutlev-analüüsivat sisu nii aimeraamatutes kui ka perioodiliste väljaannetes – ajalehekommentaaride, arvamuslugude, analüüside, toetusavalduste või esseede ja süvenevamate arutlus3⁄4anride vormis. Saksamaal näiteks on eriti levinud eraldi "Feulleiton'i"-rubriik nii päeva- ja nädalalehtedes kui isegi intellektuaalsetes või kultuuriajakirjades. Selline meedias toimuv arutlus on kindlasti kõige tähtsam ja mõjukam osa avalikust diskursusest üldse. Avaliku debati all ei mõtle ma muidugi ainult poliitilist debatti sõna kitsamas mõttes. Mitmetes valdkondades toimub tähtsaid debatte, mis ei tegele sugugi ainult eesseisvate poliitiliste otsuste või probleemidega, vaid ka üldisemate kultuuriliste arusaamadega, individuaalse ja kollektiivse enesemõtestamisega, ühiskonna- ja kultuurikriitikaga, minevikutõlgenduste ning tulevikupürgimuste ja -muredega, "ajastu diagnoosidega" jne. Avalikud arutelud leiavad enamasti aset teatud kindlapiirilistes sfäärides – eraldiseisvais, peamiselt rahvuslik-üleriigilistes "avalikes sfäärides" või "avaliku arutelu sfäärides". Üleriigilised seadused ja määrused ja rahvuskeel löövad oma templi igale avalikule sfäärile. Rahvuslikud poliitikad, valitsused, parteid, vaheorganisatsioonid ja ühingud varustavad neid teemade ja materjaliga. Rahvuslik-üleriigiline massimeedia toimib avaliku diskursuse kanali või kandjana. Aga see kirjeldus pole mõistagi kõikehõlmav. Sidususe ja seotuse elemente on rohkem kui need, enamalt jaolt välised tingimused. Leidub sisemise eristumise tähtsaid vorme. Ja mõistagi toimub rahvuslike avalikkuste või avalike sfääride vahel vastastikune vahetus ja üksteise jälgimine. Kui rääkida eristumisest, siis tuleb rõhutada, et avalik arutelu ei toimu homogeense üldsuse seas. See üldsus on väga mitmeti eristunud. Üldsus, ütleme rahvuslik üldsus, jaguneb poliitilisteks või ideoloogilisteks leerideks, piirkondlikeks üldsusteks ja/või teemapõhisteks üldsusteks, millel on teatud teemavaldkondades oma erihuvid. Avalikkus on ka tugevasti kihistunud. Avalikkuse sfääri struktuurile on omane ebavõrdsus ehk hierarhilisus. See kihistunud struktuur ilmneb nii kõnelejate (või kirjutajate) kui ka auditooriumide puhul. Avalikel esinejatel on väga erineval määral mõju. Mõned auditooriumi osad võivad olla tähelepanelikumad ja informeeritumad kui teised. Meediakanaleid võib eristada leviku, aga ka intellektuaalse prestii3⁄4i järgi. Keerukam on siin rakendada avaliku mõju mõistet, mis on intellektuaalse prestii3⁄4iga seotud, ent mitte sellega identne, sest siis tuleks meil eristada lühi- ja pikaajalisi mõjusid. Selle juurde naasen ma veel hiljem. Prestii3⁄4i mõistet kasutada on ehk pisut kergem, kuid ikkagi üsna ohtlik. Võtkem sellise prestii3⁄4i näiteks, nagu ma silmas pean, üleriigiliste kvaliteetlehtede fenomen. Enamalt jaolt peetakse neid arvamusliidriteks (poliitilise, sotsiaalse või kultuurieliidi ning muu meedia seas), kuigi neil harilikult pole kuigi suurt levikut võrreldes populaar- või kohaliku ajakirjandusega. Teist liiki prestii3⁄4 piirdub kitsamalt kultuuri- või intellektuaalse sfääriga. Siin tulevad teiste seas mängu väga väikese lugejaskonnaga kultuuriajakirjad, mille mõju igapäevaarvamusele või poliitilistele päevaküsimustele on üsna küsitav, kuid mis on kõrgelt hinnatud haritud klasside seas ning millel võib olla kaugem mõju kultuuri arengule laiemas mõttes, kusjuures seda kaugemat mõju on empiiriliselt väga raske hinnata. Lihtsustagem siinse arutluse huvides asju ning piirdugem vaid avaliku arutelu ehk debati kihistuste eristamisega – on nimelt olemas üldine diskursus, mis on suunatud näiteks üleriigilise kvaliteetpressi keskmisele lugejale (kes on muidugi juba spetsiifiline osa riigi elanikkonnast), ja intellektuaalne ehk kõrgdiskursus, mis on suunatud kultuuri- või intellektuaalsele eliidile, aga mõnel puhul ka tehnilisele, majanduslikule või poliitilisele eliidile. Esitan sellise väga lihtsustatud jaotuse sellepärast, et see on tähtis riigiüleste üleeuroopaliste avalike ruumide tekkimise seisukohalt. Selles mõttes kuuluvad kultuuriajakirjad muidugi kõrgdiskursuse sfääri. Kuidas saab öelda, et sisemiselt niivõrd eristunud või koguni killustunud avalik sfäär on ikkagi tervik? Esiteks, iga piiritletud ja terviklikku avaliku arutelu sfääri (üleriigilist avalikku sfääri) iseloomustab suur kommunikatsioonivoogude tihedus; nagu on osutanud poliitikateadlane Karl Deutsch, on sisemine kommunikatsioon selles tihedam kui piirideülene kommunikatsioon. Avalikke sfääre ühendavad ka domineerivad päevaküsimused, probleemide ja teemade ring, mis kerkib üheaegselt esile mitmesugustes massimeediumides ja teistes avaliku diskursuse vormides. Samuti on ühe riigi piires piisavalt ühist arusaamist selle kohta, mida vaieldud probleemid endast kujutavad, kuidas eri seisukohti mõista ja tõlgendada, millised on tähtsad ja vaieldavad aspektid ning mida pidada enam-vähem enesestmõistetavaks. Niisiis mis mõttes me saame rääkida avaliku diskursuse muutumisest rahvusüleseks, täpsemalt: rahvusüleste avalike sfääride või avalike ruumide kujunemisest, näiteks Euroopa avaliku ruumi tekkest? Me saame rääkida ühisest diskursiivsest universumist mingi geograafilise ala, näiteks Euroopa piires ainult siis, kui selles ringlevad kommunikatsioonivood, ideede ja argumentide, raamatute, perioodiliste väljaannete, artiklite, filmide ja teiste kultuurinähtuste vood, mis ületavad riikide piire, läbistades risti-rästi kogu Euroopa sfääri. Teatud määrani leiavad seesugused riikidevahelised kultuurilevi ja -vahetuse protsessid aset terves maailmas. Euroopa avalikust ruumist kõnelemine nõuab vähemalt kahe lisatingimuse täitmist. Esiteks – selline kommunikatsioonivoog Euroopa sees, täpsemalt Euroopa Liidu liikmesriikide ja nende avalikkuste vahel, peaks olema tunduvalt tihedam kui kommunikatsioonivoog üle Euroopa Liidu piiride (näiteks tihedam kui kommunikatsioonivahetus Euroopa Liidu liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahel). Ilmselt nõuab see liikmesriikide kultuuride mõningast lähenemist, nii et vastastikune mõistmine muutuks hõlpsamaks ja debatid koordineeritumaks. Ja teiseks on tarvis midagi ühise avaliku identiteedi taolist, mis looks neile debattidele tausta. Rahvuslikes debattides mitte üksnes ei suhestuta omaenese rahvuslike poliitiliste üksuste ja institutsioonidega, vaid samastutakse sageli kaudselt või otseselt üldrahvusliku üldsusega, mis püüab moodustada avalikku arvamust. Avalike debattide tõelise euroopastumise võtmetingimuseks on kujuteldava kollektiivse "meie" laiendamine üle riigipiiride (nt "Euroopale" või "Lääne kogukonnale") – ja võibolla ka vastava eristumistunde tähtsustumine (nt eristumisena "Idast", "Aasiast" või kui tuua olulisem näide, siis "Ameerikast"). Milline tulevik ootab Euroopa avalikku sfääri ?Kas on praegu kujunemas sellist tõeliselt üleeuroopalist kommunikatiivset ruumi? Ja kui on, siis mil määral ja kui kiiresti? Empiirilist materjali selle üle otsustamiseks on veel vähe. Avaldatud empiirilised uurimistulemused on napid, selgete järeldusteta ja osalt vasturääkivad. Meie enda uurimus (Bremeni ülikoolis) tundub näitavat, et piirideülesed kommunikatsioonivood kasvavad parimal juhul aeglaselt ning et mingit ühist Euroopa "meiet" avalike debattide püsiva tausta või viitealusena tegelikult ei eksisteeri. Ometigi leidub mõningat segmenteerunud euroopastumist neis valdkondades, mida ma nimetasin eespool kõrgdiskursuseks. Näiteks ilmub rahvusvaheline finantsajakirjandus, mis oma vaateviisilt ja levikult on üpris transnatsionaalne. Ja elitaarses intellektuaalses ja kultuurimeedias, nagu kultuuriajakirjad, toimub elavam kultuurivahetus ja tõeliselt rahvusvaheline debatt. Ometigi pole kindel, kas säärane kõrgkultuuri sfääris toimuv vahetus on tänapäeval kaugemale edenenud, kui olid rahvuslike üldsuste vahelised kommunikatsioonivood 19. sajandi teisel poolel. Mida me võime loota tulevikult? Mis on praeguse olukorra põhjused? Ja kas seda tuleb kahetseda? Ma oletan, et lähimas tulevikus, nii umbes kahe järgmise aastakümne jooksul, jääb avaliku diskursuse euroopastumine üsna kitsaks ja piirdub peamiselt vaid teatud eliitidega või segmenteerunud rahvusülesusega ega ole mingil juhul võrreldav rahvussiseste arutelude tiheduse ja intensiivsusega. Selle ennustuse taustaks on teatud teoreetilised eeldused nende arengute või arengupeetuste põhjuste kohta. Lubage mul täpsustada. Euroopa avalikust sfäärist räägitakse väga sageli teatud raamistuses, mida võiks nimetada kultuurilise mahajäämuse raamistuseks: eeldatakse, et rahvusülesus või eriti euroopastumine on majanduses ja ametlikus või seadusandlikus poliitikas (n-ö ülalt lähtuvas poliitikas) kaugemale jõudnud kui kultuurivahetuses ja avalikes aruteludes demokraatia üle ehk altpoolt lähtuvas poliitikas. Ja et kõik see sünnitab Euroopa Liidu jaoks demokraatia defitsiiti ehk legitiimsuse defitsiiti. Ei saa salata, et sellises tõlgenduses on terake tõtt. Üldiselt võttes aga toetub see pilt siiski üsna küsitavatele eeldustele Euroopa Liidu iseloomu ja väljavaadete kohta. Ma ei hakka sellest liiga pikalt rääkima, ütlen ainult, et Euroopa Liidu sisene poliitiline ühtlustumine või tsentraliseerumine on ikka veel piiratum, kui sageli arvatakse, et rahvusriikide roll on jäänud palju tähtsamaks, kui seda sageli arvatakse, et tundub ebatõenäoline, nagu muutuks see väga ruttu või põhjalikult, ning et on üsna küsitav, kas meil on vaja proovida seda kiiresti või põhjalikult muuta. Nende väidete kiireks selgituseks mainitagu Harvardi poliitikateaduste professori ja Euroopa Liidu spetsialisti Andrew Moravcsiku hiljutist artiklit, kus väidetakse, et Euroopa Liit on ikka veel põhiliselt majandusliit ehk vabakaubandustsoon vastavate määrustike ja vabadustega. Nagu ta ütleb: "Sellega jääb paljugi Euroopa Liidu poliitilisest päevakorrast välja – maksustamine ja eelarveprioriteetide korraldamine, sotsiaalhoolekande vahendid, kaitse- ja politseijõud, haridus- ja kultuuripoliitika, mittemajanduslik tsiviilõigus, otsene kultuuri edendamine ja korraldamine, tsiviilinfrastruktuuride finantseerimine ning enamik regulatiivpoliitikast, mis pole seotud piirideülese majandustegevusega... Laias laastus võib öelda, et Euroopa Liit ei maksusta, ei kuluta, ei jõusta ega sunni, ning paljudes valdkondades ei ole tema käes avaliku võimu juriidilist monopoli."[2] Mida see legitiimsusele, demokraatiale ning üldsuse või avaliku arutelu rollile tähendab? Kordan, et teema on liiga keeruline, et seda siin tervikuna arutada, ja nii osutan vaid ühele järeldusele, viidates taas Moravcsikule, kes ütleb, et need teemad ja probleemivaldkonnad, millega Euroopa Liit tegeleb, ongi just needsamad, mis riigi tasandil üldsuse tähelepanu eriti ei köida. Nagu ta ütleb: "Lääne-Euroopa demokraatiate viiest kõige tundlikumast valdkonnast – tervishoid, haridus, õigus ja kord, pensionid ja sotsiaalkindlustus ning maksustamine – ei kuulu ükski otseselt Euroopa Liidu pädevusse." Ma lisaksin, et sellesse ei kuulu ka välis- ja julgeolekupoliitika – st sõja ja rahu küsimused. Moravcsik järeldab: "Üleeuroopalist poliitilist osalust võib kitsendada pigem huvipuudus kui võimaluste puudus." Võime seda huvipuudust ju taunida, aga võttes arvesse meie piiratud tähelepanuulatust ning tunnetus- (ja võibolla ka tundmis-) võimeid, tähendaks see kõigest vaga soovi, et pöörataks rohkem tähelepanu neile peamiselt üpris tehnilistele ja tehniliselt keerukatele regulatsioonidele, millega Euroopa Liit tegeleb. Muidugi me võiksime väita, et Euroopa Liidu pädevust tuleb tunduvalt suurendada, sest see võimaldaks üleeuroopalistel poliitikatel atraktiivsemaks muutuda. See avaks aga veel ühe vaidluse: millistel põhjustel tasuks üldse toetada Euroopa Liidu edasist poliitilist integratsiooni? Saamata seda debatti siin isegi alustada, pean siiski märkima, et nende asjade üle arutletakse ja polemiseeritakse avalikkuses kõrgemal intellektuaalsel tasemel tegelikult üllatavalt vähe. Tundub, et nn euroskeptitsismi suhtutakse suuresti nagu intellektuaalsesse paariasse, just nagu oleks selle taga ainult populistide poolt eksitatud valgustamata massid või leedi Thatcheri juhitud kitsarinnalised briti konservatiivid ning samavõrd kitsarinnalised riigikesksed prantsuse vasakpoolsed, kes endiselt otsivad teed sotsialismi ülesehitamiseks ühel eraldiseisval maal. Paistab, et vasakpoolsed, tsentristlikud ja isegi mõõdukalt parempoolsed intellektuaalsed ringkonnad ei näe siin üldse probleemi. Ent kas pole vähemalt pisut üllatav näha nii paljusid vasakpoolseid ja liberaalseid intellektuaale ja publitsiste pooldavat üha suuremat poliitilist tsentraliseerimist tõeliselt suures mõõtkavas? Vähemalt kunagi oli aeg, mil enamik vasakpoolseid pooldas vägagi detsentralisatsiooni, eriti reaktsioonina riigisotsialismile. Jätan selle teema aga sinnapaika ning nendin vaid, et adun siin avalike debattide kahtlast sumbumist, jäägitut toetust poliitilisele ja võibolla ka kultuurilisele Euroopa-projektile, mis vajaks kindlasti avatumat ja analüütilisemat tuulutust. Rahvusliku sfääri visa vastupidavusMis seletab rahvuslik-riiklike avalike sfääride püsimise inertsi või visadust? Tüüpilisel Euroopa Liidu poliitikal pole küllaldaselt n-ö seksapiili, et pälvida laialdast avalikku tähelepanu, kuid leidub ka sügavamaid põhjusi ning neid tahaksingi nüüd välja tuua. Rahvuslikke avalikke sfääre iseloomustavad spetsiifilised kommunikatsiooni infrastruktuurid ja kultuurilised iseärasused, mis avalduvad tõlgendusmallides, relevantsusstruktuurides, kollektiivsetes mälestustes ja teistes kultuuriressurssides. Need erinevused ei eksisteeri aga sõltumatult vastavate ühiskondade muudest eripäradest. Paljudel juhtudel on nad seotud sotsiaalsete praktikate ja institutsiooniliste struktuuridega, mis mõjutavad avaliku sfääri iseloomu ja kultuuri taastootmise viisi. Teisisõnu: avalikel sfääridel on oma sotsiaalne ja kultuuriline baas, mis ulatub tublisti sügavamale meediaturgudest ja -organisatsioonidest. Siin mängivad oma osa veel mitmed tegurid, mis mõjutavad intellektuaalset toodangut ja selle vastuvõtmist, kollektiivseid huve ja probleemimääratlusi. Nende struktuuride hulka kuuluvad haridus- ja teadusasutused, ajakirjandus ja teised kutsealad, kultuurilise ja intellektuaalse omandi tootjate võrgustikud (ja kildkonnad), huvide artikuleerimise ja koondamise struktuurid nagu poliitilised parteid, huvigrupid ja ühiskondlikud organisatsioonid ja sotsiaalsed miljööd. Üks põhjusi, miks isegi intellektuaalne ehk kõrgdiskursus püsib suhteliselt visalt rahvusliku tasandi piires, võib olla seotud tõigaga, et selles kõnelejad resideeruvad suurel määral rahvuslikes akadeemilistes või meediainstitutsioonides. Aga kõiki neid omavahel põimunud infrastruktuurilisi tingimusi ei ole Euroopa tasandil sugugi hõlbus taastoota. Muidugi pole see üldse mingi argument kultuurivahetuse, -dialoogi ja -koostöö vastu. See tähendab vaid seda, et pole tõenäoline, et me Euroopa tasandil niipea jõuaksime võrreldava tihedusega integreerunud avaliku sfäärini. Euroopa kommunikatsioonivood transatlantiliste vastuLõpuks peame arvesse võtma veel üht huvitavat aspekti, mis kaasneb avaliku arutelu muutumisega rahvusüleseks. Kaardistades riigipiire ületavaid kommunikatsioonivooge, eriti avaliku diskursuse või debati valdkonnas (ehkki ka üldisem pilt kommunikatsioonivoogude liikumisest ei tundu olevat palju erinev), märkame teatud kindlat mustrit, mis püsib läbi aja üsna muutumatuna. Selgub, et piiriüleste kommunikatsiooni- ja ideevoogude kasv ei seisne niivõrd üleeuroopaliste, vaid pigem transatlantiliste voogude tihenemises. See tähendab, et kultuurivahetus, ideede, argumentide, raamatute, ajakirjaartiklite, ajalehelugude ja -reportaa3⁄4ide vood, vastastikused viited artiklites jne on märksa tihedamad Euroopa maade ja Põhja-Ameerika, täpsemalt Ameerika Ühendriikide vahel kui Euroopa-siseselt. Ma viitan siin esialgsele andmekogule, mille oleme koostanud Bremeni ülikoolis. See käsitleb eriti artiklite ja viidete "importi" teiste maade üleriigilistesse kvaliteetlehtedesse. Andmed pole veel eriti täpsed, kuid üldine pilt tundub olevat selge ning paistab ka vastavat meie igapäevakogemusele. Eksisteerib tõepoolest kommunikatsioonivoogude võrgustik, mis hõlmab kogu Läänt ning ühendab endasse Põhja-Ameerika ja Euroopa (alates 1989. aastast ka Kesk-Euroopa postkommunistlikud maad). Muidugi esineb selles silmatorkavaid asümmeetriaid. Mõnede Euroopa maade avalik sfäär on Ühendriikidega tihedamalt seotud. Selliste tugevate kultuurisidemete näiteks on Saksamaa ja Suurbritannia. Selle üldpildi teiseks tunnusjooneks on asjaolu, et kõnealuse transatlantilise piirkonna sees on kommunikatsioonivood mitme magnituudi võrra tugevamad kui selle ala piire ületavad analoogilised kommunikatsioonivood. Ühendriikide ja Euroopa vahelises kultuuriühikute vahetuses valitseb samuti teatav asümmeetria – Ühendriikidel tundub olevat just nagu kaubandusülejääk. Ja see ei kehti mitte ainult massikultuuriartiklite puhul, nagu vahel arvatakse, vaid ka tõsiste raamatute, tõsiste poliitiliste ja intellektuaalsete ajakirjade ja muu perioodika, samuti muus vormis tõsise intellektuaalse panuse puhul. Me oleme harjunud taunima Ameerika domineerimist enamikul massikultuurialadest (olgu siis põhjusega või mitte). Ent kui võtame vaatluse alla kõrgkultuuri, eriti akadeemilise ja teadusliku kultuuri, ning kõrgdiskursuse, siis näeme, et Ühendriigid mängivad siingi olulist, kui ka mitte just sama domineerivat rolli nagu massikultuuris. Kokkuvõtteks: otsides rahvusüleseid avalikke ruume, avaliku diskursuse ruume eespool kirjeldatud tähenduses, mis koosneksid piiriülestest avaliku kommunikatsiooni või diskursuse voogudest, ei leia me eest mitte üleeuroopalist, vaid pigem transatlantilise avaliku sfääri. Nii et mu isiklikud mälestused ei paistagi enam nii ainulaadsed. Mida me siis sellest järeldada saame? Kas on siit ehk midagi kõrva taha panna? Võime muidugi kaevelda ja arutleda kultuuriimperialismi üle, vajaduse üle teha lõpp Ameerika domineerivale asendile ning moodustada kultuuriühendus, mis tasakaalustaks Ameerika ülemvõimu. Millised ka oleksid selliste kaalutluste voorused reaalpoliitika või üldise kultuuridiskursuse vallas (massikultuur kaasa arvatud), intellektuaalsete debattide ja ideevahetuse seisukohalt ei näi neil olevat küll mingit mõtet. Võibolla ei taba ma asja tuuma, kuid ma ei näe mingit mõtet selles, kui hakatakse võistlema intellektuaalse turuosa pärast ning moodustama selleks riiklikke alliansse või mingit rahvusvahelist, võibolla üleeuroopalist kultuuri- ja vaimuleeri. Intellektuaalne ja kultuurikonkurents, kui üldse mõtet selles valdkonnas on niisugust terminit kasutada, ei käi liitude või kaubandusühenduste vmt moodustamise kaudu. Intellektuaalset ja kultuurilist loovust saab suurendada muuhulgas ka kultuurivahetuse abil. Kuid see ei anna mingit erilist eelist just nimelt piirkondlikule intellektuaalsele koostööle ja vahetusele. Huvi kultuurilise produktiivsuse ja uuenduslikkuse vastu peaks õhutama avatust kõigile võimalikele mõjudele ja intellektuaalsetele sisestustele, mis suudaksid rikastada meie debatte. Teisalt ei tähenda see tingimata, et me ei peakski kultuurilist lähedust arvesse võtma. N-ö igapäevane kultuurivahetus on palju lihtsam ja keskmiselt palju rikastavam, kui leidub ühist kultuurilist arusaamist ja repertuaari ning ühilduvaid avaliku debati ja kultuurivahetuse sotsiaalseid ja institutsionaalseid infrastruktuure. Nii et me peaksime kindlasti püüdma olla kosmopoliidid, avama end tervele maailmale, kuid me jätkame siiski peamiselt Euroopa ja Põhja-Ameerika kvaliteetlehtede, ajakirjade jms lugemist, ja seda põhjendatult. Tegelikult me juba moodustame mingi kommunikatsiooni- ja arutelukogukonna ning me peaksime seda edasi arendama, ehitades edasi juba olemasolevale alusmüürile. See ei pea olema just tähtsam ülesanne kui kultuurisilla ehitamine maailma muude osadeni, ent see on teistsugune ülesanne. On meil ehk siiski mingeid häid põhjusi eelistada Euroopa kui ühise kultuuriprojekti või avaliku ruumi arendamist juba olemasolevale transatlantilisele avalikule kultuuriruumile? Muidugi võib meil olla vägagi häid pragmaatilisi põhjusi, et kaasa aidata spetsiaalselt üleeuroopalisele intellektuaalsele koostööle ja vahetusele. Need pragmaatilised põhjused võivad ulatuda geograafilise läheduse lihtsast tõsiasjast kuni erihuvideni teatud küsimustes, mis on piirkonnale spetsiifilised või erilise tähtsusega – olgu siin üheks näiteks kommunistliku mineviku pärand mõnedes Euroopa osades. Kuid sellised kaalutlused osutavad vaid avaliku diskursuse teatud aladele, teatud teemadele või teemavaldkondadele. Kuid kas on põhjust mõelda ka üleeuroopalisele diskursiivsele või kultuuriprojektile, mis ulatuks sellest kaugemale? Üks võimalikke argumente on seotud etteheidetega Ameerika domineerimisele või konkreetsetele Ameerika poliitikatele. Pole ju raske mõista, et leidub tõsiseid põhjusi seista vastu Ameerika praeguse valitsuse jõhkrale poliitikale. Ent sealt edasi muutub asi kahtlasemaks. Jätan kõrvale küsimuse, kas Ameerika majanduslikule ja sõjalisele ülekaalule oleks mõttekas vastu seista mingi üleeuroopalise bloki moodustamisega. Kuid ma ei taipa, kuidas ja miks peaks selline vastuseis valitsuspoliitikale viima intellektuaalse või kultuuribloki moodustamiseni. Vaadelgem üht üleskutset Euroopa progressiivsetele kultuurijõududele kujundada säärast vastukaalu Ameerika Ühendriikidele, mis ei põhineks üksnes poliitilistel, vaid ka kultuurilistel alustel. Millegi selletaolisega on välja tulnud Jürgen Habermas ja Jacques Derrida. Paistab, et nad kutsuvad üles kaitsma Euroopa ainulaadset poliitilist ja kultuurilist mudelit teatava Ühendriikidega seostuva mudeli vastu, mida nad kirjeldavad hegemoonilise, neoliberaalse ja unilateralistlikuna. Nad osutavad väärtusmallide erinevustele sotsiaalprogrammide, ebavõrdsuse aktsepteerimise, riigi rolli ja mandaadi, karistussüsteemi ja välispoliitilise multilateralismi vallas. Muidugi ei kahtle ju eriti keegi, et mis tahes Euroopa riigi ja Ühendriikide vahel valitsevad teatavad väärtusmallide ja poliitilise orientatsiooni erinevused. Kuid arvatavasti pole need suuremad kui erinevused Euroopa leeri sees. Ja vaateviiside, orientatsiooni, poliitiliste hoiakute ning isegi ajaloolise kogemuse põhjapanevad ühisjooned kaaluvad need suuresti üles. Kuid isegi kui oleks olemas mingi kasvav lõhe, mis ulatuks kaugemale rahvusvahelise poliitika küsimustest ning sisepoliitilisest sotsiaalhoolde või kriminaalõiguse vallast – üldisemasse kultuurivalda, ja isegi kui see lõhe eraldaks meid (mis on väga ebatõenäoline) mitte üksnes Ühendriikide poliitilistest ja majanduseliitidest, vaid ka intellektuaalidest, õppejõududest, ajakirjanikest, kirjanikest ja ajakirjatoimetajatest – neist, kes peaksid olema meie esmased arutluspartnerid –, siis kas ei peaks see meid õhutama pigem tihendama intellektuaalset ja kultuuridialoogi ning -vahetust, kui et sundima end pöörduma eeskätt sissepoole, oma Euroopa naabrite poole? (Ma arvan, et ka Habermas ise toetaks just seda varianti.) Kokkuvõtteks: kultuuriajakirjade roll Euroopa avalikus sfäärisLubatagu mul lõpetada teemal, mis tekitab ehk vähem vastuolusid – intellektuaalsete ja kultuuriajakirjade avaliku või ühiskondliku rolliga. Mingis mõttes ei vaja selliste väljaannete tegemine, lugemine ja nautimine mingit avalikku või ühiskondlikku õigustust ega arutelu nende avaramate ühiskondlike või kultuuriliste mõjude üle. Minu meelest on need juba iseenesest väärt ja rõõmupakkuvad tegevused. Aga sotsiaalteadlasena tunnen ma ikkagi uudishimu nende avaramate intellektuaalsete ja kultuurifunktsioonide või -mõjude vastu. Eriti tahaksin ma uurida hüpoteesi n-ö kultuurilisest ja intellektuaalsest allavalgumisefektist. Nagu tavaliselt ja küllap õigesti arvatakse (ja mõnikord, võibolla asjatult, ka hukka mõistetakse), ei avalda pühendunud intellektuaalide ja kultuuritegelaste väikesed rühmad just palju otsest poliitilist ja kultuurilist mõju laiemale ühiskondlikule, kultuurilisele ja poliitilisele maastikule. Kui heidame pilgu kaugemale ja pisut teise nurga alt, võivad asjad tunduda aga hoopis teistsugused. Jälgides sügavamaid kultuurimuutusi ja -uuendusi, mõjukate avalike ideede arengut ning tõepoolest ka selliste arengute praktilisi tagajärgi nii poliitika kui ka igapäevaelu jaoks, võib see pilt muutuda. Neis valdkondades on umbes kahe viimase sajandi jooksul tegelikult toimunud olulisi muutusi ning ma arvan, et neid on tõepoolest mõjutanud niisugused vähemusdiskursused intellektuaalses ja kultuuri vallas. Kui võtta ainult paar viimast aastakümmet, siis mõelgem, millised muutused on toimunud neis üldsuse arusaamades, mis puudutavad sõda ja rahu, maailmas valitsevat vaesust, inimõigusi, soo- ja perekonnasuhteid, meie suhteid loodusega, oma keha ja järglastega, ühiskondlike ja kultuurivähemuste olukorda, kõike seda, mida me peame oma kultuurirepertuaaris tähtsaks. Mitte alati pole need muutused jõudnud enamuse arvamustesse ning kindlasti ei ole vaidlusi ja lahkarvamusi vähemaks jäänud, kuid avalikult väljendatud ja kaitstud ideede spekter on muutunud ning tekkinud on uusi lähenemisviise ja argumente. Ühesõnaga: intellektuaalne ja kultuuriline maastik on muutunud. Seda kõike ei ole mõjutanud ainuüksi nn kõrgdiskursus. Mõju on avaldanud ka kollektiivsed kogemused ja ühiskondlikud konfliktid, samuti muutused töö- ja eluviisides. Kuid need muutused poleks olnud võimalikud, kui need väiksemad ja mõnes mõttes elitaarsed avalikud sfäärid poleks neid ideesid produtseerinud ja katsetanud. Kusagilt pidid need ideed ju tulema, vähemalt nii palju võime küll oletada. Kuid sellest, millised olid need kultuuriproduktsiooni, -levi ja -muutumise protsessid täpsemalt, teame me vähe. Samuti teame väga vähe nendest võrgustikest ning mitteametlikest või poolametlikest mehhanismidest, mis edendavad piirideülest intellektuaalset ja kultuurivahetust või mis teevad intellektuaalsed ja kultuuriajakirjad ning perioodilised väljaanded üldse võimalikuks. Kindlasti tahaksin ma näha rohkem koostööd ühiskonnateadlaste ja näiteks kultuuritootjate ja -levitajate vahel, et heita neile protsessidele rohkem valgust. Eurozine ja selle liikmed võiksid saada ka niisuguse ideedevahetuse foorumiks. *Ettekanne Euroopa kultuuriajakirjade 17. kohtumisel "Kirjasõna vabariik? Kultuuriajakirjad Euroopa avalikkuse sfääris" Tallinnas 15. mail 2004. aastal. - [1] Amerikahäuser – US Information Agency'le alluvad Ameerika kultuuri- ja teabekeskused Saksamaal. Esimene asutati 1946. aastal. Toim. - [2] A.M. Moravcsik, In Defense of the 'Democratic Deficit': Reassessing Legitimacy in the European Union. Journal of Common Market Studies vol. 40, 2002, nr 4, lk 607. Published 2005-09-08 Original in English Translation by Ann Must First published in Vikerkaar 4-5/2005 (Estonian version) Contributed by Vikerkaar © Bernhard Peters © Eurozine


Nipid, kuidas keha jahutada: toidud ja joogid, mis aitavad sisemist kuumust vähendada ja parandavad enesetunnet - Alkeemia Nipid, kuidas keha jahutada: toidud ja joogid, mis aitavad sisemist kuumust vähendada ja parandavad enesetunnet Sel aastal ei saa küll keegi kurta Eestimaa suve üle. Oleme saanud nautida päikesepaistet ja suvesoojust nüüd lausa kuude kaupa. Sellega seoses on üles kerkinud aga uus probleem - kuidas oma keha jahutada, et mitte üle kuumeneda?


text: Klubist » Artiklid » Kaitseliidu langevarjurid on Euroopa tĂ€pseimad dessantparaĆĄĂŒtistid Pildil vasakult: VĂ€ino Ellamik, Tanel Trumm, Raul Rajang, Andres Villemson ja Eero SĂ€de 13-17. septembril toimusid juba 31. korda Euroopa SÔjavÀelangevarjurite vahelised meistrivÔistlused ning vÔÔrustajaks oli seekord Hispaania langevarjurite kool Alacantarillas. Viiendat aastat jÀrjest on pikkade traditsioonidega vÔistlusest osa vÔtnud ka Kaitseliidu langevarjurid. VÔisteldakse viiel erineval alal ning igast riigist on ka viis vÔistlejat, igal alal peetakse meeskondlikku ja individuaalset arvestust. VÔistlusaladeks on traditsiooniliselt: * TĂ€psushĂŒpe dessantlangevarjuga (maandumisala 400x100 m) * TĂ€psushĂŒpe sportlangevarjuga (maandumisala 1.6 m diameetriga ring) * Takistusujumine 100m sÔjavÀevormis * Laskmine * Orienteerumine (kaart 1:10 000) Iga aastaga on Eesti Kaitseliidu meeskonna tulemused aina paranenud ning vĂ”ime uhkust tunda ka seekord kui lĂ”puks toodi Ă€ra ka meeskondlik esikoha karikas. Sellel aastal saadi parima tulemusega hakkama sĂ”javĂ€elise dessantvarjuga tĂ€psushĂŒppel kus meie viiest vĂ”istlejast neli olid esikĂŒmnes. Individuaalselt saavutasid rms Raul Rajang teise ja rms VĂ€ino Ellamik kolmanda koha. Vbl Eero SĂ€de oli neljas. Teiseks edukaks alaks osutus meie meeskonnale ootuspÀraselt laskmine, kus saavutati meeskondlikult kolmas koht. Head tulemust nÀitasid jÀlle vbl Eero SÀde ja rms Raul Rajang, kes on ka kÔige kogenumad vÔistlustel osalejad meeskonnas. Rahvusvahelised sĂ”javĂ€e langevarjurite meistrivĂ”istlused said alguse 1980.a. Prantsusmaal kui kohalik sĂ”javĂ€e langevarjukool kutsus kĂ”iki sarnaseid koole ja ĂŒksuseid vĂ”istlusele, mille eesmĂ€rgiks on samas ka informatsiooni ja kogemuste vahetamine ning omavaheliste koostöö suhete loomine. EttevĂ”tmine oli edukas ja on nĂŒĂŒdseks toimunud 31 aastat vahetudes igal aastal asukohta riikide vahel, kes vĂ”istlustel osalevad. Kogu vĂ”istlus on vĂ€ga vaatemĂ€nguline ning kutsub jĂ€lgima ka palju kohalike elanikke ja turiste. VÔimalus on, et 2011. aastal on vÔistlus kÔigile huvilistele juba vaadata ja kaasa elada Eestis. Allikas: Kaitseliit