source: fineweb

text: MIDI |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. MIDI (akronüüm ingliskeelsest fraasist Musical Instrument Digital Interface; ka MIDI-liides) on 1980. aastate alguses loodud ja 1982 määratletud andmevahetuse (-edastuse) protokoll (keel), mis võimaldab elektroonilistel instrumentidel, arvutitel ja teistel seadmetel (näiteks MIDI-t toetavad valgustusseadmed teatrites) omavahel suhelda, üksteist juhtida ja sünkroonida. Eelduseks on, et seadmed toetavad MIDI standardit ja nende vahel on MIDI-ühendus (standardne MIDI-kaabel või näiteks USB-MIDI kasutajaliides) või WIDI-ühendus ("traadita" MIDI ehk Wireless MIDI). MIDIks nimetatakse ka kaabli või WIDI kaudu edastatavat MIDI teavet. MIDI standard ei edasta heli- või näiteks valgussignaali, vaid edastab digitaalsed käsklusi – sündmussõnumeid. Muusikariistades edastatav info hõlmab teavet, näiteks tempo, helikõrguse, oktaavi, helitugevuse, modulatsiooni, helipanoraamis paiknemise jne kohta. MIDI on alates oma ilmumisest 1983. aastast saanud levinud standardiks muusikariistade (näiteks elektroonilised klahvpillid, kitarriprotsessorid, trummimasinad, sekventserid jne) juhtimisel ja sünkroonimisel. Sisukord - 1 MIDI lühiajalugu - 2 Standardsed MIDI rakendused - 3 MIDI-ga komponeerimine - 4 Teisi MIDI rakendusi - 5 MIDI-instrumendid - 6 MIDI-seadmestik - 7 MIDI andmevorming - 8 Sõnumitüübid - 9 Andmetüübid - 10 Vaata ka - 11 Välislingid - 12 Viited MIDI lühiajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Elektrooniliste muusikainstrumentide algusaastatel olid süntesaatorid tavaliselt monotoonsed seadmed. Piirangust, taasesitada üht nooti korraga, läksid elektrooniliste muusikainstrumentide tootjad mööda tehnoloogiaga, mis võimaldas luua elektrilise ühenduse erinevate süntesaatorite vahel. Üks süntesaator määrati ülemaks ja sellega võimaldati juhtida alluvate helimoodulite taasesitusparameetreid. Nimetatud ülem-alluv-süsteemi juhtimiseks töötati välja algeline juhtsignaal. Süsteem põhines varajaste süntesaatorite omadusel, kus nende mängimisel tekkiva alalispingega oli võimalik juhtida teise instrumendi pingega juhitud võnkumisi ja pingega juhitud võimendeid. Kuna mitmed sel ajal kasutusel olnud süntesaatorid genereerisid alalissignaali, mille pinge suurenes ühe voldi võrra okaatvi kohta, siis oli võimalik kasutada seda juhtpinget normpingena. See võimaldas edastada helikõrgust sisaldavat informatsiooni teistele süntesaatoritele. Nootide algushetke ja kestuse sünkroonimiseks kasutati väravsignaali, kuid kuna tootjad kasutasid oma elektroonilistes instrumentides erinevaid sünkroonimisimpulsside taktsagedusi, oli mitteühilduvate seadmete sünkroonimine keerukas ja nõudis lisaseadmeid. Digitaalelektroonika areng võimaldas otsida alternatiive analoogjuhtimisele, mistõttu alustasid David Smith ja Chet Wood digitaalset elektrooniliste instrumendi juhtreeglistiku arendamist. Väljatöötatav protokoll nimetati süntesaatori universaalliideseks ja 1981. aasta sügisel tutvustati juhtreeglistikku heliinsenerluse kogukonnale (AES). Kahe järgmise aasta jooksul tehti koostöös elektrooniliste instrumentide suurtootjatega protokolli standardis muudatusi ja 1983. aastal nimetati süntesaatori universaalliides ümber MIDI-ks. Standardsed MIDI rakendused[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI võimaldab elektrooniliste instrumentide vahel suhtluse ja teeb võimalikuks ühel seadmel juhtida teist. Näiteks MIDI-instrumendil noodi mängimine genereerib digitaalsignaali, millega on võimalik mängida noot teisel elektroonilisel instrumendil. MIDI juhtimine võimaldab instrumete paigutada väiksematesse moodulitesse ja neid samaaegselt kasutada. Samuti on MIDIga võimalik instrumendi helisid programmeerida ja muuta helide sigaalide kuju. Filtrite rakendamine võimaldab muuta helide tämbrit ning luua funktsioone, mis on suutelised filtrite parameetreid määratud aja jooksul muutma. Tarkvaraliste ja riistvaraliste muusikainstrumentide juhtnuppude ja parameetrite juhtimine on võimalik määrata MIDI kontrolleri füüsiliste lülitite alla. Kasutades muundureid, mis teisendavad MIDI signaale analoogjuhtsignaalideks, on võimalik MIDI-seadmetega juhtida ka analoogsüntesaatoreid. MIDI-ga komponeerimine[muuda | redigeeri lähteteksti] Arvutitarkvara või spetsiaalsete riistavaraliste tööjaamade abil on võimalik heliloomingu ja –töötluse eesmärgil MIDI sündmusi järjestada, muuta ja luua. Nii saab modifitseerida MIDI arranžeeringu tempot, helistikku ja instrumente ilma, et ühtegi instrumenti peaks uuesti salvestama. MIDIt kasutatakse ka kõrgekvaliteediliste digitaalsete helisämplite juhtimiseks. Mitmetesse tarkvaralistesse helindustööjaamadesse (DAW) on projekteeritud MIDI implementatsioonide funktsionaalsus. Teiste funktsionaaluste seas kuulub helindustööjaamade võimekusse graafiliselt esitada MIDI nootide andmeid ja neid töödelda. Muuta saab MIDI nootide vältust, helikõrgust, helitugevust ning lisada modulatsiooniefekte, nootide libistamist ühelt helikõrguselt teisele. Teisi MIDI rakendusi[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI reeglistikku on rakendatud ka mittemuusikaliste süsteemide juhtimiseks. MIDI-t on kasutatud lavavalgustussüsteemide lülitamiseks, sünkroonimiseks ja automatiseerimiseks. Ettevõtte Apple tarkvara „Apple Motion“ võimaldab MIDI-ga juhtida videotöötlusparameetreid. 1987. aastal kasutati MIDI protokolli arvutite omavahelisse võrku lülitamiseks, eesmärgiga mängida arvutimängu „Oxyd“. Lisaks kasutatakse MIDI-t kodudes valgustuse ja kodumasinate juhtimiseks. MIDI-instrumendid[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI-instrument sisaldab MIDI-sõnumite edastamiseks ja vastuvõtmiseks sisend- ja väljundpesasid, protsessorit sisend- ja väljundsignaalide töötlemiseks, kasutajaliidest, mis võimaldaks seadet programmeerida, heli tekitamiseks vajalikku elektrilist lülitust ja juhtsüsteemi. Tavaliselt salvestatakse MIDI-instrumendi helid ja operatsioonisüsteem instrumendi püsimällu. MIDI-instrumendiks võib olla ka klaverilaadsete klahvideta üksikmoodul. MIDI-seadmestik[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI riistvaraline liides töötab asünkroonse jadaühendusena boodikiirusega 31,25 kbd (+/- 1%), kusjuures andmeedastuseks kasutatakse üht algusbitti, kaheksat andmebitti ja lõppbitti. Paarsusbitte MIDI andmevahetuse käigus ei saadeta. Kokku edastatakse 320 mikrosekundilise ajavahemiku vältel 10 bitti ühe jadamisi saadetud baidi kohta. Edastatavates baitides saadetakse vähima kaaluga bitt esimesena. Algusbitt on määratud loogilise nullina ja lõppbitt loogilise ühena. Maanduskontuuride ja andmevigade vältimiseks on saatja elektriline lülitus ning vastuvõtja elektriline lülitus teineteisest optoisolaatoriga eraldatud. Ahelas kasutatava optoisolaatori tõusuaeg ja langeaeg peab olema väiksem kui 2 mikrosekundit. Vastuvõtja elektriahel peab sisselülitamiseks tarbima vähem kui 5mA voolu. Viie kontakttihvtiga 180 kraadine DIN pesa. MIDI andmevahetuses ei kasutata ning sellest tulenevalt ei ühendata kontakttihvte 1 ja 3 saatja ning vastuvõtja elektriahelatesse. MIDI sisendpistikseadise kontakttihvt 2 jääb samuti ühendamata. MIDI pesade ning pistikseadiste varjestusühendusi ei lülitata ühtegi MIDI riistvaraahelasse ega korpuse maandusesse. MIDI peegelduspesa kasutamisel võib MIDI sisendpesa ja peegelduspesa vahelises andmevahetuses esineda signaali degradeerumine nelinurksignaali tõusva ja langeva serva vahel. See on tingitud optoisolaatori reageerimiskestusest. Reageerimiskestusest tingitud ajastusvead seavad jadamisi MIDI ahelasse lülitatavate MIDI seadmete arvule piirangu. MIDI seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavate kaablite maksimaalne pikkus on, veatõrjekoodi puudumise tõttu, 15 meetrit. Kasutatavaks kaabliks on varjestatud keerdpaarkaabel, mille mõlemas otsas on viie kontakttihvtiga DIN pistikseadis. Kaabli varjestus on ühendatud pistikseadiste teise kontakttihvtiga. Jadasiinide spetsifikatsioone MIDI süsteemides[muuda | redigeeri lähteteksti] USB[muuda | redigeeri lähteteksti] USB võimaldab süsteemi lisada kuni 127 välist seadet, mis on tinginud MIDI tööstuses tendentsi luua süsteeme, kus seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatakse minimaalsel hulgal lisaühendusi. USB-ühendused võimaldavad lisaseadme ja arvuti vahel kahepoolse ühenduse, mis lihtsustab lõppkasutaja jaoks süsteemi kasutamist. Lõppkasutaja kasutajamugavuse suurendamiseks võimaldatakse ka USB-seadmete käigultvahetus. USB 1.0 ja USB 2.0 standardite seadmetevahelise ühenduskaabli maksimaalne pikkus on viis meetrit ning seadmeid, mille voolutarve on suurem kui 500 mA, tuleb elektrienergiaga varustada välise toiteseadme kaudu. FireWire[muuda | redigeeri lähteteksti] FireWire võimaldab, kiudoptilisi kaableid kasutades, edastada MIDI juhtimissignaale kuni saja meetri kaugusele. FireWire on suuteline MIDI süsteemi ühendama kuni 63 välist seadet ning, sarnaselt USB standardiga, kasutab kahepoolseks suhtluseks keerdpaarkaablit. FireWire süsteemid toetavad käigultvahetust. MIDI andmevorming[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI suhtlus saavutatakse mitmebaidiliste andmekogumitega, mis koosnevad ühest seisundibaidist, millele järgnevad üks või kaks andmebaiti. Tavaliselt ehitatakse MIDI instrumenti nii saatja kui ka vastuvõtja, kuid MIDI seade võib olla ka varustatud ainult ühega. Vastuvõtja teostab MIDI käsklusi ja võtab vastu MIDI andmeformaadis sõnumeid. Vastuvõtja riistvara koosneb optoisolaatorist, UART – seadmest ning muust kindla funktsiooni täitmiseks vajalikust riistvarast. MIDI andmevormingus informatsiooni edastamiseks kasutab MIDI saatja UART-seadet ja signaalivõimendit. MIDI-sõnumeid võib edastada kuni üle 16 kanali ja sõnum koosneb ühest või enamast baidist. Sõnumitüübid[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI sõnumid jaotatakse kahte põhikategooriasse: kanalisõnumid ja süsteemisõnumid Kanalisõnumid[muuda | redigeeri lähteteksti] Kanalisõnum kasutab sõnumi edastamiseks ühele kanalile seisundibaidist nelja bitti ning järelejäänud nelja bitti kasutatakse sõnumi defineerimiseks. Seega on kanalisõnumid mõeldud vastuvõtjatele, mille kanalinumber on kodeeritud kanalisõnumi seisundibaiti. MIDI sõnumeid on võimalik edastada rohkem kui ühele kanalile korraga. Kanalit, millele edastatakse põhikäsud, nagu näiteks millisel programminumbril olla ning millist töörežiimi kasutada, nimetatakse kanali baaskanaliks. MIDI seadet on võimalik seadistada mitmel kanalil informatsiooni vastuvõtmiseks. Selliseid kanaleid nimetatakse häälkanaliteks. Eristatakse kaht tüüpi kanalisõnumeid: häälsõnumid ning töörežiimisõnumid. Häälsõnumeid kasutatakse MIDI instrumendi häälte juhtimiseks ning neid edastatakse üle häälkanalite. Töörežiimisõnumeid kasutatakse, et defineerida MIDI instrumendi reageerimine häälsõnumile. Töörežiimisõnumid edastatakse üle baaskanali. Süsteemisõnumid[muuda | redigeeri lähteteksti] Süsteemisõnumid ei sisalda kanalinumbreid. Kokku on võimalik eristada kolme tüüpi süsteemisõnumeid: Ühissõnumid on, olenemata kanalist, adresseeritud kõigile vastuvõtjatele. Reaalajasõnumeid kasutatakse sünkroonimiseks ning on mõeldud kõigile taktipõhistele süsteemiosadele. Reaalajasõnumid edastavad ainult seisundibitte. Reaalajasõnumeid on võimalik saata igal ajal, ka erineva staatusega sõnumi baitide vahel. Sel juhul reaalajasõnumile reageeritakse või seda ignoreeritakse, seejärel jätkub viimane vastuvõtmisprotsess. Süsteemi eksklusiivsõnumid võivad sisaldada suvalise arvu andmebaite ning sõnumite edastamine lõpetatakse eksklusiivsõnumi lõppbaidi (EOX) või suvalise teise seisundibaidiga. Lõppbait tuleks alati edastada süsteemi eksklusiivsõnumi lõpus. Sõnumid sisaldavad tootja identifitseerimiskoodi. Kui vastuvõtja ei tunne identifitseerimiskoodi, tuleks koodile järgnevaid andmeid ignoreerida. MIDI-seadmete tootjatel on kohustus avalikustada identifitseerimiskoodile järgnev sõnumite andmevorming. See võimaldab kasutajatel ja arendajatel tootjate MIDI-seadmetele ligi pääseda. Andmetüübid[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI edastab kaht tüüpi baite: seisundibaite ning andmebaite Seisundibaidid[muuda | redigeeri lähteteksti] Seisundibaidid on kaheksabitised kahendsüsteemi numbrid, milles suurima kaaluga bitt on määratud loogilise ühena. Seisundibaitide ülesanne on määrata sõnumitüüp, ehk seisundibaidile järgnevate andmebaitide ülesanne. Uued seisundibaidid (v.a reaalajasõnumid) määravad vastuvõtja seisundi ka juhul, kui viimase sõnumi käsud jäid täitmata. Seisundi säilitamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Kehtib häälsõnumite ja töörežiimisõnumite puhul. Seisundibaidi vastuvõtmisel ja tema käsu täitmisel jääb vastuvõtja seisundibaidi edastatud seisundisse seni, kuni vastu võetakse teistsugune seisundibait. Seetõttu on võimalik korduva seisundibaidi edastamise puhul korduvate baitide saatmine ära jätta ning edastada ainult andmebaite. Järelikult on seisundi säilitamise korral võimalik edastada sõnumeid, mis koosnevad ainult andmebaitidest. Seisundi säilitamise lõpetab suvalise teistsuguse seisundibaidi edastamine. Reaalajasõnumid ei tohi seisundi säilitamist mõjutada. Kõiki vastuvõetud seisundibaite ja nendele järgnevad andmebaite, mille ülesannet vastuvõtjas ei täideta, ignoreeritakse. Määratlemata seisund[muuda | redigeeri lähteteksti] MIDI seadmed ei tohi edastada määratlemata seisundiga baite. MIDI süsteemis häirete vältimiseks tuleb määratlemata seisundiga baite ignoreerida. MIDI seadme käivitamisel ning väljalülitamisel ei tohi MIDI seade väljundpesast mürasignaale edastada, kuna see võib põhjustada andmevigu või andmete valest alguskohast lugemist. Andmebaidid[muuda | redigeeri lähteteksti] Andmebaidid (v.a reaalajasõnumid) edastatakse pärast seisundibaiti. Sõnumi sisu kannavad üks või kaks kaheksabitilist andmebaiti, mille suurima kaaluga bitt on alati määratud loogilise nullina. Iga seisundibaidi kohta tuleb edastada õige arv andmebaite. Vastuvõtjad peavad enne sõnumi täitmist ootama, kuni kõik andmebaidid on vastu võetud. Andmebaite, millele ei eelnenud valiidne seisundibait, tuleks ignoreerida juhul, kui tegemist ei ole seisundi säilitamisega. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Kategooria:MIDI| |Üldine| |Standardid| |Sülearvutid| |Salvestusseadmed| |Välisseadmed| |Vanemad siinid


Kolmapäev, 23. jaanuar, 06:06 | Kasutajaid kokku: 58310 | Hetkel online: 85 » men30 soovin tuttvud naisega 25+ *GIVE_HEART* viimane visiit: 21.01.2019 - 16:58 pilt on lisatud: 26.03.2016 - 18:43


source: wikipedia

text: Dalseongi maakond (Dalseong-gun, hangulis 달성군, hanjas 達城郡) on haldusüksus Lõuna-Koreas Daegu linnas. Välislingid Koduleht Lõuna-Korea maakonnad Daegu


Eestis võeti metadoon opioidsõltuvuse võõrutusravis kasutusele 1999. aastal Wismari haiglas. Metadooni kasutati võõrutusravis aastani 2001, peale mida hakati teostama metadoonil põhinevat pikaaegset asendusravi. Lisaks metadoonile kasutatakse opioidsõltuvusravis veel teisi preparaate nagu buprenorfiin, naltreksoon ning ka farmakoloogilist heroiini. Tuginedes teaduslikele andmetele, mis näitavad metadooni ja buprenorfiini efektiivsust opioidsõltuvuse asendusravis, on mõlemad ravimid lisatud Maailma Terviseorganisatsiooni hädavajalike ravimite näidisnimekirja (17th List of Essential Medicines of the World Health Organization).


III. EESMÄRGID, MIDA SOOVITAKSE SAAVUTADA; PROBLEEMID, MIDA SOOVITAKSE VÄLTIDA


source: CulturaX

text: Väärtuslikud Nõmme kinnistud ootavad uut omanikku | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal Lisaks on enampakkumisel mitmeid linna erinevates piirkondades asuvaid korteriomandeid ning Raasiku vallas asuv elamumaa sihtotstarbega kinnistu . Lasnamäe linnaosas on enampakkumisel Kivila tn 5-141 ja Paekaare tn 78-11 korteriomandid, mille reaalosaks vastavalt 64,5 m2 ja32,9 m2 suurune eluruum ning alghind vastavalt 59 000 eurot ja 40 900 eurot. 21.06.2016 Väärtuslikud Nõmme kinnistud ootavad uut omanikku Tallinna Linnavaraamet pani avalikule kirjalikule enampakkumisele Nõmme linnaosa valitsuse kasutuses oleva, kuid uue administratiivhoone valmides vakantseks jääva kinnisvara. Lisaks on enampakkumisel veel mitmeid erinevates linnajagudes paiknevaid 22.12.2016 Väärtuslikud Nõmme kinnistud ootavad uut omanikku Tags: arhitekt, ehitaja, ehitis, ehitus, elamu, elamumaa, eluruum, haldus, hind, hoone, kinnistu, kinnisvara, Kopli, korter, korteriomand, Kristiine, Lasnamäe, linn, linnaosa, maa, maja, mitteeluruum, muinsuskaitse, Mustamäe, müük, Nõmme, Nõmme Linnaosa Valitsus, õigus, omanik, piirkond, Põhja-Tallinn, Raasiku, riik, Tallinn, Tallinna Linnavaraamet, teenus, väärtus, valitsus, Vanalinn Uuem uudis: RE/MAX laiendas kontorivõrgustikku ja pürgib Põhja-Eesti suurimaks kinnisvaravahendajaks ››


text: Heino Tamm: Ons jalakäija kuningas? - Lääne Elu Avakülg Arvamus Heino Tamm: Ons jalakäija kuningas? Heino Tamm: Ons jalakäija kuningas? Haapsallane Heino Tamm kirjutab, miks on liigne viisakus enne ülekäigurada halb, mis on viga Haapsalu õuealadel ja kuidas lahendada Haapsalu parkimisprobleeme. Jalakäijaid peab armastama. Jalakäijad moodustavad suurema osa inimkonnast. Vähe sellest — inimkonna parema osa. Jalakäijad lõid maailma. Nemad ehitasid üles linnad, püstitasid mitmekorruselised majad, seadsid sisse kanalisatsiooni ja veevärgi, sillutasid tänavad ja valgustasid need elektrilampidega. Nemad kandsid kogu maailma kultuuri, leiutasid trükikunsti, mõtlesid välja püssirohu, ehitasid jõgedele sillad, dešifreerisid egiptuse hieroglüüfid, võtsid kasutusele habemeajamise masina, kaotasid orjakaubanduse ja tegid kindlaks, et sojaubadest võib valmistada ükssada neliteist maitsvat ja toitvat rooga. Ja kui kõik oli valmis, kui meie planeet oli saanud võrdlemisi korraliku ilme, siis ilmusid autosõitjad. Tuleb märkida, et ka auto leiutasid jalakäijad. Kuid autosõitjad unustasid selle kuidagi väga ruttu. See oli Ilja Ilfi ja Jevgeni Petrovi nägemus juba 80 aastat tagasi romaanis "Kuldvasikas". Kui jalakäija on astunud või astumas ülekäigurajale, tekib sõidukijuhil kohustus talle teed anda. Vastu igasugust loogikat on aga kõige ohtlikumad sõiduteeosad ülekäigurajad. Maanteeameti andmetel toimub reguleerimata ülekäiguradadel kolmandik jalakäijatega juhtunud liiklusõnnetustest. Statistika näitab, et selliste õnnetuste osatähtsus on viie aasta jooksul kasvanud (28% 2007. a vs 32% 2011. a). Seisatage näiteks mõne reguleerimata ülekäiguraja ees ja lugege, mitmes auto teid üle tee lubab. Kui olete autojuht, siis küsige endalt, kas te ise lubate. See on vaid üks näide, et meie liikluses on puudu hoolimisest. Saan ka väita, et ülekäigurada on otseselt jalakäija ja autojuhi kokkulepe. Olen täheldanud erinevust ülekäiguraja ees teeandmise kohustuse täitmises suur– ja väikelinnades. Väikelinnades, kus ka sõidukiirus on väiksem, suhtutakse jalakäijatesse soosivamalt. Miks nii? Sellistes kohtades aetakse osa asju jalgsi, aga inimene, kes alles äsja üritas ristmikku ületada jalakäijana ning pidi teeandmise kohustust eiravate juhtide pärast pikka aega ootama, on ise autorooli istudes jalakäija suhtes tähelepanelikum. Üks viis autojuhtide suhtumise muutmiseks peaks niisiis olema soodsamate liiklustingimuste loomine jalakäijatele, näiteks ainult jalakäijate tänavad vanalinnas, rajamine, tänu millele autojuhid ka ise sagedamini jalakäija rollis oleksid. Aeg–ajalt olen märganud tänaval ka järgmist vaatepilti. Vöötraja juurde astub memmeke, kuid märkab eemalt lähenevat sõidukit ja jääb seisma. Sõidukijuht on aga viisakas ning peatub, et jalakäijale teed anda. Selle asemel, et hakata teed ületama, astub jalakäija hoopis sammukese tagasi või vehib käega, sõitku juht edasi. Kui sõiduk, teinekord suur buss või veok, pärast tüngapeatust uuesti kohalt võtab ja sõitu jätkab, kalpsab vanur kohe üle tee. Hea jalakäija, kui auto on peatunud, et sulle teed anda, on viisakas tema pakkumine vastu võtta. Et autol kulub peatumiseks ning liikuma hakkamiseks rohkem aega kui jalakäijal, võivad ülalkirjeldatud moel käitujad juhti lõpuks nii vihastada, et ta enam tulevikus ei tahagi teed anda. Aga see on juba kurjasti. Tegelikult käib meie ülekäiguradadel üks ja sama tants väga sageli. Jalakäija kaalub, kas ülekäigurajale astuda, sest ta pole kindel, et sõiduk peatub. Autojuht, vastupidi, võib pahandada, sest ta ootaks jalakäijalt konkreetset tegutsemist — on ju ka neid, kes end ülekäiguraja otsa end sõbraga lihtsalt vestlema unustavad. Ja selles astu — ei astu, pidurda — ei pidurda liiklustantsus on õnnetused kerged tulema. Haapsalus Tallinna mnt — Jaama tn ja Posti tn — Lihula mnt ristmikul paarisaja meetri raadiuses on sebrasid lausa rodus ja autojuhtidel tüütu sõita, kuid ühtlasi olen täheldanud, kui palju on tegelikult viisakaid juhte. Jalakäijatelgi tuleks panustada viisakusse ja mitte tormata sõiduteele hoolega ette vaatamata. Viisakus peab olema ikka vastastikune. Õueala, mis see veel on? Euroopa Parlament võttis 2011 vastu resolutsiooni, milles soovitab propageerida kiiruspiirangu 30 km/t kehtestamist elamupiirkondades ja linnaliste asulate tänavatel. Tänavaid saab lastele ohutumaks muuta laialdase õuealade võrgustiku kehtestamisega elamurajoonides. Seda teed on Haapsalus ka mindud — linnavalitsuse andmeil on siin kümmekond õueala piirkonda. Paraku ei vasta need uue liiklusseaduse õueala tingimustele ning tekitavad jalakäijatele ja seal mängivatele lastele petliku turvatunde. Liiklusseaduse järgi on õueala jalakäijatele ja sõidukitele samal ajal liiklemiseks ettenähtud ala, kus ehituslike või muude vahenditega on vähendatud sõidukite kiirust ning mille sisse– ja väljasõiduteed on tähistatud õueala liikluskorda kehtestavate liiklusmärkidega. Õuealal võivad jalakäijad kasutada teed kogu ulatuses, seal on lubatud ka mängida. Juhid tohivad seal sõita kiirusega kuni 20 km/t ning ei tohi jalakäijaid ohustada ega takistada. Vajadusel peavad autojuhid peatuma. Õueala ei kuulu sõidutee mõiste alla ning mootorsõiduk võib õuealale sõita ainult peatumiseks või parkimiseks. Mis veel oluline — igal sõidukil pole sinna asjagi (välja arvatud teenindav transport). Mis aga tegelikult meie õuealadel toimub? Seda saab kujukalt kogeda Põllu tänava õueala toimimise näitel. Kui mujal maailmas on märk püha, siis meil ei tundu liiklusmärgid kedagi huvitavat. Võin julgelt väita, et enamikule autojuhtidest on õueala liiklusmärgiga seonduv tundmatu maa. Pole õuealal ka kunagi politseinikke kohanud autojuhte korrale kutsumas (mitte karistamas). Jaa–jah, võib–olla neil on õigus — enamik õuealasid pole liiklusseaduse nõuetega kooskõlla viidud. Senised õuealad saab turvalisemaks ja seadusekohaseks muuta näiteks künniste, tõstetud pinna, teekitsenduste, lilleklumpide või sunnitud ümberpõigete/suunamuutetakistustega, mille tõttu ei ole autojuhil võimalik ületada lubatud sõidukiirust. See kõik aga maksab ning siin ootaks rohkem linnavalitsuse head tahet just suurte magalarajoonide (näiteks Tamme elamukvartal) kõigi huvipoolte kokkukoondamisel ja korraldamisel (arutelud, projektid, piirdevahendite tellimine jms). Tundub, et Haapsalu linn on eriline linn: siin võib igaüks parkida oma sõiduki sinna, kus heaks arvab, sest tõenäosus, et keegi trahvi teeks või lausa sõiduki teisaldaks, on üliväike. Üsna levinud on parkija mentaliteet: kui mul on auto, siis pargin treppi. Pargitakse ülekäiguradade ette, pargitakse ristmike ette või isegi otse ristmikele, pargitakse haljasaladele... Olin nädalavahetusel tunnistajaks, kus turismibuss Haapsalus üritas teha parempööret Vee tänavalt Rüütli tänavale, aga see ei õnnestunud, sest ristmikule oli parkimiskoha sisse võtnud hulk sõiduautosid. Suur osa parkimises valitsevast korralagedusest saab alguse sellest, et juhid ei tunne liiklusseaduse parkimist puudutavaid sätteid või on selles suhtes lihtsalt hoolimatud. Enamikul on ehk autokooli päevist meeles, et tolleaegse liikluseeskirja järgi mõisteti parkimise all sõiduki ettekavatsetud seismajätmist kauemaks, kui on vaja mahaminekuks või veose laadimiseks, aga sellega teadmised tihtilugu piirduvad. Sageli eksitakse seaduse selle punkti vastu, mis ütleb, et autot tohib osaliselt või täielikult parkida kõnniteel vaid seal, kus seda lubab asjaomane liiklusmärk. Sel juhul tuleb jalakäijale seal vabaks jätta vähemalt 1,5 meetri laiune käiguriba. Küllap on iga jalakäija tundnud seda ebamugavust üsna sageli, liikudes vanalinnas, kus sõidukitele antud liikumisruumi on linna planeerijad suurendanud just jalakäijate kõnniteede arvel. Tähistatud parkimiskohtade puhul oleks igati loogiline eeldada, et liikurmasin sätitakse korralikult joonte vahele, kuid näiteks kaubanduskeskuste juures jäetakse auto sageli, kuidas juhtub, selle asemel et kulutada paarkümmend lisasekundit ja sõiduki asendit pisut kohendada. Väga palju on juttu olnud liikumispuudega juhtidele ette nähtud parkimiskohtade häbematust ärakasutamisest. Hoolimata sellest, et nimetatud parkimiskohad on tihtipeale topelttähistusega — siniseks värvitud teekate koos liiklusmärgiga —, jätkavad ajuinvaliidideks ristitud juhid süüdimatult oma tõenäoliselt aastatega kujunenud praktikat. Kuivõrd autoomanike hulk ning keskkonna saastatus üha suureneb, oleks rohelise mõtteviisi huvides mõistlikum autodest üldse loobuda. Paraku ei ole see võimalik, sest tänapäeval on inimene sageli sunnitud töötama elukohast hoopis kaugel, kus ei toimi ka ühistransport, samuti on autoga liiklemine mugavam. Haapsalu linnas vähem autosid tähendaks aga inimkesksemat linnaruumi, vähemat õhureostust ja müra ning neist tingitud terviseprobleeme. Üldisest liikluskultuurist Liikluskultuur peegeldab ilmselgelt ühiskonnas valitsevat suhtumist ning kehtivaid reegleid. Tänases liikluspildis kohtame sageli hoolimatust ja teistega mittearvestamist. Autoroolis olles näen hoolimatust igapäevases liikluses eriti selgelt. Suunamärguanded on harvad, reavahetusel vahele ei lasta, ülekäiguraja ees seisma jäädes peab pingsalt jälgima tahavaatepeeglit. Miks ei võiks me kaasliiklejatesse suhtuda kui oma heasse sõbrasse selle asemel, et käituda nendega kui tülikate naabritega või konkurentidega. Muuseas, Eesti autojuhte on võrreldud rallisõitjatega, kes püüavad kaasliiklejate ees võita kiiruskatseid järgmise valgusfoorini. Uuringud tõendavad, et kallite autode omanikud on liikluses ülbemad. Viimased lasevad väiksema tõenäosusega jalakäijaid üle tee ja ignoreerivad suurema tõenäosusega stoppmärki. Kuidas rikkus mõjutab eetilist käitumist ja kas rikkad peavad enda vajadusi teiste omadest tähtsamateks? Uurijad usuvad, et inimeste mõtteviis võib eri asjaoludel muutuda, seega ei pruugi kaabaklus kesta igavesti nagu rikkuski. Kui inimesed hooliksid üksteisest rohkem igas eluvaldkonnas, siis peegelduks see ka liikluses. Taas tuleb meenutada, et vaatamata riigi jõupingutustele on kõige olulisem ohutu liikluse hoob liikleja enda käes. Liikluskasvatuses ammutab laps oma hoiakuid tänavalt ning lähikondlastelt. Lahtise turvavööga sõitev isa või last punase tulega üle tee viiv ema ei ole meie liikluses harukordne. Üsna kurb on vaadata, kuidas koolilaps ootab viksilt rohelist tuld, kuid temast üle ja ümber jooksevad täiskasvanud üle tee. Eeskuju on aga nakkav. Leian, et Eesti liiklejate õigete hoiakute kujundamine on suuresti kinni liiklusjärelevalves. Mitte lihtsalt põõsa taga kiiruse mõõtmises, vaid just mõtestatud ja valupunktidele suunatud kontrollis. Ilmselgelt ei jõua igale ristmikule mundris meest panna. Ei jõua ka iga rikkujat noomida või karistada, vaja on leida mõistlik tasakaal. Eelkõige peaks politsei oma töös rohkem pühenduma tähelepanu juhtimisele, mitte tegelema ainult rikkujate karistamisega. Põhjamaades on juba paarkümmend aastat tagasi aru saadud, et olulisem kui karistus või politsei jõuline sekkumine on luua liiklejates tunne, et suvalisel ajal ja kohas võib politseile vahele jääda. See ei tähenda tingimata karistamist, küll aga häbitunnet. Eestlane pigem kiitleb oma rikkumistega kui varjab ja häbeneb neid. Eesti liiklusjärelvalve mentaliteet baseerub kahjuks karistamisel. Siseministeerium näeb trahvides ennekõike tõhusat meetodit, mis aitab liiklejaid distsiplineerida. Liiklusjärelevalve on muutunud trahvidega riigikassa täitmise vahendiks. Riigi eelarvesse peidetud karistusplaani järgi langevad trahvid tavakodaniku kaela, sest tõelised kurjategijad istuvad maksumaksja raha eest kongis. Tavakodanikule jääb arusaam, et rahvas pätistub, sest igal aastal on trahvide laekumiste kasv riigieelarvesse julmalt sisse kirjutatud. Tegelikult vajame liikluse korrastamiseks inimlikult probleemile lähenevat karistuspoliitikat. Karistust ei tohi määrata karistuse enda pärast. Inimene peab aru saama, et karistus oli asja eest. See aga jääb meie politsei tegevuses praegu kahjuks puudu. Haapsalu on suviti kahtlemata üks populaarsemaid külastuskohti Eestis. Siinkohal ei tohi aga unustada ohutut liiklemist linnas, sest inimeste, sealhulgas autojuhtide, ratturite ja jalakäijate arv on oluliselt suurenenud ning vaba liikumisruumi jääb vähemaks, kuid meil kõigil tuleb siia ära mahtuda. Eelmine artikkelKajar Lember: Raha paneb poliitrattad käima Järgmine artikkelTallinna–Haapsalu maanteel põrkasid kokku kaks sõiduautot Parema käe reegel sobib lahendama vaid üldolukordi – kas keegi oleks õnnelik kui kõik autod kulgeksid Haapsalus pidevas pidurdus-kiirendus reziimis. Linnas õueala kehtestamine devalveerib seda – kui tegu on ikka tänavaga, siis ei tohi seal mängida. Keegi ei keela kehtestada linnas tervikuna madalam kiirus või rakendada muid piiranguid. Aga õueala on õueala ja tänav on tänav. Toodud Põllu tänava näide viitab pigem sellele, et keegi on õueala valesti kehtestanud. Lähtuda tuleb sellest, et kas kõik õueala nõuded on ikka täidetavad – et kellelgil pole vajadust või soovi sealt läbi sõita, see ei tohi olla kellegi soov kehtestada temale sobivad reeglid... Loe rohkem » 1993. aastal prooviti Haapsalus parema käe reegliga, aga suure vastuseisu tõttu läks see hingusele järgmisel aastal. Haapsalu on nii väike linn, et siin võiks kõik märgid ära võtta ning kehtestada liikluse parema käe reegli järgi. Ja oleksi mure murtud. Haapsalus liigeldes on tunne, et jalakäija on Kuningas. Teda on igal pool teed ületamas. Ei ole erilist vahet, kas on vöötrada või ei ole. Head näited on Metsa ja Karja tänav.. või on see Posti..? (peatänavat pean silmas). Inimesed lihtsalt jalutavad üle tee. on kuurortlinn ja nn. põhjamaine veneetsia ning nii tuleb teda ka võtta, ka liikluse korraldamisel peaks jalakäija olema eelistatud( eelkõige mõtlen turiste) Sillamäel sain postiivse "shoki": piisas jalakäijal sattuda vöötraja lähedusse, kui liiklus seisatus. Ja selline LS ülitäpne järgimine pidi seal linnas tavaline olema. Isegi harjusin sealveedetud paari päevaga. Oli lihtsam küll autoga liigelda. Heinole: LS pr.263 kohaselt on pr.241 rikkumiste kohtuväliseks menetlejaks KOV. Ju siis tuleb Haapsalu oma mupo ära teha: miilitsad pidavat helkuriteta inimesi kimbutama ainult 😛 Sa võid olla igati eeskujulik jalakäija või sõidukijuht. Mitte joosta igast suvalisest kohast üle tee. Annad autoga sõites vöötraja juures teed ülekäijale, ei kihuta kortermajade vahel õuealadel nagu seda paljud teevad. Kokkuvõttes võid ikkagi trahvi saada, kui näiteks õhtusel ajal poest väljud üle tee valgustatud alal, et koju kõndida ja seda tilbendavat helkurit ei kanna. Hüppavad kohe ligi kas siis põõsastest või liikuvast patrullist haapsalu miilitsad. Just nimelt miilitsad, sest nende käitumismaneer meenutab seda aega. Soovitan viimasel arvamuse avaldajal tutvuda liiklusseadusega. Muideks Haapsalu linnavalitsuse ja ärimeeste ümarlaua kohtumisel jäi kõlama mõte, et Haapsalu vanalinn võiks ka olla õueala nagu Tallinn oma vanalinnas soovib teha. Aastaid toimis õueala ka Tartu vanalinnas, aga seal mindi nüüd lihtsamat vastupanu teed (rahaliselt odavam, kui hakata paigaldama õuealale seadusega kohustuslikke kiirust piiravaid tõkendeid) ja paigaldati kiirust (kuni 30 km/h) piiravad liiklusmärgid. Reply to Heino Tamm sissesõit vanalinna võiks olla tasuline ja erilubadega ja ainult siniverelistele pole päris nii Õueala märki tohib siiski panna vaid õuealale – kvartalisesele teele. Põllu tänaval seda küll olla ei tohiks. väga asjatundlik artikkel, esimest korda on korrusmajade juurde kuuluvate õuealade kohta pädev selgitus antud, kui seda ainult autoomanikud loeksid


text: René Descartes [rön'ee dek'art] (ladinapäraselt Renatus Cartesius; 31. märts 1596 La Haye en Touraine, Prantsusmaa – 11. veebruar 1650 Stockholm, Rootsi) oli prantsuse matemaatik, filosoof ja loodusteadlane. Teda kutsutakse uusaja filosoofia isaks. Kuna Descartesi ladinapärane nimi oli Cartesius, kutsutakse tänapäeval tema filosoofilist õpetust ning tema filosoofilistest ideedest välja arenenud filosoofiasuundi kartesianismiks. Elukäik Descartes sündis Kesk-Prantsusmaal La Haye en Touraine'is, mis nimetati 1802. aastal tema auks ümber Descartesiks. Koht kannab sama nime ka tänapäeval. Kui ta oli üheaastane, suri tema ema Jeanne Brochard sünnitusel. Isa Joachim oli Rennes'is paikneva Bretagne'i kohtu liige. René elas koos vanaema ja vanaonuga. 1607. aastal (nii hilja nõrga tervise tõttu) asus ta õppima La Flèche'i jesuiitide koolis (Collège Royal Henry-Le-Grand), kus ta tutvus matemaatika ja füüsikaga, sh Galileo Galilei töödega. Pärast lõpetamist 1614. aastal õppis ta kaks aastat Poitiers' ülikoolis, kus sai bakalaureuse- ja litsentsiaadikraadi õiguses. Tema isa soovis, et pojast saaks jurist. Hiljem suundus Descartes Pariisi. 1618. aastal liitus ta Hollandi riigiarmeega, et saada sõjaväeohvitseriks. Alates järgmisest aastast oli ta Baieri vürsti Maximilian I teenistuses ja viibis 1620. aastal Praha lähedal toimunud lahingu juures (osa kolmekümneaastasest sõjast). Descartes elas 1629. aastast Hollandis. Ta kirjutas töid filosoofiast, optikast, geomeetriast ja hinge loomusest. Matemaatikas on tema tööd aluseks koordinaatteljestiku kasutamisele geomeetrias, mis liidab kokku algebra ja geomeetria. Descartes lahkus Hollandist 1649. aastal, suundudes kuninganna Kristiina kutsel Stockholmi, kus ta suri 1650. aastal kopsupõletikku. Descartesi filosoofia Descartesi filosoofia eesmärgiks oli leida tõsikindel teadmine, kus poleka mingit ruumi eksitusteks. Eesmärgiks oli kahtluse ületamine. Ta püüdis välja selgitada, kas on olemas tõsikindel tunnetus, ning kui see peaks olemas olema, siis mille kohta see käib. Descartesi ei rahuldanud traditsioonilised akadeemilised teadmised ega raamatutarkused, kuna need ei andnud vastust küsimusele, kas saab midagi tõsikindlalt teada. Descartes on oma kasvatuse kohta öelnud: ".. ja kuna mulle kinnitati, et nende abil võib omandada selge ja kindla tunnetuse kõige selle kohta, mis on elule kasulik, siis oli mu ülimaks sooviks neid tundma õppida. Aga niipea kui ma olin lõpetanud kogu selle õpikursuse, mille lõpul tavaliselt võetakse vastu õpetlaste seisusesse, muutsin täielikult oma arvamust. Ma olin segaduses nii paljudest kahtlusist ja eksimusist, et mulle näis, et mu õppimispüüust ei olnud muud tulu kui et ma avastasin ikka rohkem ja rohkem oma teadmatust." Ehkki Descartes arvas, et kooliharidus ei anna tõsikindlat teadmist, pidas ta sellest ikkagi lugu, kuna leidis, et koolis loetavates kirjatükkides saab teadmisi autorite kõige parematest mõtetest, sest vaid need on raamatutesse kirja pandud. Ta pidas erinevatest autoriteetidest lugu, ent oli ühtaegu veendunud, et autorite olemasolev teadmine ei vasta kuidagi tema tõsikindluse nõudele, ning uskus, et suudab ise paremat. Cogito ergo sum Descartes väitis, et kui inimene mõtleb, kas ta olemas on, siis ainuüksi mõtlemine tõendab, et on. Descartesi cogito-argumendi aluseks on, et ükskõik kui palju kahtlusi inimesel ka ei tekiks, siis tema olemasolu on vähemalt tõene, sest muidu ei oleks tal võimalik kahelda. Selle vastu räägib mõneti fakt, et magades inimesed ei mõtle ega kahtle endas, kuid Descartes väitis oma teoses "Arutlus meetodist": "Kui ma aga lõpuks kaalusin, et kõik need mõtted, mis meil on ärkvel olles, võivad meil tulla ka magades, kuigi nad pole tõelised, siis otsustasin ma oletada, et kõik mu vaimu kunagi sattunud asjad ei olnud tõelisemad mu unenägude illusioonidest. Kuid kohe seepeale panin ma tähele, et sel ajal, kui ma tahtsin mõelda, et kõik on väär, oli paratamatult tarvilik, et mina, kes ma seda mõtlesin, ka midagi oleksin. Ja kui ma märkasin, et see tõde − ma mõtlen, järelikult olen − oli nii kindel ja püsiv, et teda ei suutnud kõigutada isegi skeptikute kõige liialeminevamad oletused, siis ma otsustasin, et ma võisin teda pidada kahtlemata minu otsivaks filosoofia esimeseks printsiibiks." Descartesi meelest ei saa usaldada autoriteete, sest ka autoriteet peab millelegi tuginema, ning Descartesi arvates on kõigele vaja konkreetset tugipunkti, mis ei tekitaks kahtlusi. Descartes kirjutas, et kui heita kõrvale kõik, milles saab kahelda, siis ei oleks ei Jumalat, taevast ega keha. Samas ei saa öelda, et ei ole olemas hinge, meid, kes me sellisel moel mõtleme, sest kui on olemas mõtlemine, oleme ka meie. Juba Augustinus käsitles mõneti cogito-argumenti, ent tema jaoks oli see pigem möödaminev nähtus, Descartesi jaoks aga kogu ta filosoofia alus. Descartesi filosoofia järgi on ainus, milles kahelda ei saa, iseenese olemasolu. Hing ja keha Descartes avaldas käsitlenud kahe substantsi õpetust, mis seisneb hinge ja keha eraldatuses. Descartes on öelnud, et tema, s.o hing, mille tõttu ta on see, mis ta on, on täiesti erinev kehast, ja teda on isegi kergem tunnetada kui keha, sest kui ei oleks keha, siis hing oleks ikkagi see, mida ta on. Hinge olemasolu on Descartes kindlaks teinud just cogito-argumendi alusel, ent kuna keha ja hing asetsevad eraldi, ei ole sugugi lihtne kindlaks teha keha olemasolu. Descartes arvas, et inimese hing kontrollib keha läbi ainukese üksikorgani, käbikeha. Hing ei saa otseselt mõjutada keha käitumist, vaid enne on vaja käbikeha vibratsioonidega esile kutsuda emotsioonid, mis suunavad edasist käitumist. Samuti on Descartes välja toonud, et mõningatel üksikutel juhtudel on keha ka vaimu võimeline mõjutama, nt juhul kui kirg juhib inimese tegevust. (otsi viide! - viide puudub). Descartes käsitles kirge füsioloogilisest seisukohast, arvates, et kired peegeldavad inimkeha, mitte aga hinge seisundit. Descartes eristas kuut põhikirge: imestus, armastus, vihkamine, soov, rõõm ja kurbus. Põhjused, miks Descartes valis hinge ja keha ühenduskohaks just käbikeha: 1) Hing on ühtne ning ka käbikeha on ajus vaid üks, mistõttu saab sinna koonduda mitme organi (nt kahe silma) info. 2) Käbikeha paikneb ajuvatsakeste lähedal. Descartes uskus, et ajuvatsakeste seljaajuvedelik juhib närvide abil keha tegevust ning käbikeha mängib selles protsessis olulist rolli. Meeleorganitelt saadud info liigub närvide kaudu käbikehasse, milles info vastu võetakse, saavad tekkida emotsioonid ning seejärel keha reaktsioon stiimulile. Descartesi arvates ei olnud loomad intelligentsed ega mõistuslikud olevused, kuid nad said oma meeltega vastu võtta tajukogemusi. Mõtlemine muudab inimkäitumise märksa paindlikumaks kui seda on loomade käitumine. Descartesi filosoofia kohaselt olid loomad nagu masinad, kelle käitumuslikuks vastuseks oli refleks. Inimesed seevastu on võimelised uues situatsioonis oma käitumist kohandama tänu mõtlemise olemasolule. Jumala eksistents Jumalal on Descartesi filosoofias väga tähtis koht. Descartesi ei huvita Jumala olemasolu teoloogilistel põhjustel, vaid pigem on Jumalal süstemaatiline roll tema filosoofias, mis tähendab, et lähenemisviis Jumalale on mõistuspärane, ning kuna ratsionaalne inimene usub vaid argumente, tuleb ka Jumala olemasolu tõestada. Descartes on esitanud oma versioonid kosmoloogilisest ja ontoloogilisest jumalatõestusest. Ontoloogiline tõestus Descartesi sõnastuses kätkeks seda, et inimesel on mõttes mingi selge ja täpne tingimusteta täiusliku olendi idee. See idee on sama kallutamatu kui matemaatilised tõed või geomeetrilised kujundid. Näide Jumala olemusest ja võrdlusest geomeetriliste kujunditega Descartesi teosest "Viies meditatsioon": ".. Jumala olemasolu ei saa olla eraldatud tema olemusest nagu võrdkülgse kolmnurga olemusest kolme nurga suurus, mis võrdub kahe täisnurgaga, või mäe idee oru ideedest. Niisiis ei ole vähem tülgastav vaadelda Jumalat (see tähendab sõltumatult täiuslikku olendit) ilma eksistentsita (kel puuduks mingi täiuslikkus), kui vaadelda mäge ilma oruta." Seos Eestiga Tartus on Tartu Descartes'i Kool. Teosed "Juhised mõistuse suunamiseks" (1628) "Arutlus meetodist" (1637) "Geomeetria" (1637) "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" (1641) "Filosoofia printsiibid" (1644) "Hinge tundmused" (1649) Teosed eesti keeles Raamatud "Arutlus meetodist". Prantsuse keelest tõlkinud ja eessõna: Rudolf Kulpa; saatesõna: Konstantin Ramul. Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1936, 90 lk; 2., redigeeritud trükk väljaandes: Jakov Ljatker, "Descartes" (vene keelest tõlkinud Andres Raudsepp) / René Descartes, "Arutlus meetodist". Olion, Tallinn 1995, 176 lk; ISBN 5460002419 "Meditatsioonid esimesest filosoofiast". Ladina keelest tõlkinud Meelis Friedenthal ja Marju Lepajõe; eessõna "Sissejuhatus meditatsioonidesse" lk 7–26: Meelis Friedenthal. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2014, 125 lk; ISBN 9789985774489 "Hinge tundmused". Tõlkinud Andres Raudsepp, sari Avatud Eesti Raamat, 2014, 176 lk, ISBN 9789985775042 Artiklid "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" (katkendid). Tõlkinud Marju Lepajõe – Akadeemia 1996, nr 8, lk 1642−1665; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis "Eessõna Filosoofia printsiipidele: Autori kiri sellele, kes tõlkis raamatu; mis võiks siinkohal kõlvata eessõnaks". Tõlkinud Rainer Kivi – Akadeemia 2004, nr 2, lk 293–305; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Vaata ka Hüdrauliline mudel Descartesi auhind Viited Kirjandus Raamatud "Descartes ja tema ideede jõudmine Baltimaile 17. sajandil ja 18. sajandi algul: René Descartesi 400. sünniaastapäevale pühendatud näitus Tartu Ülikooli Raamatukogus, aprill – juuni 1996 = Descartes und der Eingang Seiner Ideen in die Schwedischen Ostseeprovinzen Estland und Livland im 17. und Frühen 18. Jahrhundert: Ausstellung aus Anlass des 400. Jubiläums von René Descartes in der Universitätsbibliothek Tartu von April bis Juni 1996". Koostaja Arvo Tering; toimetajad Rein Saukas, Claus Sommerhage; tõlge saksa keelde: Kiira Schmidt. Tartu Ülikooli Raamatukogu 1996, 140 lk; ISBN 9985561767 Jakov Ljatker, "Descartes" (vene keelest tõlkinud Andres Raudsepp) Tallinn: Olion, 1995, 176 lk; ISBN 5460002419 Artiklid Alfred Koort, "Rene Descartes'i filosoofiast" – Akadeemia 1937, nr 1 (mai), lk 43–49 ja raamatus: Alfred Koort, "Inimese meetod", Tartu 1996, lk 9–17 Arvo Tering, "René Descartes'i ideede jõudmisest Eesti- ja Liivimaale XVII sajandil ja XVIII sajandi algul" – Keel ja Kirjandus 1996, nr 3, lk 179–188 Gilbert Ryle, "Descartes'i müüt". Tõlkinud Anto Unt – Akadeemia 1996, nr 8, lk 1666–1680; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Helgi Kilp, "Üks ja juhtiv õpetlaste riigist..." (väljaande Jakov Ljatker, "Descartes" / René Descartes, "Arutlus meetodist" arvustus) – Akadeemia 1997, nr 2, lk 396–400; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Georg Henrik von Wright, "Filosoofia, loogika ja normid". Tõlkinud Tiiu Hallap. Vagabund, Tallinn 2001, lk 663–705 ("Vaimust ja mateeriast"); ISBN 9985835530 Rainer Kivi, "Descartes'i filosoofia mõistest" – Akadeemia 2004, nr 2, lk 306–319; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Oets Kolk Bouwsma, "Descartes'i kuri deemon". Tõlkinud Bruno Mölder – Akadeemia 2004, nr 12, lk 2668–2680; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Adrien Baillet, "Descartes'i Olympica". Tõlkinud ja kommenteerinud Rainer Kivi – Akadeemia 2005, nr 11, lk 2443–2455; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Rainer Kivi, "Essee Descartes'i Olympica'st" – samas, lk 2456–2485 "21 maailmakuulsat mõtlejat", koostanud Gerda Kroom, Tallinn 2010, lk 124–135; ISBN 9789949451562 Allikad Gerda Kroom (2010). "21 maailmakuulsat mõtlejat". Odamees. ISBN 978-9949-451-56-2 Esa Saarinen (2007). "Filosoofia ajalugu tipult tipule Sokratesest Marxini". Avita. ISBN 978-9985-209-98-1 Välislingid René Descartes'i teemaline veebikataloog (eesti keeles) Jaan Kivistik. "Kõige tähtsam filosoof neljasaja-aastane" Postimees, 6. aprill 1996, lk 9 Janet Broughton, John Peter Carriero (toim). A Companion to Descartes. Google'i raamat Vapp Prantsuse filosoofid Prantsuse matemaatikud Index Librorum Prohibitorum Sündinud 1596 Surnud 1650


3) jäätmehooldus on jäätmekäitlus, järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus;


(1) Konkursil osalevate kandidaatide hindamisel osaleb vähemalt täidetava ametikoha vahetu juht, struktuuriüksuse juht ja personalitöötaja.


Uus Kia ProCeed on salongis, valmis proovisõiduks — Viking Motors Uus Kia ProCeed on salongis, valmis proovisõiduks Uue põlvkonna Kia ProCeed on disainitud, arendatud, konstrueeritud ja ehitatud Euroopas. ProCeed esindab kõike, millesse Kia panustab. ProCeedi kaunis laugpära-universaalkere on suurepärane kombinatsioon disainist, ruumikusest ja funktsionaalsusest, mis tõstab mudeli unikaalsele positsioonile keskmise suurusega pereautode seas. Oma klassi parima varustusega ProCeedi sõiduomadusi on trimmitud kuulsal Nürburgringil, et auto välised omadused ja tehniline pool oleksid võrdselt nauditavad. Mudeli jõuallikate valik on samuti mitmekülgne, tulekul on sõidurõõmu pakkuv GT-versioon 204 hj 1,6-liitrise turbomootoriga. GT-Line mudelitele pakutakse nii bensiini- kui diiselmootoreid.


text: Gjon Buzuku [djon buz'uuku] (16. sajand) oli albaania katoliku vaimulik, kes kirjutas esimese teadaoleva albaaniakeelse trükitud raamatu. Gjon Buzuku oli pärit Põhja-Albaaniast ja elas tõenäoliselt Veneetsias või Veneetsia lähedal. On ka oletatud, et ta oli kahe Põhja-Albaania piiskopkonna piiskop. On väidetud, et Buzuku oli munk. Ta kirjutas 20. märtsist 1554 kuni 5. jaanuarini 1555 ja avaldas katoliku missaraamatu tõlke albaania keele geegi murdesse, mille maht oli 188 lehekülge. Vatikani apostellikus raamatukogus on säilinud selle raamatu ainus teadaolev eksemplar, millel on puudu frontispiss ja esimesed 16 lehekülge. Seetõttu pole teada raamatu täpne pealkiri ega ilmumisaasta. Raamatu avastas 1740 Shkupi albaania peapiiskop Gjon Nikollë Kazazi. Teistes raamatukogudes on kolm originaali fotokoopiat, sealhulgas üks Tiranas. 1996. aastal ei suutnud raamatukoguhoidjad originaali leida. Seda oli viimati kasutatud 1984. aastal. Eqrem Çabej kirjutas 1968 raamatu kohta monograafia. Oletatakse, et raamat võidi trükkida Shkodëris. Teise versiooni järgi trükiti see Veneetsias. Raamatus on ära toodud tähtsamate kirikupühade liturgiad. On ka talituste ja palvete tekste ning osi katekismusest. Igal leheküljel on kaks veergu. Initsiaalid on kaunistatud. Grammatika ja sõnavara on arhailisem kui 17. sajandi geegi tekstides. Keeleajaloo seisukohast on tekst väga väärtuslik. Sõnavara on küllaltki rikas. Arhailise teksti lugemist hõlbustab see, et raamatus on palju katkendeid Piiblist. Tõlgitud on suurem osa Matteuse, Luuka ja Johannese evangeeliumist. Psalmid, Jesaja raamat, Jeremija raamat ning 1. ja 2. kiri korintlastele ja Saalomoni tarkusesõnad on rikkalikult illustreeritud. Kirjaviis on omapärane. Kasutatakse ladina kirja, mida on täiendatud lisatähtedega. Ortograafia ja sõnavara järjekindlus näib viitavat varasema kirjatraditsiooni olemasolule. Albaania keeles on raamat tuntud pealkirja all Meshari (Missaraamat). Kõik, mida me autori kohta teame, pärineb raamatu kolofoonilt, mille Buzuku ise albaania keeles kirjutas. Kolofooni tõlge: Mina, isa Gjon [Johannes], Bdek [Benedictus] Buzuku poeg, võtnud arvesse, et meie keeles pole Pühakirjast olemas midagi arusaadavat, soovisin meie rahva pärast proovida, niipalju kui suutsin, valgustada nende vaimu, kes saavad aru, et nad mõistaksid, kui vägev on Issand ja kui andestav nende vastu, kes teda kõigest südamest armastavad. Ma palun Sind alates tänasest päevast käia sagedamini kirikus, et kuulda Jumala sõna. Kui Sa seda teed, siis olgu Issand Sulle armuline. Need, kes on tänase päevani kannatanud, ei pea enam kannatama. Olgu Sa Jumala äravalitu. Tema saab olema Sinuga igal ajal, kui Sa oled õige ja hoidud ülekohtust. Kui Sa nõnda teed, siis Issand annab Sulle järelkasvu, sest Sinu saak kestab lõikuseni ja Sinu lõikus kestab külvini. Mina pealegi soovin lõpule viia oma töö, kui see on Jumalale meele järele. Ma alustasin seda aastal 1554 märtsikuu 20. päeval ja lõpetasin selle aastal 1555 jaanuarikuu 5. päeval. Kui ma olen juhtumisi vigu teinud, siis ma palun, et minust õpetatumad parandaksid need. Sest mind ei peaks üllatama, kui ma olen vigu teinud, see on päris esimene teos, suur ja raske meie keelde ümber panna. Nendel, kes selle trükkisid, oli suuri raskusi ja nõnda ei saanud nad jätta vigu tegemata, sest mina ei saanud kogu aeg nende juures olla. Hooldades kirikut pidin ma teenima kahes kohas. Ja nüüd ma palun Teilt kõigilt, et Te paluksite minu eest Issandat. Gjon Buzuku nime kannab kirjastus Prištinas. Välislingid Allikas Kolofoon albaania keeles Lehekülg raamatust Kogu tekst Albaania vaimulikud


text: Skandaal: Pearu Pauluse ja Tunne Kelami salasuhe? | Posted on 02/09/2009 02/09/2009 by vello Meie tagasihoidliku meediaimpeeriumini jõudis vihje, et diskokuningas Pearu Paulusel oli 1990'ndate keskpaigas kuum salasuhe poliitik Tunne Kelam'iga. Vihje kontrollimiseks tuli kasutada keerukat salasuhte tuvastusprogrammi Winamp 5.33, milles käivitasime muusikakogumiku Suvehitt 1996. Ja seal see oligi... muusikaplaadi viies lugu näitas meile mustvalgel, et vihje on osutunud tõeseks: Meie portaali heaks töötavatel koodimurdjatel õnnestus dešifreerida ka toonase hittlaulu sisu: Nii kuum on tunne (kelam) see haarab kaasa sa selles mängus vabaks võiksid saada sa tuled kaasa just selles öös mu omaks võiksid saada Ma ju tean, see meeldib sulle minu juures on sul hea sa ju tead, sa siia jääma pead sest nii kuum on tunne (kelam) sellest mängust loobuma ei pea Meie jaoks see öö võiks kesta veel ärgata ei suuda sind ma kohtan jälle õhtu eel Ei pea just olema geenius või õppinud psühholoog, et saada aru laulu sõnumist, millest kiirgab suuri tundeid, 90'ndate vabameelset seksuaalsust ning helesinise Gin longero mõju all tehtud hulle meeletusi. Salajaste andmete kohaselt oli laul ennem mõeldud kohvist (Paulig kohvifirma tellimusel), kuid kui Pearul tekkisid tunded Tunne vastu, siis muutis ta need sõnad ära. Esialgsed ja originaalsed sõnad olid aga: Nii kuum on kohvi, see haara tööle kaasa, sa sellest suhkrust vabaks võiksid saada, sa põled lausa, just selles pooleliitrises täpilises kruusis sa minu omaks võiksid saada. Käesoleva laulu uue versiooni sõnumist jääb segaseks vaid see, mis siis Tunne'le ikkagi meeldib ja mis mänge nad omavahel Pearu'ga mängisid? (...ma ju tean, see meeldib sulle, minu juures on sul hea, sellest mängust loobuma ei pea...) Üritasime Pearu Paulus'elt endalt saada asja kohta kommentaare ning kui ta tuli oma korteri uksele, ümisedes endamisi ...Tunne mustas kleidis, tantsi veel, tantsi veel, tantsi veeeeeeeeel..., siis küsisimegi, et mis suhe teil Tunne Kelam'iga 90'ndatel oli ja kas see kestab tänaseni? Pearu lõi vihaselt ukse meie teadusuudiste reporteri nina all kinni, jõudes ennem veel kõik reporteri tulevased lapsed ära needa ning näidata fakki läbi ukse sees oleva postkasti pilu. Ka Tunne Kelam'i juures ei läinud paremini, sest peale küsimuse esitamist, Euroopa Parlamendi istungite saalis toimunud avatud uste päeval, andis Tunne Kelam turvameestele märku ja lasi meie reporteri jõhkralt välja visata. Reporter põrutas trepist allakukkudes tõsiselt oma pead ja ei ole saadud trauma tõttu tõenäoliselt suuteline enam meie portaalis töötama ning peab seetõttu kolima tagasi koju ema juurde või leidma kergema töö kusagil mujal portaalis, mis sisaldab oma nimes numbrikombinatsiooni "kaks" ja "neli" või omab endisest staar-meikarist peatoimetajat.


Stolbova rõhutas, et ei saa kinnitada teateid alpinistide kadumise kohta, vahendab Lenta.ru. „Grupiga ei saada ühendust. See on mägedes normaalne olukord,“ ütles Stolbova. „Meie eeldame, et grupiga on kõik normaalne.“ Interfaxile ütles Stolbova, et grupp asub Nepali lääneosas 4500-5000 meetri kõrgusel. Venemaa alpinismiföderatsiooni direktori Roman Brõki sõnul on mägironijatel kaasas satelliittelefon. „Põhjust muretsemiseks seni pole,“ ütles Brõk. Varem teatas Indias puhkusel olev venelanna Lenta.ru-le, et Nepali mägedes on kadunuks jäänud umbes 15 venemaalast. Naise sõnul oldi kadunutega viimane kord kontaktis neljapäeval, 23. aprillil. Lenta.ru nimetas ka mõnede kadunuks jäänute nimed: Andrei Volkov – Venemaa alpinismiassotsiatsiooni president -, Olga Nesterova, Olga Gazizova, Nikolai Kutejev, Anžela Kutejeva, Maksim Sevastjanov, Anna Getmanskaja, Andrei Marijev, Olga Kuznetsova, Andrei Larionov, Jekaterina Gorjušina ja Valeri Babanov. Alpinistidel oli kavas läheneda Everestile põhjasuunast. Nepalis leidis laupäeval aset 7,4-magnituudine maavärin.


(5) Keelatud on jäätmete ladustamine või ladestamine selleks mitte ettenähtud kohtadesse.


Ecuadori president õigustas Assange'i asüüli tühistamist - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt Ecuadori president õigustas Assange'i asüüli tühistamist 15. aprill 2019, 6:54 Ecuadori president Lenin Moreno kaitses pühapäeval otsust tühistada Julian Assange'i asüülistaatus, väites usutluses ajalehele Guardian, et WikiLeaksi asutaja oli üritanud luua Ecuadori Londoni-saatkonnas luurekeskust. «On kahetsusväärne, et eelmise valitsuse loal eraldati Ecuadori saatkonnas Londonis ruumid ja vahendid teiste riikide siseasjadesse sekkumiseks,» lausus ta. «Me ei saa lubada meie majal, mis avas oma uksed, saada luurekeskuseks,» lisas 2017. aastal presidendiks valitud Moreno. «Meie otsus ei ole meelevaldne, vaid rajaneb rahvusvahelisel õigusel,» väitis president. Briti võimud vahistasid Assange ́i neljapäeval pärast seda, kui Ecuador oli tühistanud talle antud asüüli. Assange vahistati nii kautsjonitingimuste rikkumise eest kui USA väljaandmistaotluse alusel. Ühendriigid süüdistavad teda salajaste sõjaliste dokumentide ja diplomaatiliste kirjavahetuse avaldamises. Assange palus saatkonnast varjupaika, et vältida väljaandmist Rootsile, kus teda süüdistati vägistamises. Kui Rootsi 2017. aastal süüdistusest loobus, ei saanud ta ikka välja tulla, sest Briti võimud süüdistasid teda kautsjonireeglite rikkumises. 2012. aastast alates Ecuadori saatkonnas viibinud Assange on vägistamissüüdistusi alati eitanud. Kriisa debüüt kinnistas uue põlvkonna tulekut Loe artiklit Video ⟩ Edgar Savisaar: mul tekkis vaba aega ja seepärast otsustasingi presidendi vastuvõtule tulla (7) Loe artiklit Vaata videot


text: 5 näpunäidet paremaks kaljuronijaks saamiseks - Kollektsioonid Olete paar korda roninud, kuid otsite siiski võimalusi paremaks muutmiseks. Abbie Mood pakub näpunäiteid, mis aitavad stseenis üles liikuda. Löö jõusaali Treenige kogu oma tuuma mitmesuguste ab- ja alaseljaharjutustega - krigistused, jalgade tõstmine maapinnast, jalg tõuseb rippuvalt baarilt või kapteni toolilt ja plang. Tehke mõned tõuked, isegi kui alustamiseks peate tegema seina- või põlveliigutusi. Ehituse tõmbejõud võib teie ronimise taset märkimisväärselt tõsta, nii et tõmbejõud peaksid olema ka teie treeningu peamine osa. Viska treeningrežiimi veidi kardio: see muudab teie südame vere pumpamiseks efektiivsemaks, võimaldades teil pikema aja vältel tugevamalt suruda. Kavandage sörkima või jalgrattaga sõitma 20–30 minutit, kaks kuni kolm korda nädalas. Kuigi töötate selle nimel, et tugevneda, aitab teie tehnika harjutamine paremini ronida. Põlve-, selja- ja konksukonksude kasutamise õppimine võib muuta tohutult palju (nende käikude definitsioonid leiate siit). Jalatööd saab harjutada ronides tahvlile (vähem kui vertikaalne kaljusein), mängides "vaiksete jalgade" mängu (liigutage oma jalgu võimalikult vaikselt) ja jälgides, kuidas jalad jalad korralikult asetsevad. Austage puhkepausi Ma tean, mis tunne on olla nii psüühiline marsruudil, et tahate lihtsalt proovida niipea, kui välja tulete, kuid ärge seda tehke: oleks häbi ennast vigastada just siis, kui hakkasite paremaks muutuma. Üldreegel on puhata kaks korda nii kaua, kui olete seina ääres olnud, minimaalse puhkeajaga vähemalt 2 minutit. Näiteks kui veedate marsruudil 2 minutit, puhake 4 minutit enne uuesti proovimist. Ronimisreisil austage puhkepäeva - teie lihased ja kõõlused tänavad teid. Hankige sobivad kingad Alustamiseks ei pea te välja minema ja väljamõeldud kingi ostma, kuid kui olete juba osavam mägironija, siis on abiks õigete jalanõude olemasolu. Hea kingapaar võimaldab teil asetada jalad trümmidele nii, et oleksite kohe uuesti valmis minema. Hankige ronimisjalatsid, mis sobivad hästi ja tunnevad end mugavalt, tavaliselt 1-2 suurust väiksemad kui teie tänavakinga suurus. Kingade maksumus on vahemikus 70–140 dollarit välistingimustes asuvates spordipoodides nagu R.E.I. Jalatseid saate osta ka kõige enam ronimissaalides, kuid valik on tavaliselt piiratud. Kui teil on Lõuna-Californias elamise õnn, saate kingad märkimisväärse allahindlusega Evolvi tehasepoest Garden Grove'is või viiest kümnest Redlandsis. Nende saitidel saate endiselt häid pakkumisi, kuid peate teadma oma kinga suurust. Kuna päris kalju kipub jalatseid kiiremini kulutama kui ronimisseinad, on paljudel minu teada ronijatel odavam kingapaar spordisaali jaoks ja kenam paar väljapoole. Loe üles Minu viimane nõuanne on kasutada ära kõiki näpunäiteid, fotosid ja videoid, mis on võrgus ja trükisena saadaval: –Momentum Video Magazine, mida uuendatakse sageli kõva rändrahnu videotega. –Climbing Narcissist, ühepäevane ajaveeb igapäevaste värskenduste kohta ronimismaailmas. Narcist ronimine läbib kõiki teisi ajaveebisid ning postitab iga päev videoid, fotosid ja muid värskendusi. –Urban Climberi ajakiri keskendub rändrahnule ja on üldiselt minu lemmik ronimisajakiri. Ajakirjas on kingitusi, profiile ja artikleid rändkivide ja vigastuste kohta. –Climbingu ajakiri on olnud juba alates 1970. aastast ja keskendub ronimismaailmale, mainides aeg-ajalt rändrahnu. - Eric Horsti ronimistreening. Selle on kirjutanud üks ronimise vanemaid plusse ja see on väga põhjalik treenimisjuhend, mis sisaldab nii harjutusi kui ka treenimiskavasid nii kogenematutele kui ka edasijõudnutele ronijatele. -Dosage ja King Lines DVD-seeriad käsitlevad tugevaid mehi ja naisi, kes saadavad mõõdukaid kuni raskeid tõuse. Algaja ronija? Matador Spordi esimene taimeri ronimissaali juhend aitab teil jalga saada. Vaata videot: Get Paid $400 Daily From Listening Music For FREE! No Credit Card Needed - Make Money Online


text: 🔫 DS relvad B&T TP-9 9mm - uudised (2022) DS relvad B&T TP-9 9mm PõhilineuudisedDS relvad B&T TP-9 9mm DS Arms on ainus USA importija, kes pakub Brugger & Thomet TP-9 9mm. AASTA AASTAT, olen jõudnud FAL-i püssi ja eriti DS Arms'i fänniks. Peamised põhjused on nende tulirelvade ületamatu kvaliteet ja usaldusväärsus ning nende entusiasm tõsiste relvade pakkumiseks reaalsetes rakendustes. Tänu oma kõrgemale huvi DSA tootesarja vastu, minu nõudlikule personali äravõtmisele tehniliste küsimuste ja päringutega "uuteks asjadeks", olen tulnud, et luua suur rapport, isegi sõprus, koos peadirektori Marc Galli. Hiljutises arutelus Marciga märkis ta, et ta jälgis meie avaldamist juba mõnda aega ja jälgis lugude kulgemist. "On aeg midagi uut, " ütles ta. See "midagi uut", millele Marc viitas, on Brugger & Thomet TP-9 püstolide rida. DSA on Šveitsi Thuni Brugger & Thomet AG eksklusiivne USA importija ja agent. Üks maailma kõige arenenumaid tulirelvade tehnoloogialaboreid, B&T on ennast tõestanud maailma juhtivana heli summutajate ja sõjaväe-, õiguskaitse- ja tsiviilrakenduste paigaldussüsteemide tootmisel ja arendamisel. 2001. aastal omandas B&T Austria firmas Steyr kõik TMP püstoli patendid, joonised, materjalid ja tootmisõigused. TMP tõsteti 2004. aastal üles B & T poolt, parandades ja muutesid MP-9-ga. Sellest ajast alates on mitmed valitsuse ja politseiüksused üle kogu maailma võtnud vastu MP-9. B & T rafineeritud MP-9 püstol on tõeliselt muutunud uuendusliku disainiga tulirelvade maailmas. Mitte ükski teine toode ei paku MP-9-s leiduvaid funktsioone. Ainult 44 untsi on see väikseim, kõige kergem, täpsem ja moodsam platvorm. Tervete automaatrežiimide tühjendamine on täielikult kontrollitav, et saada tabamust. Pange tähele, et siluett jäi vaid ühe ringi vahele. Autor "kõndis" ringi üles kehast peani. 2006. aasta suve lõpus sai DS Arms ATF-i heakskiidu, et importida MP-9 USA turule poolautomaatse püstolina, millel puudus vertikaalne eelis või varu. See USA impordimudel on tähistatud kui "TP-9" püstol, lühike "Tactical Pistol-9mm". Püstol on valmistatud täielikult Brugger & Thomet's Thunis, Šveitsis. Gun üksikasjad Alumine Picatinny rööpa võimaldab kergesti ühendada tuled, laserid, eelvardad või muud tarvikud. Põhimõtteliselt on TP-9 9 mm valikuline tulekahju polümeeriga raamitud püstol, millel on ülemine ja alumine integreeritud Picatinny rööpad, et võimaldada lisaseadmete, näiteks optika, taktikaliste valgustite ja eelkäivituste modulaarset kinnitamist. Ülemine ja alumine vastuvõtja on valmistatud suure tihedusega vaigupolümeerist. Koonuse konfiguratsioon võimaldab ka summutite kohest kinnitamist. 2007. aasta lõpuks pakub DSA Ameerika valmistatud B&T Rotex III kiiret eemaldavat summutit kasutamiseks TP-9-s. Võimalus volditud õlavarrele ja esiplaanile (NFA lühiajaliste vintpüssi ja valikuliste tuletõrjemudelite puhul) muudab selle elujõuliseks asenduseks raskematel ja kallimatel õlal töötavatel relvadel, mida praegu kasutatakse sõjaväe ja õiguskaitseasutustega. Tsükliline tulekiirus on 900 ringi minutis (rpm). Eksootilise tsiviilfännide jaoks on relv saadaval ainult poolautomaatses trimmis. Testimiseks võime saada nii tsiviilpüstoli kui ka sõjaväe / politsei modulaarse relvasüsteemi valimi. Relv on välimuses kindlasti ebatavaline, millel on sarnane Mac 10 püstoli või Uzi püstolitega, kuid ainult ebamääraselt. TP-9 on ergonoomilisem ja vähem koormav ning kergem kui eespool nimetatud eelkäijad. Selle töö sisaldab mitmeid tunnuseid, mis kasutavad tuttavaid käitlemismeetodeid. Täpsemalt toimib see suletud poldist ja laaditakse läbi ajakirja hästi püstoli haarde ja kambriga, mis on laetud laadimiskäepidemega taga, nagu kõikjal AR15 / M16. Pärast viimast ringi on pold avatud. Ajakirjad eemaldatakse ajakirjandusväljaannetega tavapärasel käsipüstolite asukohal, püstoli haarde ees ja päästiku tagaosas. Kontrollid on kasutajasõbralikud ja sobivad. Mag vabastamine on püstolite normaalses asendis ja poltide vabastamine on alumise vastuvõtja juures püstoli haarde vasakul küljel. Pange tähele, et alumise vastuvõtja ees asub takistus. Märkige ristkruvi. Ristmuhvi ohutus- / valijalüliti töötab nagu Remingtoni domineeriv 870 politseipüssipüss, mis liigub läbi vastuvõtja külgsuunas, mis on kergesti välja lülitatav päästiku külje poolt. Valitud tulekahju relvade jaoks on saadaval teine versioon, mis toimib ainult selektorina, kuid millel on kõik sisemised turvameetmed, kaasa arvatud GLOCK-tüüpi käivitusohutus, millel on käivitus, mis on rohkem kooskõlas trigeriga. Püstolil on kaks ohutusseadet, tilk ja ristpoldi ohutus. Kasutades 5, 11-tollist pöörlevat silindrit ja tagasilööki, ei ole gaasitoru, kolvi ega rõngaid. Süüde pärineb sisemisest vasarast ja selle ajakirjade kahekordsed veerud toidetakse kahe rambi kaudu. B & T poolt relvale tehtud projekteerimise parenduste hulgas oli projekti hankimise järel Picatinny ülemine ja esipaneel ning ka eesmise külgsuunaga mudel. Samuti parandasid nad silindrit, muutes sujuvamaks toimimiseks 20 mm raadiusega tünnimutri ja lisasid silindrihülsi, millel oli uus tünnipeatus, ja 3-kohalise adapteri summutajatele. GLOCK-stiilis käivitusohutus ja õlavarred olid samuti B&T lisandid, samuti kergem vasar kevad, mis vähendas käivituskihti 2, 87 naela võrra. B&T optimeeris ka söödarampe parema usaldusväärsuse tagamiseks, kasutas ajakirjades läbipaistvat ja tugevamat materjali, lõi liugurile liidese liidese ja kujundas relvale mõeldud kolb-QD-ümbrise. 2007. Aasta lõpus saabub uus polt. Põllu eemaldamine on ebatavaline, kuid kergesti saavutatav. Kinnitatud koormamata relvaga, polt on suletud, eemaldatakse kinnitusklamber, kui juhttank, mis ulatub läbi ülemise kaane tagaosa, lükatakse ettepoole ja kate tõstetakse üles. Relva esipaneelil olev ülestõstetav plaat surutakse tagant, kui ülemine kaas on eemaldatud. Poldi ja silindri sõlme saab seejärel suruda ja ülemisest kaanest välja tõsta. Kuna TP-9 kasutamine taktikalise politsei ja sõjaväeüksuste sisenemisvahendina on ilmselge rakendus, otsustasime selle funktsiooni ümber kujundada. Alates 15 meetrist hakkasin poolautomaatseid kaadreid kasutama aeglases ja kiires tulekahju stringides ning leidsin, et suutsin oma tabamust hoida piirkonnas, mis on umbes mehe pea suurus. Täppistamist takistasid mõnevõrra relva lineaarne käivitus, mis oli nii raske, et selle katkestamisel oli raske püsida. See ei olnud peaaegu sama suur tegur õlavarrega ja eelkäiguga. Raskest vallandamisest rääkides ütles B & T Karl Brugger meile, et "turvaelementidega disain ei võimaldanud kergemat tõmbamist." Ometi saime poolautomaatsetel alustel 25-meetriste jalgade põlemisel saada umbes 1, 5 tolli rühmi. Ruudukujuline tagantvaade ja eesmine postitus nägid silueti tavapäraste püstolitähistena. Tuulutus on kergesti reguleeritav nägemise paremal küljel asuva kruviga. Kõrgust reguleeritakse, keerates vertikaalset kruvi postituse allosas ülemise kaane siseküljelt. Testimise ajal olime paigaldanud M-21I Meprolight'i ulatuse ühele relvale ja Trijicon ACOG TA31 teisele, vahetades neid kaks korda. Püstolite Picatinny rööpad muudavad refleksi külge väga lihtsaks. Ausalt öeldes, nagu keegi oleks, olin ootamas järgmise testimise etappi: täisautomaatne. Alustasime täisautomaatseid teste Black Hills'i 124-viljaga FMJ AMMO-ga, mida TP-9 ettevaatlikult toidab nagu muruniiduk. Järgmisena olid CorBoni 147-teraline Performance Match ja Winchester Ranger FMJ, seejärel MagTech 124-teraline FMC, kes ka söödas 100% usaldusväärselt. Kuigi kõik FMJ-AMMO-d toimisid ilma ebaõnnestumata, oleks tõeline test loomulikult hollowpoint-laskemoon. Meie sõrmede ületamisel püüdsime uuesti ilma läbikukkumiseta uuesti sakslaste 135-kohalise isikukaitse Hydra-Shoki ja Winchester 115-viljaga Silvertips'i, Hornady 147-viljaga TAP CQ. Pärast seda läks see Remingtoni 124-vilja + P Golden Sabres'i ja lõpuks Extreme Shock'i 124-viljaga nüüdriliumi "Fang Face" HP-le. Toimides nii hästi, haarasin väga vana FMJ laskemoona, selle päritolu, mida ma isegi ei mäleta. Ikka, relv ei põrkuks. Me ei saanud seda relva lihtsalt ebaõnnestuda. Kiirused kaldusid keskmiselt umbes 1180 jalga sekundis (fps). TP-9 haardel on tahke ostu jaoks haaravad sooned; mag kaevu on mõlemalt poolt alumisel kohal. Kõik täisautomaatsed katsed kuni punktini tehti 7 meetrist ja lähemale. Püstolil oli kalduvus tõusta täisautomaadis ja esipaneel tundus selle juhtimise jaoks hädavajalik. Tagasilöömine õlavarrega näis olevat nominaalne. Ringide hoidmine "pea-suurusega" piirkonnas oli keeruline, kui ajakirju "dumping", kuid üsna lihtne oli 3 kuni 4 ringi purunemiste korral. Minu jaoks oli kõige muljetavaldavam test veel ees. Me asutasime 15 meetri ulatuses mitu pipar-popperit ja hakkasin üksteise järel ühe terase silueti kiiresti üksteise järel puurima. Jätkates veel 5 meetrit tagasi, jätkasin külvikut kiiresti, haarates kiiresti iga popperi kiiresti, mitte kunagi ei saanud igale terasplekile tabamust. See ei olnud mitte ainult väga rahuldav, vaid ka see, et väärtus, mida on võimalik arvukalt järk-järgult ja tõhusalt kaasata, on ilmselge. 15 ja 30 ringi ajakirjade laadimine oli sama sujuv kui kõik kõrgekvaliteedilised püstolid, kuigi ajakirjad ei vabasta, nagu me eelistaksime. (Ajakiri vabastab ajakirjad poole tolli võrra.) Ajakirja kaevu vabastatakse külgedelt, et hõlbustada kiiret eemaldamist ja lasta neil vabalt kinni panna. Laadimiskäepideme töötamine saavutati palju lihtsamalt. Leidsime, et protsess on väga kasutajasõbralik. Ohutus- / valijalülitit saab hõlpsasti manipuleerida käivitussõrmega ja tugikäsi vastaspoolel. Samuti leidsime, et ühepunkti juhtmestik on väga funktsionaalne ja lihtne kasutada. Püstoli testimine ilmnes kahe vahemikuseansi käigus. Meie teisel päeval jagasime oma koolituste ajal Bethany Politseiametiga. See osutus oodatust produktiivsemaks, sest nende vahemiku kapten ja SWATi ohvitserid olid relvaga otsekohe huvitatud. Vahemehaanikseersant Jack Jenks hefted valiku-tulirelva ja leidis, et talle meeldis tema kaal ja ergonoomika ning kuulutas selle "huvitavaks". Ümberpööramine, ta arvas, kuidas laotada ja uuesti kokku panna. Ta kommenteeris relva disaini kui "päris puhas". Ei ole üllatav, et ta võttis mind kohe oma pakkumise peale, et ta tulistada, ja kuna tal oli palju käsi käsil, ütlesin talle, et tal on minna. Jack tulistas relva üsna vähe ja oli nii muljet avaldanud, et ta hakkas minult küsima hinna ja osade kättesaadavust. Ma sain telefonis Marc Galli ja Marc andis õiguskaitseasutustele taskukohase hinnakujunduse ja kinnitas mulle, et need osad on DSA kaudu kergesti kättesaadavad. Hiljem tulistas SWAT leitnant Dave Rogers TP9-le ja kordas Sgt. Jenksi entusiasm relva vastu. Pärastlõuna lõpus, Sgt. Jenks teatas, et ta on huvitatud oma SWATi meeskonna jaoks kahe relva ostmisest. Vahepeal jätkas relv söömist iga ringi ringi, mida toideti. Taktikalised üksused, mis vajavad allpüstolit, peaksid tõsiselt kaaluma TP-9. Kergem, lühem ja odavam kui teised tüüpilised relvad, tundub TP-9 ilmselgelt üleval. Sellisel juhul ei tähenda odav odav. Meie testitud relvad näitasid väga head võitlust täpsusega, andsid kirurgilise täpsusega lõhkemised ja absoluutselt ei loobunud. TP-9 on võimelised kiiresti kinnitama summutajaid, optikat, valgust või eendrippe. Nad on saadaval ka eesmise rööbaste ja mustade, kõrbepõõsaste ja OD roheliste viimistlustega. DSA pakub ka NFA TP-9 lühiajalist püssi neile isikutele, kes elavad NFA tulirelvi. TP-9 SBR-l on samasugune voltimisvaru kui valitud tulekahju versioonil, millest on maha arvatud valitud tulekahju võimalus. TP-9 SBR on saadaval otse DSA-lt.


Freudian slip, kõik, mida ma teha ei taha | Lied mets Freudian slip, kõik, mida ma teha ei taha 11. veebr. 2011 Umbes viis minutit tagasi kogesin tulevikurändu. Praegu on veel reede, aga postitamise hetkel ilmselt pole. (Pean kuupäeva näppima.) Siis on üldise konventsiooni järgi laupäev, aga ma arvasin, et oleks pühapäev. Ma sain just aru, miks. Sest ma lubasin MSNis (Maidule, aga see pole tähtis), et keegi (semiootik, piisavalt kõrgel kohal, see on tähtis) saab peksa. ÕISile ei saa ju peksa anda. The trouble is that esmalt, ei ole seal esmaspäevast seminari märgitud, kuigi see probleem on juba lahendatud; teiseks, ma ei tea, kuhu ma siis minema pean ja kellele oma seminaritöögi saatma. Petlik timeslip tekkis seega sellest, et ma ei taha kellelegi kallale minna. Järelikult on leiutatud viis, kuidas teha asju nii, et ei tee neid. Päev tuleb vahele jätta. Aususe mõttes pean tunnistama, et ma ei jõudnud sellesse hetke “pühapäeval”, mil kõik, kes seda väärivad, on juba oma osa saanud. (Selles hetkes, kuhu jõudsin, olin kõige karmim enda vastu, kellel on vaid üks päev aega teksti lugemiseks ja küsimustele vastamiseks. Ma ÜRITAN.) Teema kallal tasub igatahes töötada. Jumal õnnistagu ÕISi ja MSNi 2011. aasta versiooni, mida mul pole, aga Piial on, Tänan kõiki päeva eest ja ma lähen Raatuse kooli õpetajaks. Lubadus on lubadus. PS. See laul on piisavalt kuri. See on täiesti geniaalselt vulgaarne ja lollakas. [Link ja link-vulgaarsuse-seletus.] Mulle meeldib lollakas, aga see ei tähenda, et mulle meeldimise akt meeldiks. Peale selle on link nr 2 imelise vene keelega. Ka mina saan sellest aru!! [esimene link tekib loodetavasti siis, kui AMi, ahmide ametlik sait jälle töökorras on. seni vaadakem sõnu youtube ́ikalt. yours truly] Filed in Uncategorized ·Sildid: Jõutuup, Mõttetu, Mustus


Väikeautode suurmeistri uus pesamuna - Proovisõidud - Uudised - autoleht.ee Avaleht » Uudised » Proovisõidud » Väikeautode suurmeistri uus pesamuna ökonoomsus, juhitavus, hind pakiruum, müratase, koostekvaliteet (vt tekst) aus ja säästlik linnaauto, mis sõidab vajalikud sõidud ära, aga ei paku midagi erilist. Väikeste autode valmistamise suurmeister Suzuki üllitas uue pesamuna Alto, mis pakub lihtsat autosõitu ega nõua suuri väljaminekuid. Alto kuulub kõige pisemate sõiduautode klassi, mida kutsutakse enamasti linnaautodeks. Terminist lähtuvalt tasub Altot kaaluda just neil, kel enamik sõitudest mööduvad linnas või selle lähiümbruses, ja mitte neil, kes vajavad võimsat maanteeristlejat või praktilist töölooma. Kõigest 3,5 meetrit pika Alto saab osta 130 000 krooniga, aga sel juhul on tegu üsnagi inimvaenuliku varustusega eksemplariga. Palju parem on mudel Alto GL 150 000 krooni eest, mis lisab varustusele elektriaknad, kesklukustuse, konditsioneeri, külgturvapadjad ning CD-raadio. Neljakesi mahub sõitma Nii tillukese auto puhul on mõistagi põhiküsimus, kas sellesse ka sisse mahub. Alto vastab sellele jaatavalt. Nagu tehnilistes andmetes näidatud, mahub neli sõitjat Suzukisse ära, aga pagasiga tuleb ettevaatlik olla, sest pakiruum on napp. Paar poekotti peaks siiski ära mahtuma. Sõitjateruum on kujunduselt lihtne. Eri toonides halli plastiga on loodud võrdlemisi meeldiv keskkond, pisukest vürtsi lisavad roosad triibud istmeseljatugedel ja spidomeetri ümber. Praktiline on panipaik käigukangi ees, kuhu õnnestub ehk isegi joogitops fikseerida ning sügav sahtel kindalaeka asemel, kuhu mahub näiteks sülearvuti. Sõidule asudes tasub meenutada Alto põhilisi mootoriandmeid, mille ülestähendamiseks pole palju numbreid vaja. Silindreid on kolm, töömahtu 996 cm3, võimsust 68 hj ja pöördemomenti 90 Nm. Hullu ei ole siiski midagi, Alto kiirendab paremini kui troll ega takerdu linnaliikluses, sest tegu on väga kerge autoga – tühimass 870 kg. Samas tähendab see ka väikest kütusekulu, mida mõõdetakse keskmiselt alla viie liitri 100 km kohta. Paraku ei saa seda jooksvalt jälgida, sest kütusekulunäidik autol puudub. Üleliigse raskuse puudumist tuleb tänada ka hea juhitavuse eest, sest väike Suzuki liigub, muudab suunda ja peatub elavalt. Tegu on umbes sama vilka liiklejaga nagu Citroën C1 / Peugeot 107 / Toyota Aygo, mis on turul ilmselt Alto peakonkurendid. Müra tekib ka kaob Segaseid tundeid tekitas Alto erineva kattega asfaldil sõites, kruusast rääkimata. Siledal, pindamata asfaldil jääb see pisiauto kohta üllatavalt vaikseks, isegi tuulemüra ei suuda häirida. Karedamale teele jõudes kasvab müra järsult aga nii valjuks, nagu oleks autol naastrehvid all. Teepinna karedus mõjub müratasemele mõistagi ka teistes autodes, aga Alto puhul oli erinevus siledal ja karedal asfaldil eriti drastiline. Veidra nüansina selgus maanteel sõites, et õige tasaselt puhub eesistujate kuklasse jahedat õhku. Otsides põhjust liigvõimsalt töötavast konditsioneerist, lahtisest aknast ja ebatihedast uksetihendist, selgus viimaks, et külma õhku puhub juhi ja kõrvalistuja turvavööaugust. Väga vaikselt, kuid külma ilmaga mõnekümnekilomeetrisel sõidul siiski häirivalt. Ülejäänus ei saanud Alto koostekvaliteedile etteheiteid teha. Hind 149 900 krooni Mootor R-3, otto, 996 cm3 Võimsus 50 kW (68 hj) 6000 p/min Pöördemoment 90 Nm 3400 p/min Tippkiirus 155 km/h Aeg 0 - 100km/h 14,0 s Kütusekulu(l/m/k) 5,5/3,8/4,4 l / 100 km


Uut seadust ei ole vaja - Saarte Hääl Uut seadust ei ole vaja (3) Rahvusvaheliselt on haruldane, et riigist üle kolmandiku (24 000 km2) moodustab territoriaalmeri. Eesti suveräniteet selle territooriumi osa üle tugineb eeskätt lääneranniku saartele. Regionaalminister Siim Kiisleri hiljutise arvamusloo pealkiri Postimehes “Väikesaari väärtustades” (11.10) tabas seega märki. Selle eesmärk oli tutvustada lugejatele püsiasustusega väikesaarte seaduse eelnõud. Selle viimane, paari kuu tagune versioon nägi ette seaduse jõustumise 1. jaanuarist 2014, nagu hoiatas oktoobri alguses Postimehes ka Mark Soosaar, mida minister oma vastuskirjas riigikogu liikmele ümber ei lükanud. Vastuseks päringule selgitas siseministeerium, et “nüüdseks on moodustatud eelnõu väljatöötamise töörühm, kes sai kokku 22. oktoobril ja arutas kehtiva seaduse ja meie poolt välja pakutud eelnõu kitsaskohti. Töörühmas lepiti kokku, et edasi minnakse väljatöötamiskavatsuse (VTK) väljatöötamisega, mis plaanide kohaselt peaks valmima käesoleva aasta novembri lõpuks. Pärast VTK kooskõlastamisringi eelnõude infosüsteemis (EIS), kirjutatakse VTK põhjal valmis eelnõu ja seletuskiri, mis pannakse samuti kooskõlastusringile EIS-i.”. Siseministeerium tunnistab seega, et väljapakutud eelnõu ei leidnud toetust. Muudetakse mõistet “püsiasustusega saar” Hetkel on võimalik eelnõu eesmärkide hindamisel lähtuda üksnes regionaalministri kõnealusest arvamusloost, sest seletuskiri uuele eelnõule, mida tutvustati vaid kitsamas ringis, on alles koostamisel. Õigusloome juristina ja mitmendat põlve abrukalasena oli mul siiski privilegeeritud võimalus tutvuda eelnõuga saarevahi pöördumise kaudu. Väikesaarte kogukonnas uut eelnõud tutvustatud ei ole, mistõttu ei ole see saanud läbida ka saarte üldkogu arutelusid ega legitiimset otsustusprotsessi. Eesti saarte kogu hinnangul “ei paranda ega täpsusta uus eelnõu püsiasustuse taastamist ja toetamist väikesaartel”. Kehtiva seaduse ja eelnõu võrdlemisel ilmneb, et vajadus uue seaduse vastuvõtmiseks puudub, sest sisuliselt on selle eesmärgid saavutatavad vaid olemasoleva seaduse üksikute sätete kehtetuks tunnistamise või teatud juhtudel ka muutmise kaudu. Nimelt ei sisaldu eelnõus sätteid, mis sisuliselt puuduksid kehtivas seaduses. Ainsad sisulised lisandused on kaks lõiget. Neist esimene sätestab õigusliku aluse riigi toetuste vähendamiseks saarvalla või saarelise osaga kohaliku omavalitsuse üksuse suhtes, kui peaks selguma, et riigieelarvelisi toetusi ei ole kasutatud eesmärgipäraselt. Teisega muudetakse oluliselt mõistet “püsiasustusega saar”. Kehtivas seaduses defineeritakse püsiasustusega saart loetelu kaudu (Osmussaar, Vilsandi, Abruka jt). Eelnõu järgi on nendeks üksnes saared, kus peab vähemalt kolmele väikesaarel asuvale elukoha aadressile olema registreeritud kokku 10 inimest. See vastandub kehtivale seadusele, mille järgi loetakse püsiasustuseks “alaliselt ja peamiselt väikesaarel elamist”, sõltumata püsielanike arvust. Ülejäänud muudatused puudutavad väikesaartelt seadusega tagatud õiguste ja riigi toetuse äravõtmist. Eelnõu eesmärkide nimistusse oli valitud üksnes mõningad senises seaduses sätestatud eesmärgid. On kaheldav, kas neid on võimalik täita, kui seadusest võetakse välja vähemdeklaratiivsed, kuid sellevõrra sisukamad kehtivad eesmärgid: püsiasustuse taastamine, omavalitsusliku suutlikkuse toetamine ja osalusdemokraatia suurendamine, püsielanikele töökohtade ja toimetulekuvõimaluste loomine ning ettevõtluse toetamine, esmatähtsate avalike teenuste kättesaadavuse tagamine. Kui kehtivas seaduses vallavalitsus lugupidavalt “haldab” väikesaart, siis eelnõu korduva sõnakasutuse järgi hakkaksid linna- või vallavalitsused väikesaari “omama”. Kooskõlas osalusdemokraatia välja võtmisega seaduse eesmärkidest oli eelnõust tervikuna välja jäetud kehtivas seaduses sisalduv peatükk, mis sätestab omavalitsuskorralduse erisused. Regionaalminister väidab, et “üldkogud kui sellised ei toimi”, mistõttu soovib need kaotada. Üldkogud peavad jääma Arutelud Abruka üldkoguski on tulisemad kui riigikogus, rääkimata Ruhnust või Kihnust. Kui president nimetab riigikogu mittetoimivaks kummitempliks, ei tulene sellest ometi demokraatliku kogu laialisaatmise vajadus. Sama kehtib üldkogude kohta, mis ei pruugi igal väikesaarel veel toimida, kuid mis on tervikuna saarekogukondade identiteedi aluseks ja mille laiaulatusliku pädevuse muu hulgas saarevanema valimisel ja kooskõlastuste andmisel omavalitsuse projektidele sätestab seadus. Samuti ei sisaldu eelnõus teenuste ja infrastruktuuri alast peatükki. Võib seega eeldada, et selliseid küsimusi nagu jääteed, regulaarne transporditeenus, sadamad ja veeteed ning sideteenused ja elektrienergiaga varustatus käsitletaks alates uuest aastast teistes seadustes. Sellisel juhul on aga ebaselge, kas võetakse arvesse ka väikesaarte eripärasid, mida püsiasustusega väikesaarte seadus on mõeldud kaitsma. Eelnõuga kaotatakse riigi kohustus näha regionaalse arengu programmides ette vahendid majandustegevuse toetamiseks väikesaartel. Kehtiva õiguse järgi peab seda tegema riiklike sihtotstarbeliste investeeringute, laenusoodustuste ja laenude garanteerimise kaudu. Lisaks võetakse seadusest välja riigi kohustus toetada väikesaarte looduskeskkonna ja maastikuilme taastamisele, säilitamisele ja parandamisele suunatud tegevust riigieelarvest selleks ettenähtud programmide kaudu. Regionaalminister põhjendab eelnõu vajalikkust sellega, et kehtiv püsiasustusega väikesaarte seadus “devalveerib kõiki meie seadusi”. Õiguslikult on olukord vastupidine. Kõrvale jättes normitehnilised aspektid, tuleb tagada, et vormiliselt uue seaduse vastuvõtmine ei tähendaks kehtivas seaduses väikesaartele antud õiguste ja riigi toetuse säte sätte haaval tühistamist. Regionaalminister viitab sellele, et praegu on riigi investeeringud ühe elaniku kohta väikesaartel mitu korda suuremad kui üheski teises Eesti piirkonnas. Sellistes kategooriates rehkendades tuleks samas ka teisele kaalukausile asetada fakt, et ilma pelgalt Ruhnu, Vaindloo ja Osmussaare kümmekonna ruutkilomeetri suuruse püsiasustusega maismaalapita ei oleks Eestil õigust Saaremaa pindalaga võrreldavale suveräänsele territooriumile. Püsiasustuseta väikesaari õiguslikult merepiiri määramisel reeglina arvesse ei võeta või tehakse seda üksnes osaliselt. Regionaalministril, kes on säilitanud eelnõu ühe eesmärgina Eesti territoriaalmere kaitse, tasuks seega ruhnlastega häid suhteid hoida. Parim, mida selle nimel teha, oleks jätta kehtiv seadus jõusse, vähim aga lubada Ruhnul kõrvuti teiste väikesaartega jätkata riigikorrast sõltumata juba 300 aastat püsinud luandskap’i (üldkogu) traditsiooni. Lugu on ilmunud Postimehe arvamusportaalis Lisatud: 16.11.2013 / 05:59 Regionaalminister (=IRL) tegeleb ainult “asendustegevusega”. Võiks ju lähtuda põhimõttest, et las laps mängib — peaaasi, et ei nuta aga IRL on nagu riiklik terroriorganisatsioon, mis töötab vastu, kõigi vastu! IRL on kuritegelik ja tuleb likvideerida! Lisatud: 16.11.2013 / 10:06 Kirjutan oma esimese kommentaari natuke lahti, muidu hakkavad koerad klähvima, et Volli on lihtsalt IRLifoob. Toon siin ära ka regionaalministri arvamuse selle asja kohta: Täielik häma ja asendustegevus — Regionaalminister: “Tundub uskumatu, aga tegelikult pole kuskil kirjas, mis on püsiasustusega väikesaar.” Ei tundu uskumatuna, et IRLi poliitbroiler – regionaalminister ja valitsuse väikesaarte valitsuskomisjoni esimees, ei tea, et “püsiasustusega väikesaar” on selgesõnaliselt defineeritud “Püsiasustusega väikesaarte seadus”es. Selleks ongi see asi täpselt sedasi kirjas, et see ei sõltuks poliitilise tuule suunast! “Näiteks on praegu seaduses kirjas, et oluliste küsimuste arutamiseks tuleb vähemalt pooltel saareelanikel kord aastas koguneda üldkogule.” Kus seaduses selline asi kirjas on? “Praeguses seaduses” (ehk “Püsiasustusega väikesaarte seadus”es) on kirjas küll 2.peatükis “Omavalitsuskorralduse erisused § 5. Üldkogu” all üldkogu pädevus ja toimemehhanism aga mitte kuskil ei ole kirjas, et püsiasustusega väikesaarel peaks üldkogu üldse olema – seega ega ei pea kuidagi vähemalt pooled saareelanikud kord aastas kogunema üldkogule. “Omavalitsuskorralduse erisus”, mis seotud saarevanema valimisega saab teostada ka külavanema valimisega – sisuliselt sama. Vilsandi saarevaht (riigiametnik) on Avo Piisk, Vilsandi saarevanem on Neeme Rand (vastavalt KOKSile Vilsandi püselanike esindaja Kihelkonna vallas), saaks valida veel ka külavanema, kes oleks nagu Neeme ka täpselt samasugune Vilsandi püsielanike esindaja Kihelkonna vallas. ;) See, et Vilsandi saarel on küla, nimega Vilsandi, sõltub ainult Kiisleri suvast — “Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkemjoonte määramine” on regionaalministri määrus, isegi see, et Kuressaare on Saare Maakonna keskus on lihtsalt sama riigiametniku allkirjast sõltuv aga ühes teises määruses. Nüüd tahab IRL ka otsustamisõigust, mis asi on “püsiasutusega väikesaar”. Krt, kaua võib seda terroriorganisatsiooni kannatada! Kiisler, lõpeta asendustegevus! “Praeguses seaduses” on selgesõnaliselt kirjas, mida valitsuse väikesaarte komisjon, mille esimees on automaatselt regionaalminister, peab tegama — JÕUDU TÖÖLE! Lisatud: 18.11.2013 / 13:27 No, no, ilma minu loata ei tohi ükski Volli siin Vilsandi kohta suud täis võtta.


Tõbiseks tunnistatud Makwala on taas terve: IAAF lubas mehel 200 meetri eeljooksus üksi osaleda - Sport Tõbiseks tunnistatud Makwala on taas terve: IAAF lubas mehel 200 meetri eeljooksus üksi osaleda Isaac MakwalaFoto: JEWEL SAMAD, AFP Kergejõustiku MMil Londonis suurt furoori tekitanud Botswana sprinter Isaac Makwala on taas terve - IAAF lubas tal täna õhtul üksinda joosta 200 meetri eeljooksus. Makwala tunnistati skandaalselt ja vastuoluliselt IAAFi poolt haigeks ning tal ei lubatud osaleda 400 meetri jooksu finaalis, kuhu mees koha oli teeninud ning kus ta kuldmedalit jahtis. Karantiini pandud 30-aastane sprinter ei saanud osaleda ka 200 meetri eeljooksus. Nüüd on Makwala karantiiniperiood läbi saanud ning IAAF andis teada, et mees võib 200 meetri eeljooksust osa võtta - üksi. Täna Eesti aja järgi kell 20.20 tegigi botswanalane oma stardi ning pääses ajaga 20,20 kindlalt edasi poolfinaali. Õhtustest poolfinaalidest üks joostakse seega üheksal rajal. Skandaalselt 400 meetri finaalist eemale jäetud medalisoosik on tulivihane: Mo Farahiga ei... Sunniviisiliselt 400 meetri finaalist kõrvale jäetud Makwala juhtum kütab kirgi MM-i viies päev pakkus palju põnevust: Bolti järeletulija võitis sörkides 400 meetri... Londoni MM-i tabanud kõhuviirus niidab sportlasi eri riikidest, hotellist sõltumata Salapärane haigus tuli Makwalale hoopis kasuks? Shaunae Miller-Uibo põrumise järel ajakirjanikega ei suhelnud, tema ema on hämmingus Londoni MM 2017 Vehklemistreeneri peale kaevati taas. Nelis-Naukas: see on provokatsioon Edukale treenerile määratud ebaõige karistus tühistati, kuid asemele tuli uus juhtum ja hoiatus. VIDEO JA FOTOD | Kalev/Välk võitis lisaajal ja viis hokifinaali tagasi Tartusse Tallinnas Tondiraba jäähalli peaareenil peetud Nordic Power Hokiliiga finaalseeria kolmandas mängus alistas Tartu Kalev-Välk Tallinna HC Vikingi lisaajal 5:4 ja vähendas kolme võiduni peetava seeria kaotusseisu 1:2-le. VIDEO | Cleveland ja LeBron James pakkusid unustamatu õhtu Korvpalliliigas NBA pidasid haarava duelli idakonverentsi etteotsa kuuluvad Toronto Raptors ja Cleveland Cavaliers. VIDEO | CSKA võitis Olympiakost ja kindlustas põhiturniiri võidu, Himki pääses play-offi Moskva CSKA korvpallimeeskond kindlustas Euroliiga põhiturniiril esikoha, kui alistas kolmapäeva õhtul külla sõitnud Pireuse Olympiakose 89:81. Michael Schumacheri mänedžer tegi pika vaheaja järel esimese avalduse 2013. aasta lõpus mäesuusatades kukkunud ja raske peatrauma saanud vormelikuulsuse Michael Schumacheri tervislik seisund on endiselt suur küsimärk. Eile võttis aga pika vaheaja järel sõna sakslase mänedžer Sabine Kehm. VIDEO | Dwight Howard tegi NBA-s erakordse mängu Korvpalliliigas NBA pakkus publikule erakordse esituse Charlotte Hornetsi keskmängija Dwight Howard. Korvpalli Balti liigas peeti täna poolfinaalide korduskohtumised. Tartu Ülikool võitis küll võõrsil Läti meistriliiga kolmandat meeskonda Jurmalat 83:81, kuid finaalkohast jäädi siiski ilma, sest koduväljakul oli kaotatud 12 punktiga. Palusalu mälestusvõistlusele tuleb taset näitama Venemaa maadluskoondis Estonian Wrest Festi raames toimuv XXXI Kristjan Palusalu mälestusvõistlus toob 7. aprillil Kalevi spordihalli ligi 200 maadlejat, sealhulgas Eesti maadluse kõige teravama tipu. Põnevust lisab fakt, et esmakordselt on taasiseseisvunud Eestisse võistlema tulemas Venemaa maadluskoondis. Reval-Sport/Padise kindlustas põhiturniiri võidu Harjumatu! Serena Williams kaotas Miami Openil kohe avaringis Lapse saamise järel suurde tennisesse tagasitulekut üritav Serena Williams (WTA 491) kaotas Miami turniiri esimeses ringis Naomi Osakale (WTA 22).


USA saadik sekkub Läti siseasjadesse?(16) USA Valgele Majale lähedane isik, endine USA esindaja NATO juures Bruce Jackson arvab, et USA saadik Lätis Catherine Todd-Bailey ületab oma volitusi.„Mulle on saadiku väljaütlemised mõistetamatud. Ma arvan, et Bailey kommnetaarid on ebadiplomaatlikud ja emotsionaalsed. Ma ei usu, et need on Washingtoniga kooskõlastatud,” vahendas Läti Delfi Jacksoni intervjuud. Nii Jackson kui Todd-Bailey on USA vabariikliku partei tähtsad liikmed. USA saadik Catherine Todd-Bailey kavatseb esineda homme Läti ülikoolis riigi sisepoliitilist olukorda lahkava kõnega. Todd-Bailey on varem väljendanud rahulolematust selle üle, et Ventspilsi linnapea Aivars Lembergsi viidi vanglast koduaresti. Arvatakse, et seekord kritiseerib saadik otsust, millega kõrvaldati ametist Läti korruptsiooniga võitlemise ja ennetamise büroo juht Aleksei Loskutov. Oma kõnes „Meie ühiste väärtuste säilitamine”, keskendub saadik sellele, miks nii USA kui Läti peavad hoidma alal oma pühendumust vabadusele, demokraatiale, isikuõigustel ja seaduse jõule, seisab kirjas USA Läti saatkonna kodulehel. „Tohutud muutused läbi teinud Läti on silmitsi oma tulevikku puudutavate põhiliste küsimusteag,” ütleb saadik Bailey. „Läti lähedase sõbra ja liitlasena usume me, et Läti peab jätkuvalt tagama seaduse jõu, isikuõigused ja demokraatia.” See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17164339


text: Kas sa Lauri ei karda, et kui sind kaks meest korraga tätoveerivad, siis saab see tõsiselt valus olema? Ma ei taha ennast üles kütta sellele mõeldes, et see saab jube valus olema. Mida rohkem seda endale sisendan, seda valusam see tegelikult ju ongi. Ma ausalt öeldes hetkel juba kahtlen oma vaimses tervises. Kuidas nüüd on? Jalgade siseküljed on väga tundlikud, aga välisküljed on jumala okeid. Kuna valu on pidev ja püsiv, siis see teeb selle asja raskeks. Aaaahh... Jube valus on! Vaata, kuidas Lauri läbi valu ja pisarate oma sääremarjadele tätokad sai!


1. peatükk Üldsätted


text: Video | Lihula Teataja Kirblas toimunud Matsalu X rattamaratonil osales 365 ratturit Pühapäeval, 10. septembril toimus Kirblas Matsalu X rattamaraton, mis on Lääne-Eesti maastikurattasarja Fixus Sport Marimetsa Kapi võistlussarja kuues etapp. Võistlusel osales kokku 365 ratturit. Seekordsel etapil oli kokku viis starti: kaks põhidistantsi pikkusega 20 ja 44 km ning kolm lastesõitu pikkusega üks ja kaks kilomeetrit ning 400 m. Pikal põhidistantsil finišeeris tänavu 158 ning lühikesel 143... Galerii: XII noorte laulu- ja tantsupidu oli võimas XII noorte laulu- ja tantsupeost "Mina jään" on möödumas kaks nädalat, siinkohal on hea teha väikene kokkuvõte ning tuua Teieni meie meediatiimi järelkaja. Esimesena jagab siinkohal oma emotsioone fotograaf Olev Mihkelmaa. Võimas pidu sai läbi! Millegipärast tuleb seda fakti endale aegajalt meelde tuletada. Ajakirjanduses on kõik suured sõnad juba ära öeldud nende poolt, kes oskavad...