text: Hallhunt ehk hunt ehk susi (Canis lupus) on põhjapoolkeral elutsev kiskjaliste seltsi koerlaste sugukonda kuuluv loomaliik. Arvatakse, et hunte elab maailmas kokku umbes 200 000 isendit. Välimus Hunt, rahvasuus ka võsavillem või susi, on üks koera esivanemaid ega erine eriti suurest koerast. Koeratõugudest peetakse hundiga välimuselt sarnasemaks saksa lambakoeri ja teisi samalaadseid tõuge. Eriti sarnaseks võib teda pidada idaeuroopa lambakoeraga, oma lihaselise keha, tugevate jalgade ja võimsate lõugadega. Hunt on 110–160 cm pikk ja 85 cm kõrge, ning kaalub 30–50 kg (Eesti rekord on 62 kg, maailmarekord 78 kg). Isashundid kaaluvad keskmiselt 44 kg ja emased 38 kg. Hundil on kikkis kõrvad, viltused kollakad silmad ja hüppeliigeseni ulatuv kohev saba, mis on 35–50 cm pikk, ning erinevalt koerast ei tõmbu kunagi rõngasse. Võsavillemi jälg on võrreldes koera omaga kitsam ning pikem. Huntide karvastik on tavaliselt hall, kuid leidub ka puhtalt valget, punast ja pruuni või nende värvitoonide segu. Hundil on terav haistmine ning kuulmine. Hundid ka näevad paremini kui teised koerlased. Täiskasvanud hallhundil on 42 hammast. Hunt võib elada tehistingimustes 12–16 aastat. Looduses ei ela nad kunagi nii kaua: keskmine eluiga looduses jääb seitsme aasta kanti. Levila Hundid on levinud Põhja-Ameerikas ja Euraasias ning on võimelised kohanema väga erinevate elutingimustega. Sellepärast võib leida hunte nii tundratest kui põlislaantest. Olles väga hea kohanemisvõime ja intelligentsusega on hundid võimelised hakkama saama väga erinevates tingimustes ning erineva toidulauaga. Hundi levila ulatub tundratest poolkõrbeteni. Ta on levinud peaaegu kogu põhjapoolkeral, v.a Aafrikas, Põhja-Ameerika lõunaosas ning igilume ja -jääga kaetud aladel. Kunagi elasid hundid igal pool Euroopas. Kuid 17. sajandist alates suudeti nad peaaegu kõikjalt Lääne-Euroopast hävitada. Hundid jäid elama ainult mägedesse ja Ida-Euroopasse. Tänapäeval nende levila Euroopas ei vähene, vaid koguni suureneb, kui neile selleks võimalus antakse. Levik Eestis Hunt on peaaegu kõikjal Eestis tavaline. Eestis elas 2009. aasta seisuga umbes 270 hunti. 1. novembrist 2009 28. veebruarini 2010 kestnud jahihooajal oli lubatud küttida 173 hunti (teistel andmetel 140), kuid kätte saadi vaid 101. 2013. aastal oli kutsikatega hundikarjade hulk Eestis vähenenud 22-le ja huntide koguarv umbes 200 loomani. 1. novembrist 2015 kuni 28. veebruarini 2016 kestnud jahihooajal oli lubatud küttida 177 hunti, millest kätte saadi 114. 1. novembrist 2017 kuni 28. veebruarini 2018 kestnud jahihooajal oli lubatud küttida 101 hunti, millest kätte saadi 112. Kolm hunti kütiti eriloaga väljaspool jahiaega. Küttimise mahtu arvestati varasema küttimismahu asemel 18 ohjamisalaga. Kõige rohkem hunte kütiti Võrumaal – kätte saadi lubatud 17-st hundist 15. Läänemaal kütiti 15 hunti. Ida-Virumaal ei kütitud ühtki hunti küttimise piirangu puudumise tõttu. 2020. aastal oli huntide arvukus eelneva kümne aastaga võrreldes suurim. 2020. aasta sügisel oli hundikarjade arv 31, üldarvukust hinnati veidi alla 300 isendi suuruseks. Huntide arvukuse ohjamiseks kasutatakse jahindust. Jahindusperioodi ajal jahitakse hunte enamjaolt aladel, kus nad ründavad kodu- ja kariloomi. Jahindusperioodi välisel ajal jahitakse eriloaga ainult suuri kahjusid põhjustavaid hunte. Huntide tekitatud kahjusid aitab leevendada riik. Mujal Lätis elab 500–600 hunti. 2012. aastal kütiti Lätis 247 hunti. Eluviis Hunt on peamiselt ööloom, tema tegutsemisrütm võib varieeruda sõltuvalt elupaigast ja aastaajast. Elupaik Elupaigana väldib hunt lausmetsa ja eelistab avamaastikku, kuna sealsed küttimistingimused on paremad. Eesti alad on aga enamasti kultuuristatud ja hunti võib rohkem kohata võsastikes ja rabades. Koobas rajatakse veekogu äärde looduslikku varjulisse paika, harva kaevatakse koobas. Kari Hundid elavad eri eluperioodidel kas karjas või paaridena. Olles väga sotsiaalsed loomad, elavad nad karjades. Kari võib koosneda 2-36 hundist, kuid tavaliselt jääb keskmise hundikarja suurus siiski kuue hundi piiridesse. Eestis elava karja suurus on tavaliselt 2–11 hunti. Kari koosneb alfaemasest ja isasest ning nende mitme aasta poegadest, mõnikord ka teistest täiskasvanud alluvatest huntidest. Karja struktuurilt koosnebki kari alfaemasest ja isasest, kes saavad ka kõige tõenäolisemalt omavahel järglasi, teisel hierarhilisel kohal on beetahundid ning kõige madalamal positsioonil oomegahundid. Tavaliselt püsivad sellised hundikarjad koos kaks kuni kolm aastat koos rännates ja jahtides. Karjades liiguvad hundid sügisest kevadeni. Kari moodustub vanast isas- ja emashundist ning nende eelmise ja sama aasta poegadest. Sotsiaalne struktuur Karja juht on emasloom. Perekarjad võivad talvel ühineda ka suuremateks liitkarjadeks. Vahel on karjas ka juhtpaari õed-vennad, mõnikord ka võõrad. Tavaliselt on karjas kuni 3-aastased noorloomad, just selles vanuses saavad nad täiskasvanuks ja kui nad pole haiged või nõrgad, lahkuvad nad karjast. Hundikari liigub täpses reas. Tavaliselt on reas esimene üks juhtpaarist, kuid kui lumi on väga sügav ja huntidel on raske liikuda, siis vahel osutub "teemeistriks" ka mõni nn tavahunt. Võimuredel mängib huntide juures tähtsat rolli ja iga looma positsioon karjas tehakse selgeks juba kutsikapõlves. Näiteks kui hundil on saba püsti ja kõrvad kikkis, siis on hunt karja juht, või kui hundi saba on jäik, on ta valmis ründama. Suvel elavad poegi kasvatavad hundid paarides. Heidikutest loomad või ka üksikud "mässajatest" noored isased võivad elutseda eraklikult. Pesa ja pojad Hunt on monogaamne loom, paarid püsivad kogu elu. Ka poegade eest hoolitseb hundipaar koos. Kokku saadakse sügisel, et siis juba veidi vanemaks saanud kutsikatele jahipidamist õpetada. Huntide jooksuaeg on jaanuaris-veebruaris. Emahundi ellujäävate järglaste hulk sõltub toitumistingimustest, asustustihedusest ja tema positsioonist karjas. Juba märtsi lõpus jäävad hundid paiksemaks ning pöörduvad pesapaika-suvekorterisse. Pesaks valitakse võimalusel veekogu läheduses vana rebase- või kährikuurg. Hunt võib urgu vajadusel süvendada. Pärast 62–65-päevast tiinust sünnivad aprillis kaetud kõrvadega pimedad kutsikad. Tavaliselt on pesakonnas 5–7 tillukest tumedat karva kutsikat, kuid nende arv võib ulatuda ka üle kümne. Kutsikad kaaluvad 300–500 g. Silmad avanevad 10–12-päevaselt. Kutsikad saavad nägijaks 9–12 päeva vanuselt ja nädal või paar hiljem hakkavad lõikuma piimahambad. Kõik kutsikad ei suuda esimesi elunädalaid üle elada, ükskõik kui palju nende eest ka hoolitsetakse. Umbes poolteist kuud saab pisipere põhitoiduna piima, kuid juba pärast esimeste hammaste tulekut hakkavad vanaloomad kutsikatele andma ka poolenisti seeditud lihaollust. Hiljem lisanduvad toidulauale väiksemad loomad, murdmise õpetamiseks võib saak olla veel poolenisti elus. Kolmekuuselt hakkavad piimahambad vahetuma jäävhammaste vastu, kasv kiireneb ja umbes kaheksakuune noor hunt on saavutanud juba täiskasvanu suuruse. Emased saavad suguküpseks kahe-, isased kolmeaastaselt. Toitumine Hundid on karnivoorid ehk lihasööjad, toitudes siis peamiselt lihast. Ta võib korraga ära süüa 10 kg liha, aga võib ka kümmekond päeva järjest nälgida. Tavaliselt sööb hunt siiski päevas umbes 2 kg liha, parimal juhul 7–8 kg. Lisaks lihale söövad hundid puuvilju, marju, rohtu (et seedimist soodustada) ja muid taimi. Hundid toituvad peamiselt sõralistest, kuid ei ütle ära ka väiksematest ulukitest nagu näiteks jänesed, mutid ja linnud. Talvel toitub hunt sõralistest, jänestest ja ka pisematest kiskjatest. Suvel kütitakse koduloomi ning närilisi, ära ei põlata isegi putukaid ja linnumune. Hundi eelistatud saakloom on metskits. Saartel ja Lõuna-Eestis elavad hundid söövad ka punahirve. Hunt võib erakordselt harva spetsialiseeruda ka kindlale saakloomale, sealhulgas koerale. Hundid kasutavad koerte küttimiseks mitmesuguseid kavalusi: peibutavad koeri inimestest eemale ja võtavad neid isegi jahil ajust maha. Hunt on tugev kiskja ja suudab saaklooma kaua jälitada, sest on vastupidav jooksja. Kriimsilmad peavad enamasti jahti karjades, mõningatel juhtudel ka üksi. Jaht toimub organiseerunud karjana, kus igaühel on oma ülesanne. Karjana koostööd tehes on neil võimalik püüda endast mitu korda suuremaid ulukeid ning murda vahel ka suuremaid loomi, näiteks põtru. Arvatakse, et põdra murdmiseks peab karjas olema vähemalt kolm hunti. Toitumisterritooriumi suurus sõltub looduslikest tingimustest. Rikkaliku toidubaasiga metsaaladel on see 100–120 km2, avatud maastikel võib territooriumi suurus küündida üle tuhande ruutkilomeetri. Üksikutel juhtudel ulatuvad hundikarjade ränded tuhandete kilomeetrite taha. Suviti piisab väiksemast maa-alast, talvel võib see oluliselt suureneda, sõltudes saakloomade paiknemisest ja nende rännetest. On välja arvutatud, et hunt sööb aastas keskmiselt 40 metskitse, peale selle kümmekond metssiga. Hunti kutsutakse metsa sanitariks, sest ta kütib haigeid või vigaseid loomi ning piirab näriliste ja sõraliste arvukust. Sellisena on hunt ka indikaatorliik. Hunt ründab ka kodu- ja kariloomi, kuna need on metsloomadest kergemini kättesaadavamad. Inimesi ründavad ainult marutaudi põdevad hundid. Paljunemine Hundid alustavad järglaste saamist teise ja kolmanda eluaasta vahel. Suguküpselt lahkub enamik hunte oma sünnikarjast, et liituda mõne teise karjaga või luua enda oma. Hundid leiavad paarilise kogu eluks. Hundikutsikad sünnivad varjulises, lõunapoolsel nõlval kuiva pinnasesse kaevatud urus, pimedate ja kurtidena. Emahundi tiinus kestab 63 päeva. Tavalise pesakonna suurus on enamasti neli kuni kuus hundikutsikat. Esimesel kolmel nädalal vajavad väiksed pojad söötmist iga nelja kuni kuue tunni järel. Emahunt püsib tavaliselt urus oma poegadega ning teised hundikarja liikmed toovad talle süüa. Hundikutsikad võõrutatakse emapiimast kaheksa nädala vanuselt ning hakkavad toituma pooltahkest toidust mille ema või teised karjaliikmed on eelnevalt läbi mälunud. Niipea kui kutsikad rohkem tahket toitu sööma hakkavad viiakse nad mitmetele või ühele platsile kokku, kus nad suve jooksul karja käitumist ning etiketti tundma õpivad. Kuue kuni kaheksa kuu vanuselt hakkavad noored hundid koos karjaga rändama ning jahtima. Alamliigid Kirjeldatud on ligi 40 hundi alamliiki. Mõni neist on välja surnud, mõne puhul pole kindel, kas on tegemist alamliigiga või mitte, näiteks itaalia hunt (Canis lupus italicus) ja ibeeria hunt (Canis lupus signatus) Loomamuinasjutud ja muistendid Huntidel on oluline osa eri rahvaste folklooris, sealhulgas Eestis: loomamuinasjuttudes, muistendeis ja legendides. Harilikult kujutatakse muinasjuttudes hunti ahne ja rumalana. Euroopa muinasjuttudes on kuri hunt näiteks "Punamütsikese", "Kolme põrsakese" ja "Seitsme kitsetalle" loos. Rooma valitsejate legendaarne esiisa oli Romulus, kelle koos ta kaksikvenna Remusega kasvatas üles emahunt. Rudyard Kiplingi "Mowgli" jutustab poisist, kelle hundid üles kasvatasid. Hundi nime on peetud tabuks, mistõttu vanarahvas on hunti mitmeti nimetanud: kriimsilm, võsavillem, hallivatimees, püha Jüri kutsikas jne. Hundi eestikeelne nimetus ongi laenatud saksa keelest; algupärane omanimetus oli susi (nagu soome keeleski). Vanasti loodeti huntidest lahti saada sõnumise abil. Selliste luuletustega loodeti hundi vaimu ja koos vaimuga ka keha oma talust eemale ajada: "Metsa hulli, metsa halli, metsa ilusada isanda, metsa karvane kasuka! Kui sa kuuled minu jääle ja mu kalli karja jääle, pista pea põõsa`asse, nina nirki mätta`asse, ambad aja roika`asse, otsi muida oina`aida, katsu muida karjatseida, murra muida mullikaida!" 2018. aastal kuulutati hunt Eesti rahvusloomaks. Vaata ka Esimene aasta loom 2013 Libahunt Hundijaht Hundiõng Ibeeria hunt Viited Kirjandus Mati Kaal. Hunt. Loodusehuvilistele ja jahimeestele. Tallinn, 1983. Ilmar Rootsi. Tuli susi soovikusta. Tartu, 2005. Fuller, T. K. Wolves: Spirit of the Wild. Chartwell Crestline, 2019. Peatükk 3: What wolves eat, lk 53. ISBN 978-0785837381(inglise keeles) Välislingid Keskkonnateabe Keskus: Hundi pesakondade arv, Indikaator näitab hundipesakondade arvukust Eestis. Pesakondade arvukus annab võrreldes absoluutarvukuse hinnangutega täpsema pildi liigi tegelikust levikust ning asurkondade elujõulisusest. Balti saladused. Võitmatu hunt Miksike: Canis Lupus Peeter Ernits. "Lääne-Virumaal murdsid hundid hundi" Postimees, 17. veebruar 2004 Tiit Reinberg. "Hundid murravad massiliselt metssigu" Postimees, 14. veebruar 2004 Piret Pappel. "Veebruari loom – hunt" Eesti Loodus Ott Heinapuu. "Jahimehed tabasid Eestis esmakordselt kindla huntkoera" Eesti Päevaleht, 16. mai 2009 Eesti post, Hunt Viio Aitsam. Värske lumi aitab hundijahti pidada Maaleht, 17. detsember 2009 Indrek S. Einberg. Rootsis saavad hundijahti pidavad jahimehed tapmisähvardusi Maaleht, 18. aprill 2011 Henry Nicholls, Tõde huntide kohta, (BBC News Online, vaadatud 17. aprillil 2015, inglise keeles) Koerlased Eesti imetajad


source: fineweb

text: Kiiking ja kiikumine Kiiking on Eestis leiutatud ja edendatav spordiala, kus inimesel tuleb panna kiik järjest suureneva amplituudiga võnkuma. Eesmärgiks on teha võimalikult pikkade aistega ring ümber kiige võlli. Kiiking algab siis, kui jalad on kõrgemal kui pea – enne seda on tegemist tavakiikumisega. Esimese kiikingu kiige kavandas ja lõi 1993. aastal Pärnust pärit Ado Kosk. Kiikingu kiige arendamist tänapäevasel kujul alustati 1996. aastal, mil püstitati Pärnusse Sõduri talu maadele esimene reguleeritavate aistega metallkiik. Ado pani aluse ka kiikingule kui sportlikule tegevusalale, kuna oli esimene inimene, kes kiikus üle võlli reguleeritavate aistega kiigel (1996. a). 2001. aastal püstitati kiikingus meeste esimene Guinessi rekord, milleks oli 7.01 meetrit. Alles 2004. aastal parandati rekordit, aga seda ainult 1 cm võrra (7.02 m). Eesti kiikingu rekorditabelit juhivad praegu Kaspar Taimsoo (tulemusega 7.08 m) ning Kätlin Kink (tulemusega 5.94 m).


Päise või jaluse lisamine kõikidele slaididele Iga slaid põhineb juhtslaidil. Juhtslaidile lisatud tekst, pildid, tabelid, väljad ja muud objektid on taustana nähtavad kõikidel selle juhtslaidiga seotud slaididel. Juhteksemplarid on olemas slaidide, märkmete ja jaotusmaterjali lehtede jaoks. Juhtslaidi redigeerimiseks vali Vaade - Juhtslaid. Juhtslaidivaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Märkmete juhteksemplari redigeerimiseks vali Vaade - Juhtmärkmed. Juhtmärkmete vaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Jaotusmaterjali juhteksemplari redigeerimiseks vali Vaade - Juhtjaotusmaterjal. Juhtjaotusmaterjali vaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Eeldefineeritud päiste ja jaluste objektide lisamine Igal juhteksemplari tüübil on eeldefineeritud alad kuupäeva, jaluse ja slaidinumbrite paigutamiseks. Juhtvaatele lülitumisel saab neid alasid liigutada suvalisse kohta juhteksemplaril. Samuti saab neisse lisada täiendavat teksti ja muuta nende suurust. Alasisu valimisel saab vormindada teksti, näiteks muuta fondi suurust ja värvi. Eeldefineeritud päiseala on ainult märkmetel ja jaotusmaterjalil. Kui soovid päist kõigile slaididele, võid liigutada juhtslaidi jaluseala slaidi ülaossa. Juhtslaidile lisatud objektid on nähtavad kõikidel seda juhtslaidi kasutavatel slaididel. Vali Lisamine - Päis ja jalus. Avaneb dialoog, millel on kaks kaarti: Slaidid ning Märkmed ja jaotusmaterjal, kuhu saab sisestada sisu eeldefineeritud aladele. Kuupäeva ja kellaaja ruut on vaikimisi märgitud, kuid vorminguks on määratud "Fikseeritud" ja teksti sisestamise kast on tühi, seega kuupäeva ja kellaaega slaididele ei kuvata. Jaluse märkeruut on vaikimisi märgitud, kuid teksti sisestamise kast on tühi, seega ei kuvata slaididel jalust. Slaidinumbri ruut on tühi, seega slaidinumbreid ei kuvata. Sisesta või vali sisu, mis peab olema nähtav kõikidel slaididel. Kui soovid muuta juhtobjektide paigutust või vormindust, vali Vaade - Juhtslaid. Avandeb juhtslaid koos alaosa lähedal asuvate aladega. Võid alasid liigutada, valida välju ja rakendada neile vormindussätteid. Samuti võid sisestada teksti, mida kuvatakse väljade kõrval. Klõpsa kuupäeva alal ja nihuta kuupäeva ja kellaaja välja. Kuupäeva ja kellaaja vorminduse muutmiseks vali väli <kuupäev/kellaaeg> ja rakenda sellele soovitud vormindussätted. Sama võid teha ka jaluse ja slaidinumbri alaga. Tekstiobjektide lisamine päise või jaluse objektidena Tekstiobjekte saab lisada juhtslaidil suvalisse kohta. Vali Vaade - Juhtslaid. Vali joonistusribal teksti ikoon . Lohista hiirega juhtslaidis tekstiobjekti moodustamiseks ja kirjuta või aseta oma tekst. Kui oled lõpetanud, vali Vaade - Normaalvaade. Päisesse või jalusesse on võimalik lisada ka välju nagu kuupäev või leheküljenumber. Selleks vali Lisamine - Väljad. SlaidiLehe tausta muutmine JuhtslaidideJuhtlehtede muutmine ja lisamine Lisa väljad This page is: /text/simpress/guide/footer.xhp Title is: Päise või jaluse lisamine kõikidele slaididele


Tasakaalu kaotanud eakas mees kukkus vastu sõitvat veoautot Tallinnas Suur-Sõjamäel sai eile vigastada eakas mees, kes teepeenral kõndides kaotas tasakaalu ja kukkus vastu möödasõitnud veoautot. Kella 16 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Tallinna-Lagedi maantee 5. kilomeetril Sõjamäe bussipeatuse juures. Sõidutee parempoolsel teepeenral kõndinud 85-aastane Arkadi kaotas tasakaalu ning kukkus vastu temast möödunud veoautot DAF, mida juhtis 27-aastane Marek. Vigastada saanud jalakäija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpusesse. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71299737


source: CulturaX

text: Anna Austraalias: May 2012 Igatsus levika järele. Siin on oldud nüüd täpselt kuus nädalat! Kuulan vihmasajus lindistatud klaveripala ja kohe meenub Euroopa. Eesti, ja vähe puudub, et ka Levikas, nüüdsest suure tähega! Vahel on nagu sissekodeeritud, et peab sinnapoole liikuma hakkama ja imelik on, kui sinna minna ei saa. Nagu elevandid, kes külastavad kohti, kus nende suured juhid on hinge heitnud, pean mina käima Levikas, vist sellepärast, et meil pole surnuaedade külastamise kommet, aga kuskil ju peab hinge puhkama. Täna on jällegi üks vaba päev, töövaba päev, minu päev, kus ma veedan oma aja virtuaalses levikas. Vrsti hakkan youtubest diskot kuulama ja loen ehk Sirpi. Kuidagi on nii kujunenud, et just laupäevad on mul vabad, mis on päris hea, sest paljudel on laupäevad vabad, ja siis on, kellega nt baari minna. Eelmisel nädalavahetusel saigi karjaga 40 km kaugusele lähimasse baari mindud, mis aga algas juba halvasti. Mul oli kõhus veider tunne, et midagi juhtub, ja juhtuski. Ma kohe üldse ei tahtnud minna, kuid minemata ka jätta ei saanud. Laupäeval hakksid poisid ägedalt kärakat panema ja kuna me juba Kristieniga eelmisel öösel olime baaris käinud, siis taheti kohe hommikul sinna uuesti minna, eesotsas Kristianiga, kes juba teist päeva pudeliga alustas. Reede öösel sõitsin mina Kristieni madala jüütiga, või mis ta õige kirjapilt ongi, mööda kruusateid üles alla, pidin sügavates aukudes diagonaale võtma ja kogu aeg käike vahetama, mis siis tegevuse käigus ka selgeks sai;D Siin on üldse tore, teed, mida tahad! Järgmine päev mindi kohe hommikul baari tagasi, kuid sedapuhku sõitsime kõik seitsmeistelises, mille salongi oli Bastion omale magamistoa ehitanud. Viiekesti lebotasime voodil ja õlu vahutas uljalt künklikul teel. Alguses olime plaaninud minna kahe autoga, kuid juba teekonna alguses osutus Kristian ikkagi sõiduvõimetuks, tallas oma jüüti siduri kärssama ja paari tonnine laks saigi kohe kirja. Mnjahh, oligi muretum, et ta ei sõitnud rohkem. Baaris töötab üks Lõuna-Eesti tüdruk Kadri, kes on päris noor aga juba selle koha manager. Leidsime sealt veel mõned tuttavad näod eest, kes Bonney Downsile töötavad, kuid praegu Nullagineis elavad. Kõik, mille eest vähegi raha on võimalik küsida on tasustatud. Joogid on kõik 7, 8 dollarit lask. Musa pala maksab dollari. Eriti ülbe ja nooruke baaridaam sebib mööda baari ja kohati letil turnides purupurjus kaevandusetööliste vahel ringi ja on väljavihastamise äärel. Ta ei oska end veel õigesti kehtestada ja püüab kõigile meeldida kuid on ka asjatult tige. Ta on Ches ühe essiga. Muidu on baar eredalt valgustatud nagu koolisöökla, mõned piljardilauad, mõni õllevaat, musamasin, suvaline ruumilahendus, meenutab Venemaa kolkaid. Hädapärane. Siseõues on veel kohvikulaudu söögiaegade jaoks ja päris õues on vagunid, kus kaevurid elavad. Üks öö siinkandis maksab 250 dollarit. Tantsisin üle pika aja ja võtsin ka mõned õlled. Mingi hetk läksime Nullaginei vahele Kristieniga jalutama, kuna Kadri viskas ta baarist välja, ronisime või õigupoolest mina ronisin ühe mäe otsa, mille tõus oli nii järsk, et Kristien juba jalamil aina alla veerema hakkas. Mängisin ka väikeste lastega alevi vahel palli ja tundsin neile kaasa, sest nad vaid purjus inimesi enda ümber siiberdamas ja okkalistesse põõsastesse kukkumas näevad. Juba saabudes olid mehed vähe äksi täis ja meie Andy ja keegi Kadri sõber hakkasid juba tutvudes naaklema. Andy ja Michelle hoidsid baarist edaspidi eemale ja Ruth, Bastion ja Joel mängisid piljardit, mina tantsisin ja kõik jõid. Hakkasime siis kodu poole minema, kui Shaine hakkas ägedalt Bastioni peale karjuma, et võtku too hoog maha, lasku tal jala minna ja nii edasi ja edasi, kuni kõik karjusid läbisegi. Mingi hetk tuli välja, et Shaine ei salli Bastionit. Ta oli terve nädala pidanud B-le siinset olukorda tutvustama, kuid oli seda päris närviliselt ja bossilikult teinud. Bastion oli igal õhtul endast väljas, sest asja eest teist taga oli pidanud ta ootama, jooksma, selgitusteta passima jne. Shaine ei teinud talle kohanemist kuigi kergeks. Ma üritasin B-le oma kogemusi jagada, kuid see meesliini hierarhia on isegi hullem. Shaine tahab jubedasti ülemusele meeldida ja on hirmul iga liigutuse ees, mille Bastion tegi. Mul oli tõeliselt kahju, kui ta pühapäeva hommikul otsustas lahkuda. Ta õpetas mulle võitluskunste ja oli niisama elav ja kena inimene, millist teist siit ei leia. Tegime paaril korral ka proovi koos improviseerida oma lemmikpillidel, tema dijeridoo ja mina parmuka peal. Ka tema oli siia tulnud haigena, tal olid mingid jamad jalgadega, proovisin tema peal ühte assiste'i, mille läbiviimine osutus päris pikaks protseduuriks, kuid andis pärsi hea tulemuse. Nüüd on ta siit juba kaugel, loodan, et ta leiab parema koha. Siin on palju, millega mitte rahul olla, kuid saab ka teisiti. Shainil oli ka päris raske ketk, kus ta õde ja lapsed autoavarii tõttu haiglas. Sellest hoolimata ei peaks ta oma probleeme tööle kaasa võtma ja teiste vastu vastik olema. Kuid Shaine võitis, ta oskas end bossi ees õigustada ja mis maksab ausus siin metsikus läänes! Kõik tajusid, et Bastion pole milleski süüdi. Ma arvan, et ta ei näinud olukorda piisavalt palju kõrvalt, oli haavatav. Olin terve nädala hommikuses vahetuses köögis tööl. Minu ülesanne oli teha kõik ettevalmistused koka kõrvalt hommikusöögiks ja pärast hommikusööki järgmiseks hommikuks 70-80 võileiba ja 40 karpi puuviljasalatit. Aitasin tüdrukuid mõni päev ka pesumajas, sest mingi õnne läbi oli neil 7-8 tuba näkku iga päev vaja ära teha. Ma loodan, et edaspidi nii hullu koormat pole, mis on aga ebatõenäoline, sest siin tekib neid dongasid aina juurde ja juurde. Rauamaagi kaevandused aina kasvavad ja siin äri õitseb. Tõusmine oli iga päev juba pool neli aga selle eest poole kaheteistkümnest alates terve päev vaba. Vaatasin mõnusalt oma toas filme ja harjutasin Kristieni peal tätoveerimist. Ta- hull- tahab mulle seanahaks olla. Kahjuks on see pill made in china ja eile ilmnesid järjekordselt mingid rikked. Nõel ei käi korralikult üles alla ja kui tindi sisse kasta, jääb sootuks vakka. Proovisin kõike, suuremaid ja väiksemaid otsikuid, kolme ja nelja kummi ja kruttisin kõiki nuppe ja monteerisin kinni ja lahti. Ma loodan, et keegi oskab head nõu anda! Loodan, et masinaid juba tuksi ei keeranud! Alice Imedemaal oli tõeliselt heaks filmielamuseks. Arhetüüpiline lugu. Vaatasin ka aborigeenide lugu "Kümme Kanuud", mis meeldis heade näitlejatööde tõttu, meenutas väheke "Jumalad on vist hulluks läinud", kuid seal polnud mingeid tänapäeva elemente. Lihtsalt sain kinnitust, et aborigeenid on laias laastus inimesed nagu kõik teised. Ehkki neile nagu ka paljudele aafriklastele on omane, et mehel on mitu naist ja nt kui mees sureb, siis tema noorem vend saab tema naised endale ja igast muid vaimu asju. Kristien teadis rääkida, et nende teadjameestel on selline võime, et kui nad su luudele osutavad, siis kärvad varsti maha. Arstid on nõia poolt katsutud patsiente uurinud ja terveteks tunnistanud, kuid peadne surm on siiski vältimatu. Ma isegi leian, et väga normaalne oleks, kui inimesed elaksid ka praegu nõnda kommuunides nagu aborigeenid ennemuiste. Üksikute meeste elamu oli päris naljakas ilmutis. Kommuuni teema on õhus. Praegu elan ka siin tegelt ju nagu kommuunis. Mulle meeldib! Koos, koos, koos! Olevik ja tulevik vahetasid kohad ja minevik hakkas kummitama. Ma tahtsin joosta, hingetuks Ma sain tühjaks. Posted by Annaustraalias at 23:36 1 comment: Ja nüüd lühendatud versioonis: Pühendan oma kaunimatest kauneimale emala ühe kohaliku hiti: Wagon wheel. http://www.youtube.com/watch?v=1gX1EP6mG-E&feature=related järgmine kord, kui kohtume, laulan seda ise! Posted by Annaustraalias at 23:33 1 comment: Aua tööle! Nädala alguses olin oma kolleegidele nuhtluseks kaelas, nad pidid peale oma korterite koristamist veel ka mind aitama, sest ma ei saanud ega saanud kuidagi võrdväärseks partneriks. Mul kulus arvatavasti osalt tänu palavikule nädal rohkem, kui teistel tavaliselt, et töötemposse sisse elada. Sellele järgnes tõsine, kuid lühike jutuajamine perenaisega, kes ütles mulle, et hakka uut tööd otsima, kui sa sellega hakkama ei saa, sest tema on kätest jalust rabatud ja teistele pole ka kedagi koormaks vaja. Asi sai alguse kõik mingist suhtlusbarjäärist. Tüdrukud ja kohalikud võõrastasid mind ja mina vajasin võibolla liiga palju juhatust. Tundsin end mingil hetkel pisut kõrvalejäetuna ka keelelise barjääri tõttu. Ja ega nad ei peagi mind kohe oma perre lahkelt vastu võtma, mida ma küll väheke nagu eeldasin, kuid ega ma ei kujuta ette, mis inimestega nad siin kokku on pidanud kõik puutuma, sest kolm kuud on tegelikult lühike aeg ja kuus tüdrukut, kes kogu aeg vahelduvad, võib väga tuimaks teha. Olin ennist ka ainukesena tõstatanud teema interneti kasutusaegade üle, sest võime kõike, mis pole lihtsalt maili vaatamine, teha alles pärast kümmet õhtul, aga kui kell neli hommikul tõusmine on, siis on sama hea, kui võimatu oma skype'i minutid kätte saada. Ja suhtluse piiramine tundus mulle kõige hullem kuritegu minu isiku suunas. Aga, mul oli raske vajadus lihtsa suhtluse järgi. Iga õhtu selgitasin oma sõbrale Perthis, kuidas kohanen ja kes siis mind aina kuulas ja hea sõnaga üleval hoidis; saatis isegi DVD saientoloogia lahendustega minu küsimustele. Kuid pererahvale jäi mulje, et olen internetisõltlasest nõrga närvikavaga veidi tahumatu preilikene. Ma käisin officis peremeestele oma muret kurtmas, tõin välja neile oma õigused, sest töökuulutuses oli märgitud, et internett on üks pakutavatest hüvedest, sest nad ei tahtnud kuuldagi, et ma tingimustega rahul ei ole. Ma hakkasin nutma, sest ma tundsin, et mulle oli tehtud ülekohut ja see läks juba eraelu alla, mida ma teatavast pingeolukorrast tingituna ei valitsenud. Kui ma palaviku tõttu ei suutnud ka tööle kontsentreeruda, siis tehti mulle juba teine märkus. Ka köök oli kuulutanud, et ma olen aeglane. Ühesõnaga oli stressirohke olukord, mis tekkis justkui iseenesest ja keegi mulle midagi kinkida ei tahtnud. Töömaailmas ei hoolita sinu isiklikest probleemidest, kõigil omad jamad ja eluraskused. Tõeline võitlus ellujäämise nimel. Hakkasin siis oma saientoloogist sõbra nõuandeid järgides tegelema selle juhtumiga, kus ma tean, et ma pole aeglane ega motivatsioonitu ega õnnetu ega töövõimetu, vaid miski segav faktor ruulib olukorra üle. Läksin pärast tööd ühte eelnevalt koristatud dongasse ja hakkasin kõiki asju neid nimetades katsuma ning sundisin end kõike seda kordama kuni kõiki asju sai viis kuus korda läbi katsutud. Mõistsin, et ma katsun neid aralt ja ebakindlalt, hakkasin asju kätte võtma ja lahti keerama ja sisse-välja lülitama, kuni mul hirm nende ees kadus. Siis töötasin ruumid kolm korda kuivalt läbi nii, et igale liigutusele pidi järgnema kohe teine, kuni süsteem, kuidas tuba ära teha, oli peas. Hirm oli selleks korraks uue olukorra ees taltsutatud, usaldasin end nüüd täielikult. Järgmisel hommikul ootas meid üllatus, igaüks pidi lühikese ajaga 7 tuba ära kraamima. Olin selleks vaimselt valmis, olles vaid paar-kolm tundi eelneva öö jooksul magada saanud. Minu edasine siinolemine sõltus otseselt järgmisest hommikust. Aga oi, ma olin kiire, toa koristamine oli nagu käkitegu, töö lendas käes, sundisin end veel takka, "done, next!" Ilma pikemalt mõtlemata olin täiesti kontsentreerunud ja esimest korda elus sain aru, mis vahe on töötegemisel ja töötegemisel. Ennist kannatasin sääraste mõttekäikude all, mis ilmnesid eneseõigustuseks, et ma pole vähemalt lohakas ja hoolimatu, kui lihtsalt lappi uurisin ja töö kuidagi ei edenenud. Nüüd aga nautisin töökust ja ärategemist. Kui viimase toa põrandat pesin, siis tuli kolleeg alles oma viimast tuba koristama, ära tegin! Kui Jenny, enne kohvipausile minekut, minu käest erilise tähelepanuga küsis, kas mul ikka kõik toad said tehtud ja kui ma talle jaatavalt vastasin, siis oli tema näol heakskiitev naeratus ja ma pälvisin tema lugupidamise. Täna tõi ta koosolekul välja, et olen tubli olnud ja mulle tehti väike aplaus. Ka teistele oli see võit, sest nii kui midagi korda saadad, mõjub see kõigile ja kõik tahavad sinuga järsku suhelda. Pinged vaibusid hoobilt. Mõni päev on nagu sõjaolukord, kus peab olema eriti terane, et asjad positiivselt lõppeksid. Tundub, nagu oleks mingi eriline tähtede seis, sest õhk on pinget aga ka väljakutseid täis. Mulle meenub nüüd, kuidas Tambet mulle mitu kuud tagasi rääkis, et ta oli just äsja sõjas. Ma ei saanud kohe üldse aru, mida ta sellega mõtles, kuid nüüd mõistan teda täielikult. Tegin veel ka tähelepaneku, et enne seda, kui pingeline otsustav aeg käima läheb, ilmuvad kella peale valmisolekuks teavitavad numbrid, mis on nt 00:08, 14:44, 22:22 jne, kui asi hakkab lõppema, siis numbrid muutuvad- ei ilmu mitte 12:34 vaid 12:43, miski mis on juba möödas. Ja nüüd, kui kella vaatan, ei ole seal midagi erakordset. Huvitav on see, et ka vaenlased ilmuvad, kes teevad oma õõnestava töö, kuid ka liitlased ilmuvad ja teevad oma töö. See on väga põnev katsumus, kus tegevus toimub mingil omaette tasandil ja kui meele erksa hoiad, siis on see nagu seiklusfilm ja sina peategelane selles. Igal juhul selleks korraks on rahu maa peal tagasi. Siia tuli just lisatööjõuks üks Berliini poiss Bastian, kes on ju peaaegu samast kandist ja kombemaailmast; plus ka perepoja tüdruksõber Helene saabus tagasi, kes on Venemaa sakslanna ja mul hakkas kuidagi julgem ja kodusem kohe. Lisaks olen ka kokkade Iani ja Kristieniga sina peale saanud. Ja lisaks! Te ei arva ealeski ära! Hommikusöögi kokk Kristien on meil nimelt tattoo huviline ja kui ma talle ka oma tattood näitasin, milleks on üks täpike väikesel sõrmel, mis sinna tattoo kursuse ajal õnnetusena ilmus, siis otsustas ta, et ma pean talle draakoni tegema ja tellis neti kaudu masina, tindid ja isegi harjutamiseks "värvi ise!" pildid kunstnahal. Kui masin saabub, hakkan kohe käppa valgeks tegema, või siis sinisemaks! See teadmine innustas mind veelgi siiajäämise nimel pingutama. Hakkan aga kohe joonistama! See on uskumatu, millised võimalused mulle siia mittekuhugi kätte tulevad! Täitsa põnev väljavaade tulevikuks! Ja ma ehk tõesti lähengi isa jälgedes, sest sõjaväes just seda ta tegi! Mine sa tea, äkki tuleb ka juhus kellelegi Kristus südamesse kritseldada. Meie tüdrukud läksid täna aga lähemasse linna karja kokkuajamise avapeole. Olid väga elevil ja kenad. Võtsid magamiskotid kaasa ja ööbivad esimest korda väljaspool Bonney Downs'i. Tehti nalja, et lähevad omale mehi otsima, õlut võeti minu arvates küll kaasa selle arvestusega;D Posted by Annaustraalias at 01:23 1 comment: Joon vihmavett ja võin ka magnetiga kive korjata kui tahan! Tere pere ja külanaised! Lähemalt siis elust-olust. Tahan siia kohe kindlasti kõigiks kolmeks kuuks jääda- Bonney Downs Station on saanud minu turvaliseks koduks. Kes siit minemas on, mõtleb, et peab kellegi endaga tsivilisatsiooni kaasa võtma, et oleks kellega rääkida. Vesi maitseb siin magus, sest joome vihmavett, mida kogutakse vihmaperioodil suurtesse mahutitesse, ja sellest jätkub järgmiseks kaheksaks põuakuuks. Perthi vesi oli nagu väikelaste basseinivesi nõrgema klooriga, kuid olenes ka linnaosast, sest kloori lisatakse veele torustiku bakteriaalsust arvestades ja kaugemad punktid said juba täitsa kõlbulikku joogivett. Siinne kaevuvesi on ka veidi nagu merevee või mingi sooda-laadse maitsega. Kes teab, võiolla on pikapeale kloor enne talutav kui originaal. Vihmavees pole aga teatavasti üldse mineraale, mis võib ka lõpuks ei tea, kuidas mõjuda. Igatahes närvi ajab, kui puhast vett ei saa, sest pooleliitrine allikavesi maksab kioskis 3 dollarit. Siin olen veega rahul ja õhk on ka mõnus. Põõsad on veel rohelised ja taimekesed õitsevad, kannavad seemneid, palju igasuguseid kuumakindlaid roboteid roomab ja lendab ringi ja konnad on niisked. Eile nägin mingit dinosauruse moodi looma, aind et kuskil vaksa pikkust, too oli nii väle, et võisin vaid ta hüppavast liikumisest aimata, et tegemist polnud tavalise sisalikuga. Siinsed loomad on kas väga aeglased või üli kiired. Rohutirtse on palju erinevaid liike, kuid rohi ise on siin väga kuiv, terav ja eemaletõukav. Selleks, et põõsaste vahele jalutama minna, tuleb end korralikult kinni mässida, pole ime, et osad tirtsud pigem raudtirtse meenutavad. Ma ei mõista, kuidas aborigeenid palja jalu selles looduses hakkama saavad, viimane kui kõrs kannab eriti tigedaid okkaid, täielik ohaka meri! Õhtuti, kui kokk kuumlaua välisööklas ette valmistab, ilmuvad sajad kärbsed, kedas peab hoolega tihlavossitama. Põua ajal ilmub massiliselt kärbseid, sest lehmad surevad kuumusest kaugetel karjamaadel. Mõneks-paariks tunniks nii hommiku kui õhtul ilmub muidu vaikse peamaja ümber sadakond inimest, kes oma hommiku- ja õhtusöögi siin luusse lasevad ja siis kas tööle või magama kebivad. Osad kaevanduse töötajad on alati öises vahetuses ja seetõttu tuleb ka dongade (elamud) vahel vaikselt toimetada. Töölistele on ette nähtud ka vabaajaveetmise ruum, kus on telekas ja telefon, diivanid, dušš ja kööginurk. Kõik muud ruumid peale minu majakese ja peamaja, mis koosneb vanemast- võibolla 100 aastasest palkmajast ja uuemast, kuid ka üsna vanast kivimajast, mis on ühendatud varjualusega, kus toimub siis toitlustus, on vagunisarnased plastmassist karbid. Palkmaja on puhtalt kohaliku pere päralt, seal on ka office ja kivimajas asub köök ja elab staff. Mina elan praegu endiselt peakompleksist kaugemal betoonist majakeses, kus on 6 väikest ruumikest. Peamaja lähedal on veel mitu varjualust, mis lõppevad laoruumidega, kuhu iga nädal saabub 1 tõstukialusetäis kuivaineid, 1 tõstukialus puu- ja juurvilju ja 1 tõstukialus liha, kala. Ma arvan, euroalus on sellest poole väiksem. Natuke veider on mõelda, et nädalaga süüakse ära siin umbes ruum liha. Hommikul ärkan kas kell neli ja töö hakkab viis, siis olen hommikusöögil abiks või kell kuus ja töö hakkab seitse, siis pühin kõik põrandad ja läheme tüdrukutega oma merekonteinerisse mäe otsas, kust haarame oma tööämbrid kõige keemia ja erinevate lappidega ning korvid voodipesuga. Tavaliselt on keegi juba tubadest linad ja rätikud pesumajja viinud, kus pärast koristamist puhta pesu kokku voldime ja merekonteinerisse tagasi viime. Meil on oma tööauto, millega kõike seda kola veame ja vaikselt saan ka praktiseerida autosõitu, kuigi sõita pole tavaliselt üle 100 meetri vaja. Iga kord on kuni neli tuba teha olnud ja iga toa peale peaks kuluma maks. 20 minutit. Mul on alati kõvasti rohkem läinud ja kuna viimastel päevadel olen ka kerges palavikus olnud, kukub asi suht vaevaliselt välja. Nüüd pean juba sisseelamise tundemärke ilmutama ja sama kiireks muutuma kui vanad olijad. Jenny tegi mulle teise kiire koolituse, kuidas töö süsteemselt ära teha. Ma analüüsisin ka enda tegevust ja tuvastasin, et ma kulutan liialt palju aega ühele asjale, et mul pole edasiminekut, jään ühte liigutusse kinni: pesen lappi, teen ühte kohta mitun korda üle jne. Kuid nüüd juba tegin kaks tuba tunniga ja mingid uued nipid on käpas. Töötame kauemalt poole üheni ja siis algab siesta; õhtul aitan mõnikord kolm tundi õhtusöögi juures. Kokku töötan 38 tundi nädalas. Päris palju on vaba aega, millest osa kulutan alati väljamagamise peale, sest siin võtab ka kuumus powerit maha, isegi, kui päris hästi puhatud saab. Töögraafikuga olen ühesõnaga väga rahu. Ja palju annab aega see, et ma ei pea tööle ja koju sõitma. Perthis kulus mul 2 tundi päevas vähemalt sõidu peale. Viimase nädala olen taas malet saanud mängida. Ja esimest korda olen ka võitnud. Mul olid Perthis kaks väga rasket nädalat, kus ma üldse aru ei saanud, et ma võin selles mängus kunagi hea olla, kuid tegin ikkagi piisavalt tähelepanekuid ja nüüd on järsku see mäng end mulle avanud. Ja ma olevat siin hea mängija. Mehed saavad pähe nagu mühiseb. Mõni ei julgegi minuga üldse mängida, kuulsus käib kaugele ette;D Muidu olid isa ja õde peres päris kõvad malekäpad ja mina arvasin, et mul puudub selleks ajupotensiaal, kuid harjutamine teeb taaskord imet. Mul on males veel pikk tee minna. Peamine on ikka iga asja juures, et esimese hooga käega ei lööks. Siin oli just üks väheke ebamugav vahejuhtum ühe uue treilamehega, kes oli väheke ebameeldiv tegelane, kuigi hea males. Ta oli selline rahuliku ja meeldiva kuid väheke libeda hääle ja olekuga keskealine tüüp. Üks õhtu ta tuli ja istus mulle liiga ligidale ja hakkas juttu puhuma endal kurk haige ja palavik üleval. Haistsin tema ebameeldivat hingeõhku ja lootsin, et ma haigeks ei jää. Kannatasin selle sisutühja vestluse välja ja järgmine päev tunnen, et mu kurk on haige. Järjekordselt kannatasin enda viisakuse ja lepplikkuse pärast, oleksin kohe eemale pidanud tõmbama. Tema oli järgmine päev terve, kuid mina olen nüüd juba terve nädala haige olnud, arvatavasti äsja söödud antibiootikumid on mind nõrgestanud, sest teistele pole see viirus eriti külge hakanud, kuigi aevastavad siin aegajalt. See tüüp ilmus ikka mulle ligi ja üks õhtu kui ma oma pesu riputasin, tuli ta ka sinnajuurde passima. Siis komplimendid ja hakkas kutsuma oma tuppa, et vaatame koos telekat jne. Õõõeeäääh! Kuna mul oli eile ülesandeks kõikides tubades vedelseebi pudelid ilusa roosa seebiga täita, siis pidin ka tema toas seda tegema ja päeval on nad ju kõik tööl, avastasin ma, et ta on sees suitsu teinud ja tuhka kraanikaussi raputanud. Ta tuba nägi ka väga ilge välja ja siis sai lõplikult selgeks, millise tüübiga tegemist on. Mainisin seda Jennyle. Õhtul näen seda tüüpi jälle ja küsin, et miks ta nii hilja veel üleval on, sest tavaliselt lähevad nad varakult voodi, ja ta hakkab mulle süütul häälel rääkima, et teda vallandati, sest ta olevat autos suitsu teinud aga tema ei tee kunagi sees suits. Ma tundsin end süüdi, sest arvasin, et minu pärast on ta nüüd töö kaotanud ja samas imestasin, et ta valetab ka mulle otse näkku. Kuid mul on hea meel, et teda nüüd siin pole ja tuli välja, et tema tööautost oldi suitsukonisid leitud ja minu lugu polnudki edasi läinud. Tal ja tema sõbral, kes mingil põhjusel veel alles jäeti, kuigi ka tema tuba koni järgi lehkas, puudus mingi teatav eetika ja lugupidamine sellesse kohta ja seda märkasid ka teised. Too teine tüüp tuli siia ja tappis kohe ühe surre ämbliku, kes oli selles toas juba ammu elanud ja nagu koduloomaks saanud. Eile oli laupäeva puhul Michelli tungival soovil pidulike rõivaste kandmise õhtu ja õhtusöök sai sootuks teise ilme, lõpuks aplodeeriti kokale, kes sellepeale punastas. Kokk on väga hästi organiseerunud tüüp, kes on salamisi perenaise ideaalmehe kujundiks nagu selgus eilse õlleringi ümber. Perenaine ja peremees on juba 12 aastat lahutatud, elavad erinevates tubades, kuid peavad seda äri siin koos ja neil on neljast lapsest noorim ka palagaliseks tööliseks. Peale selle koha, on veel lähedalolevas Nulliganis neil mingi päris suur äri ajamisel ja selleks on siin veel üks töödejuhataja palgal, kes koos kokaga jagavad tervet vagunit, mis on kaheks lukskorteriks ehitatud. Eile sain siis ka sinna sisse piiluda ja minu jaoks avanes siin täiesti uus dimensioon: modernne kantri, valgetes toonides ja kandiliste vormide, avarate ruumilahendustega, plasma telerite ja espressomasinatega, kuid kõik see nahksaabaste ja kaabude, teksade ja ruuduliste särkidega üle kuhjatud.


source: wikipedia

text: Eesti keel (varasem nimetus maakeel) on läänemeresoome lõunarühma kuuluv keel. Eesti keel on Eesti riigikeel ja 2004. aastast ka üks Euroopa Liidu ametlikke keeli. 2012. aasta seisuga kõneles eesti keelt emakeelena umbes 922 000 inimest Eestis ja 160 000 mujal maailmas ning võõrkeelena 168 000 inimest. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oskas eesti keelt 84% Eesti rahvastikust: emakeelena 895 493 inimest ehk 67% ja võõrkeelena 223 950 inimest ehk 17%. Eesti keelel on kaks suuremat murderühma (põhjaeesti ja lõunaeesti), mõnes käsitluses eristatakse ka kirderanniku murdeid eraldi murderühmana. Liikumisvõimaluste laienemine ning põhjaeesti keskmurde alusel loodud normitud eesti kirjakeele kasutus on põhjustanud murdeerinevuste taandumise. Nelja piirkondliku põhivariandiga lõunaeesti murderühma käsitletakse vahel ka eraldi lõunaeesti keelena. Lõunaeesti keele suurima kõnelejate arvuga võru murret ehk võru keelt käsitletakse vahel samuti omaette keelena. Setu keelt peetakse enamasti aga võru keele variandiks. Eesti keele harukordsusi on hääliku kolm pikkusastet: lühike, pikk ja ülipikk. Eri pikkusaste võib anda sõnale eri vormi või tähenduse – näiteks /linn/, /linˑa/ (omastav kääne) ja /lin:a/ (sisseütlev kääne); või /vala/ (käskiv kõneviis sõnast valama), /vaˑla/ (omastav kääne sõnast vaal) ja /vaːla/ (osastav kääne sõnast vaal). Võrdlevgrammatiliste uurimuste järgi on eesti keel maailma keerukamaid keeli. Eesti keelt uuritakse Eesti Keele Instituudis, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja veel mitmes teadusasutuses mujal maailmas. Eesti keel on Internetis levikult 39. kohal, 2019. aasta seisuga oli 0,1% veebisaite eestikeelsed. Eestikeelne Vikipeedia oli sel aastal artiklite arvult 45. kohal. Foneetika Ortograafia Eesti keeles on kasutusel ladina kirja eesti tähestik, milles on ladina tähestikule lisatud mõned tähed. Palatalisatsiooni ega kolmandat väldet eraldi ei märgita, on ka teisi erandeid (näiteks sõna müüa [müia]). Tähestik Ladina alustähestikku eesti keele vajaduste järgi kohandades on saadud eesti tähestik: Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp (Qq) Rr Ss Šš Zz Žž Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) (Yy) Tähed f, š, z ja ž esinevad ainult võõrsõnades (nt šokolaad). Nimede kirjutamisel järgitakse originaalkeele kuju, s.t võivad esineda ka muud ladina kirja tähed: å, č, ā, ô, é, ù jne. Nende tähtede puhul ignoreeritakse tähestikulisel järjestamisel diakriitilisi märke. Käänded Eesti keeles on 14 käänet. Murded Eesti keeles on kaks suuremat murderühma: põhjaeesti ja lõunaeesti, mõnes käsitlustes eristatakse kolmanda rühmana kirderanniku murdeid. Murderühmade erinevused ulatuvad arvatavasti läänemeresoome keelte ühisest algkeelest eraldumise aega. Murrete säilimist soodustas seotus majapidamisega, sellest tulenenud vähene liikuvus ning komme võtta naine kas oma või lähedasest kihelkonnast. Sunnismaisuse tekkega 14.–15. sajandil kitsenesid liikumis- ja suhtlemisolud. See aitas kaasa paikkondlike keelekujude eristumisele kihelkondade piires murrakutena. Murdeala piir kattubki üldjuhul kihelkonna piiriga. On ka erandeid, kus mõne kihelkonna piires on kasutatud eri keelekujusid ning murdeala piir ei kattu kihelkonna piiriga või läbib seda. Kohalikku murrakut on nimetatud ka keeleks laiema paikkonna, kihelkonna või koguni küla nime järgi. Laiemate liikumisolude ning normitud kirjakeele kasutuse tõttu on 20. sajandi algusest murdeerinevused tugevasti taandunud. Kõige enam erineb kirjakeelest Võru murre, k.a. setu murrak. Murrete liigitus Traditsiooniliselt on eesti murdeid liigitatud järgmiselt: 1) põhjaeesti murderühm: saarte, lääne-, kesk- ja idamurre; 2) lõunaeesti murderühm: Mulgi, Tartu ja Võru murre; 3) kirderannikumurre. Karl Pajusalu, Ellen Niidu ja Tiit Hennoste murdeliigendus on mõnevõrra erinev (keelenäited A. Saareste järgi): 1. põhjaeesti murded 1.1. südaeesti murded 1.1.1. keskmurre Eele öösse olla ööbiku laulu jealt kuuldud 1.1.2. läänemurre Eila üüsi oleja kirigiudu laulu äält kuuldu 1.1.3. saarte murre Eiile öössa olad ööbigu loulu äält kuultud 1.1.4. idamurre Eelä üüsi õlema sisaski laalu iält kuuldod 1.2. kirderannikumurded 1.2.1. rannamurre Eiilä üösse pidä olema sisokaise lauulo äält kuuldu 1.2.2. Alutaguse murre Eiile üööse piäb õlema üööbika lauulu ääld kuuldod 2. lõunaeesti murded 2.1. Mulgi murre Eilä üüse olevet kirigüüdi laulu äält kuultu 2.2. Tartu murre Eelä üüse olevat sisaski laalu elli kuultu 2.3. Võru murre Iiläq üüse ollõv sisaski laulu hellü kuulda olnuq Näide Setu murdest: Eeläq üüse kuuldu sisaski laulu hellü On kasutatud ka muid liigitusi ja nimetusi, näiteks Mari Must räägib keskmurde kirderühmast nimetuse all Virumaa maamurrakud. Setu murrakurühma on vahel loetud eraldi murdeks. Ka sõrulased peavad oma murret iseseisvaks: koho sa lihad sedise lidrise teega, tule mo otsa peele, ma karguda sind perikse. (Kuhu sa kiirustad nii porise teega, tule mu (ree) otsa peale, ma viin sind kohale.) Eesti murded erinevad nii sõnavara, fonoloogia, morfoloogia kui lauseehituse poolest. Lõunaeesti murretes on varasem häälikuühend *pts ja *kti muutunud ts-iks, põhjaeesti murretes vastavalt ps-iks ja ks-iks. Põhjaeesti murretes kasutatakse te/de-mitmust, lõunaeesti murretes vokaalmitmust. Sisekohakäänete lõpud on murderühmades erinevad, nt seesütleva käände lõpuks on põhjaeesti murretes -s, lõunaeesti murretes -n, -hn või -h. Lõunaeesti murretes esineb eituspartikli minevikuvorm es. Võru murdes esineb vokaalharmoonia ja kasutatakse kõrisulghäälikut. Tartu murde erijooneks on tugevaastmeline vokaalmitmus. Kirderannikumurde eripära on sise- ja lõpukao puudumine paljudes vormides ning vältevahelduse (teise ja kolmanda välte eristuse) puudumine. Keskmurdes esinevad pikkade vokaalide asemel diftongid. Saarte murdes esineb õ asemel ö, läänemurdes kohati v asemel b. Murdekeele näited Näited kirjameeste korrastatud põhja ja lõuna kirjakeeltest: Meieisapalve aastast 1870. Tallinn – Rewal Meie iza, kes sa oled taewas, pühitsetud sāgu sinu nimi, sinu rīk tulgu, sinu tahtmine sündigu kui taewas nenda kā mā peal; meie igapäewane leib anna meile täna-päew; ja anna andeks meile meie wõlad, kui ka meie andeks anname oma wõlglastele; ja ära sāda meid mitte kiuzatuze sisse, waid peasta meid ära kurjast; sest sinu päralt on rīk, ja wägi ja au igaweste. Amen. Tartu – Dorpat Meije Issa taiwan: pühhändetus sago sinno nimmi. Sinno rikkus tulgo. Sinnu tahtminne sündko, kui taiwan, nida ka ma pääl. Meije päewalikko leiba anna meile täämbä. Nink anna meile andis meija süda, nida kui ka meije andisanname ommille süüdleisille. Ning ärra saatko meid kiusatusse sisse; enge pästa meid ärra kurjast: Sest sinno perralt om rikkus, nink wäggi, nink auwustus iggawetsel ajal. Amen. Võru – Werro Meie ezä taiwah, pühendetüs sāgu sino nimi, sino rīk tulgu, sino tahtmine sündügu kui taiwah nīda kā mā päl; meie päiwälik leib anna meile tämbä; ja anna meile andis meie süüd, nīda kui kā meie andis anname omile südlaizile; ja ärä sāda meid kiuzatuze sisse, enge pästä meid ära kurjast; sest sino perält om rīk ja wägi ja auw igawetsel ajal. Amen. Ajalugu Eesti keel kujunes välja muinasaja lõpu paiku kahe või kolme läänemeresoome hõimumurde lähenemise tulemusena. Läänemeresoome algkeele teistest murretest olid need arvatavasti eristuma hakanud ajaarvamise vahetuse paiku. Neile hõimumurretele vastavad eesti keele suuremad murderühmad – põhjaeesti ja lõunaeesti; vahel lisatakse eraldi kirderanniku murre või murderühm. Keeleajaloolaste arvates oli ühtse eesti keele kujunemise üks ajend germaani ja ka balti keelte kasvav mõju. Lõunaeesti kirjakeele kadu ja taassünd Enne eesti kirjakeele loomist oli lõunaeesti keelel märkimisväärne edumaa põhjaeesti keele ees. Tartumurdelise kirjakeele rajaja, Vigala, Tartu ja Sangaste kirikuõpetaja Joachim Rossihniuse (Rossiniuse) lõunaeestikeelsed katekismus, evangeeliumid ja epistlid ilmusid 1632. aastal. Põhja-Eesti vaimuliku Heinrich Stahli põhjaeestikeelsed kodu- ja käsiraamat ning eesti keele grammatika ilmusid mõnevõrra hiljem, 1637. aastal. Adrian Virginiuse lõunaeesti keelde tõlgitud "Wastne Testament" ilmus 1686. aastal, kirikuõpetaja Johann Hornungi põhjaeestikeelne "Uus Testament" aga 1715. aastal (kuid tõlgitud oli see juba 1688. aastal). Tallinna (põhja) ja Tartu (lõuna) keeled olid võrdses seisus ka ilmaliku kirjanduse poolest. Põhja-Eesti keskosa murdel põhineva kirjakeele rajajaiks peetakse Stahli ja Hornungit, ent kindla võidu kindlustas sellele 1739. aastal põhjaeesti murdel (kesk- ja lääne-eestiliste sugemetega) põhinev Jüri kirikuõpetaja Anton Thor Helle piibli esimene tõlge. Pärast seda suurenes ka tallinnakeelse vaimuliku ja ilmaliku kirjanduse levik. 19. sajandil tegelesid nii baltisaksa kui ka eesti päritolu literaadid enamasti põhjaeesti keele Tallinna murdel põhineva ühise kirjakeele arendamisega. Tartukeelsete trükiste osatähtsus langes 40%-lt sajandi algul 5%-le sajandi lõpus. Lõunaeesti keele lõpliku alistumise päevaks peetakse 30. maid 1908, mil toimus keelekorralduse koosolek ehk Tapa keelekonverents. Lõunaeesti keel tõrjuti seejärel nn kultuursest kõnepruugist ja trükist välja ning see jäi pikaks ajaks põlu alla. Võrukeelseid lapsi narriti koolides veel 1970. aastail. 21. sajandi alguseks on kodukeelena ja taastärkava kultuurkeelena jäänud püsima vaid võru (võro) keel (ligi 75 000 kõnelejat) ja kodukeelena setu (seto) keel (üle 12 000 kõneleja). Tartu ja mulgi keele valdamine on muutunud haruldaseks, kuid 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli siiski üle 9000 mulgi keele ja 4000 tartu keele oskaja. Alates 1990. aastaist on eeskätt Võrumaalt pärit aktivistid, aga ka mitu setut ja mulki oma keele kaitseks välja astunud. Nad on olnud ühtlasi seisukohal, et lõunaeesti murrete asemel tuleks kasutada mõistet lõunaeesti keel või eraldi võru (võro), tartu (tarto), setu (seto) ja mulgi keel. On tehtud jõupingutusi lõunaeesti keelte säilitamiseks, arendamiseks ja tunnustamiseks piirkonnakeeltena. Võru, setu ja mulgi keele ja kultuuri kaitseks ja arendamiseks on loodud instituudid (Võru Instituut, Seto Instituut, Mulgi Kultuuri Instituut). Võru kirjakeeles antakse välja ajalehte Uma Leht, ilukirjandust, sõnaraamatuid ja õpikuid, toimib ka võrukeelne Vikipeedia. Omakeelseid raamatuid ja läbinisti omakeelne ajaleht on ka setudel (ajaleht Setomaa) ja mulkidel (Üitsainus Mulgimaa). Eesti kirjakeel Eesti kirjakeel on eesti keele normitud allkeel. Normi alus on õigekeelsussõnaraamat (ÕS), mida valitsuse ülesandel koostab Eesti Keele Instituut. Eesti Keele Kaitse Ühing on arvanud, et keelenormid on kirjakeele tugevuse alus ning kutsutud üles rakendama meetmeid kirjakeele kaitsmiseks. Seda tõekspidamist on ka kritiseeritud. Jaan Kaplinski on näiteks väitnud, et "Ilusti, hästi saab rääkida keelt vaid siis, kui ei mõelda reeglitele, vaid räägitakse tõepoolest oma keelt, nii nagu tahetakse". Tiit Hennoste on välja toonud, et eesti keel on neti- ja kõnekeele tasemel väga kirjakeelne. Sõnalaenud eesti keeles vene laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles balti laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles germaani laenud eesti keeles läti laenud eesti keeles indoeuroopa laenud eesti keeles indoiraani laenud eesti keeles Vaata ka eestlased eesti keele grammatika eesti viipekeel väliseestlaste eesti keel eesti keele akadeemiline välisõpe Keelehooldekeskus Eesti Keele Sihtasutus Viited Kirjandus Väike Entsüklopeedia, K./Ü. "Loodus", Tartu, 1937. Eesti entsüklopeedia, Eesti keel, Tallinn, 2002. Raimo Raag. Talurahva keelest riigikeeleks. Atlex 2008. ISBN 978-9949-441-30-3 Raimo Raag ja Jüri Valge (koostajad). Sõida tasa üle silla. EKSA 2018. ISBN 978-9949-604-62-3 Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. EESTI KEELE KÄSIRAAMAT Uuendatud väljaanne. Eesti Keele Instituut, EKSA. Tallinn: 2020 (PDF, 656 lk) Välislingid Keeleseadus Riigi Teataja Eesti keele käsiraamat EKI Arvi Tavast: Inglise keel polegi veel võitnud 1. juuli 2002 Virtuaalne ingliskeelne Eesti "Eesti keel ja meel" Arvutipõhine õppekursus eesti keele õppijatele. Õppekursus on üheksa keele põhjal: inglise, saksa, prantsuse, itaalia, vene, hollandi, kreeka, rumeenia ja ungari. Selle koostamist toetasid Euroopa Liit programmi Socrates (Lingua 2) raames ja EV Haridus- ja teadusministeerium. ISBN 9789985979457. Eesti keel maailmas: ETV 2004, ETV arhiivis Eesti keel maailmas: 1 Eesti keel maailmas: 2, see osa puudub ETV arhiivis Eesti keel maailmas: 3 Eesti keel maailmas: 4 Püramiidi tipus: Kõnetuvastus, ETV 2012, ETV arhiiv Piret Kriivan. Keelesaade. Emakeeleõpetus Eestis. 18.09.2016. Pedagoogikateadlane Katrin Kalamees-Ruubel eesti keele õpetamise tagasikäigust oma doktoritöö põhjal. Kalamees-Ruubel, Katrin (2014). Eesti keele ja kirjandusõpetuse roll eesti õppekeelega üldhariduskooli õppekavas 1917 - 2014. Ajaloolis-analüütiline käsitlus. (Tallinna ülikool, sotsiaalteaduste dissertatsioonid). Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus. Olulise tähtsusega riikliku küsimuse "Eesti keel kui riiklik taristu" arutelu. Neljapäev, 15. märts 2018, kell 10:00 "Arvi Tavast: täpne väljendus on keeles põhimõtteliselt võimatu" ERR kultuur, 15. september 2022 Sõnastikud Eesti-inglise-eesti sõnastik Eesti-vene-eesti sõnaraamat Keeleveebi sõnaraamatud EÜM – Eesti üldine märksõnastik EKI Sõnaveeb Vana kirjakeele sõnastik (Koost. Külli Prillop) Artiklid Tiit Hennoste. "Keelega on JOKK" Vikerkaar, 10–11/2012 Jaan Kaplinski. "Keel – rahva vaimu väljendaja või tõlkimise masin?" Sirp, 28. november 2013 Tiit Hennoste. "kuule ma eemale nüüd" ERR, 7. detsember 2013 (algselt Sirp, 5. detsember 2013) Valdur Mikita. "Eesti keele lummuse päev" Sirp, 13. märts 2014 Meeli Sedrik, Iris Metsmägi. "Lugeja küsib: kas eesti keelest on sõnu liikunud teistesse keeltesse?" ERR Novaator, 15. märts 2022 Axel Jagau. "Eesti keel on suurkeel" ERR, 14. juuni 2022


Hotel Regyn's Montmartre Paris Prantsusmaa - Hotellide suurimad allahindlused Majutuskoha Hotel Regyn's Montmartre allahindlus Kuva kõik 8 718 majutuskohta asukohas Paris. 18 place des Abbesses, 18th - Sacre Coeur - Montmartre, Paris, Prantsusmaa, 75018 - Suurepärane asukoht – kuva kaardil Ööbi linna Paris südames Said küsimuse Hotel Regyn's Montmartre kohta? Väga hea 7,8 (62 arvustust) Väga hea 7,2 (2 arvustust) Hea 6,9 (29 arvustust) Naabrus 18th - Sacre Coeur - Montmartre 18th - Sacre Coeur - Montmartre 18th - Sacre Coeur - Montmartre 10th - Gare du Nord La Courneuve 11th - Bastille - Republique Rohkem majutuskohast Hotel Regyn's Montmartre Asudes 18th - Sacré Coeur - Montmartre südames, on Hotel Regyn's Montmartre ideaalne punkt, millest avastada Paris. Olles kaugusel linna keskusest ja kaugusel lennujaamast, võlub see 2-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Place des Abbesses, Square Jehan Rictus, Blue Lemon Paris - Abbesses vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused. Hotel Regyn's Montmartre pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid, WiFi . Hotel Regyn's Montmartre on koduks 22-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), küte, äratusteenus, laud. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Hotel Regyn's Montmartre on Sinu sihtkoht Paris kvaliteetse majutuse otsinguil. Agoda arvustused (62)Booking.com arvustused (870) Kõik reisijate tüübid (62)Ärireisijad (9)Paarid (21)Üksikreisijad (27)Pered suuremate lastega (2)Grupid (3) Kuvatakse 59 kontrollitud kommentaari sophia alates Austraalia Miriam alates Suurbritannia Muhd alates Singapur Miranda alates Sloveenia Natchasit alates Tai Thalia alates Ameerika Ühendriigid Arvustatud 23 detsember 2013 yvonne alates Saksamaa yanmin alates Ameerika Ühendriigid Farhan alates Malaisia Vallejo alates Austraalia Ann alates Kanada Ahmad alates Egiptus Viibis 8 ööd november 2012


text: Orissaares vaieldakse laste kooli jõudmise üle Pärast vallavalitsuse vahetust tuleb Orissaare vallas uuesti arutusele aastatagune bussiliini muudatus, millega ühe piirkonna laste kooliminek muudeti lihtsamaks teise piirkonna laste arvelt. Möödunud aasta septembris tehtud muudatus oli eelkõige vastutulek Orissaare valla rannamaantee äärsete külade lastele, kellest osa pidi bussi peale minema juba kell 7.05 ja istuma seejärel kooli jõudmiseks bussis lausa 55 minutit. Nüüd korjab buss lapsed teeservast peale hulga hiljem ja koolimaja juurde jõuavad nad vahetult enne 8.45 algavaid koolitunde, halbade ilmaolude korral teinekord koguni hiljaks jäädes. Seevastu Kavandi, Pahila, Tagavere ja Saikla laste jaoks muutus kooliminek 10 minuti võrra varasemaks, kusjuures buss jõuab kooli tervelt tund aega enne koolipäeva algust. "Praegu ootavad meie lapsed koolimajas terve tund aega, selline olukord on laste jaoks ikka väga nigel," ütles Väike-Pahila küla lapsevanem Õnnela Haamer, kes nõudis juba möödunud aastal oma piirkonna laste paremat kohtlemist. Et tollane vallavalitsus pidas bussiliikluse korrigeerimist siiski õiglaseks, jäi Haameri eestvedamisel koostatud taotlus rahuldamata. Kui nüüd uus vallavalitsus oli ametisse astunud, saatis Õnnela Haamer novembri lõpus vallavalitsusse uue pöördumise, milles tegi uuesti ettepaneku ennistada bussiliinil nr 5901 Orissaare–Taaliku–Randküla–Tagavere–Saikla–Orissaare endised bussiajad. Ehkki pöördumises seda ei mainita, võiks tema sõnul taas tulla arutusele ka koolipäeva alguse varasemaks muutmine. Orissaare valla sotsiaalnõuniku Tiiu Mägi sõnul kavatseb vald Õnnela Haameri esindatud Kavandi, Pahila, Tagavere ja Saikla küla lapsevanemate muret kindlasti arutada ja kutsuda kokku ümarlaua. "Praegu tegime liini teenindavale AS-ile GoBus järelepärimise laste sõidukordade kohta, et näha, kui palju on lapsed bussi kasutanud või on neid kooli toodud hoopis autoga," ütles Tiiu Mägi. "Arutame läbi, kuidas on õigem teha, või tuleb hoopis mingi erabuss veel sõitma panna." Lisatud: 04.12.2013 / 11:59 No loomulikult viin pigem tund aega hiljem lapsed autoga kooli ja ei kasuta bussi teenust!!!!See on ikka väga haige kui lapse koolipäev on pikem, kui vanema tööpäev!!!!Nii et selle järgi nüüd küll vaadata ei saa, kui palju bussi teenust praegu kasutatakse, oleks buss palju hilisem, siis kasutaksin seda võimalust ja olgem ausad 10 minutit hilisem kellaaeg on ka ikka nati nigel......


text: PM: Jukose tootmise peatamine tooks kütuse hinnatõusu 29. juuli 2004 kell 7:02 Vene kohtutäiturid tegid eile Jukosele korralduse peatada nafta müümine, mis Eesti kütusemüüjate sõnul tähendaks uut hinnatõusu, kirjutas Postimees. Hydro Texaco Eesti tegevjuhi Andres Kivistiku sõnul toob iga negatiivne sõnum kütuseturul kaasa hinnatõusu. Eile tõusis kütuseturgudel nafta hind poole protsendi võrra. Jukos toodab pisut üle 2 protsendi maailma naftast. «Kahtlemata mõjutaks Jukose 7 miljoni barrelini päevas küündiva naftatootmise katkestamine turusituatsiooni,» arvas Kivistik. Samas on tema sõnul raske uskuda, et Jukose naftakraanid tõesti kinni keeratakse. Samas on Eesti kütuseturg Jukose toodangust otseselt sõltuv. Eestis müüdavast bensiinist tuuakse ligi 90 protsenti Leedu Mazeikiu töötlemistehasest, kes saab oma toorme enamjaolt Jukoselt. Võimaliku hinnatõusu suurust ei osanud kütusemüüjad prognoosida. Jukose naftakraanide sulgemine tooks analüütikute sõnul kaasa kontserni pankroti. Kohtutäiturid andsid eile Jukosele üle korralduse, mis keelab sellel mis tahes vara müümise, teatas justiitsministeerium. Vene seaduste kohaselt kuuluvad varade alla ka müügiks mõeldud kaubad, sealhulgas nafta.


008000 EL töötab selle nimel, et säilitada Euroopa ühine kultuuripärand ning toetada ja edendada Euroopa kunsti- ja loovtööstust. Konkreetsete algatuste (nt Euroopa kultuuripärandi aasta) abil püütakse see elav ja mitmekesine kultuur kõigile kättesaadavaks teha. Kultuuriga on läbipõimunud paljud ELi poliitikavaldkonnad, nagu haridus, teadus, sotsiaalpoliitika, piirkondlik areng ja välissuhted. Tänapäeva interaktiivses ja globaliseerunud maailmas käib kultuuri loomise ja edendamise juurde ka meedia ja digitaaltehnoloogia. EL edendab riikide valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelist kultuurialast poliitilist koostööd. Euroopa Liit toetab programmi „Loov Euroopa“ kaudu Euroopa kino, kunsti ja loomemajandust, et luua Euroopas töökohti ja hoogustada majanduskasvu ning olla avatud uutele rahvusvahelistele võimalustele, turgudele ja sihtrühmadele. Igal aastal valitakse kaks Euroopa linna Euroopa kultuuripealinnadeks. See võimalus annab lisatõuke kohalikule majandusele ning suunab tähelepanu sealsetele kunstnikele ja nende linnade ainulaadsele kultuuririkkusele. EL teeb aastaringselt koostööd ka filmifestivalide, näituste, kontsertide ja konverentside korraldajate ning kultuuriauhindade väljaandjatega kogu Euroopast.


6. Infoühiskonna globaalse tähtsuse ja eelolevate muudatuste olulisuse tõttu on kõik riigid võtnud endale selgepiirilise rolli infoühiskonna kujundamisel. Arvestades nii Eesti riigi piiratud majanduslikke võimalusi kui ka üldist detsentraliseeritud lähenemise printsiipi, väljendub Eesti riigi roll infoühiskonna rajamisel infoühiskonna kesksete põhimõtete tutvustamises ning nende lahtimõtestamises oma praktilise tegevuse kaudu.


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Surabaya's, ära vaata kaugemale kui Hotel Majapahit. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Museum Perjuangan Surabaya, Pasar Genteng, Tunjungani väljak. Hotel Majapahit's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), kohvik, pakihoid, parkimisteenindus, kiire sisse-/väljaregistreerimine. Astu ühte 143-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil: traadita internetiühendus (tasuta), triikimine, kohvi/teekeedukann, internetiühendus, külmik. Hotelli tenniseväljakud, kümblustünn, aurusaun, aed, bassein (lastele) on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Mis iganes on Sinu Surabaya külastuse põhjus, on Hotel Majapahit perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


text: Pakkudes kvaliteetset majutust Stellenbosch restoranid, vaatamisväärsused, romantika piirkonnas, on Simonsberg Guest House populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 4.5 Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 32 minutit aega. Mitte vähem erandlik pole ka lihtne juurdepääs hotellist linna lugematutele vaatamisväärsustele ja maamärkidele, nagu Stellenbosch Baptistlik kirik, Kivi Väljaku Ostukeskus, Oude Libertas Amfiteater. Simonsberg Guest House's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: suitsetamisala, ühine salong/TV-ala, grillimisvahendid, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, WiFi . Hotellis on 4 imeilusat numbrituba, igaühes föön, internet access – wireless, kohvi/teekeedukann, laud, Mittesuitsetajate toad. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Simonsberg Guest House on tark valik Stellenbosch reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi erakorralisi istungeid peetakse ajal, mida peab vajalikuks käesoleva protokolli protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, või mistahes osalise kirjalikul taotlusel, kui seda taotlust toetab vähemalt üks kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil sekretariaat edastab taotluse osalistele.


Vanalinna müügipinnad käivad alla Tallinna südalinnast väljaspool koondub kaubandus uutesse kaubanduskeskustesse ning vanalinna osatähtsus hinnatud kauplemiskohana muutub järjest tühisemaks. Kiiresti kasvava populaarsuse tõttu on suurenenud väikekaupmeeste ja poekettide huvi kaubanduskeskuste vastu. Tavaliselt on kõik avatavad ärikeskused juba enne valmimist välja renditud. Piiratud arvu kohtade pärast on kaupmehed pinna saamiseks isegi valmis konkurente hinnaga üle pakkuma. Sageli on kaubakeskuse operaatoril iga väljarenditava pinna puhul valida koguni mitme rentniku vahel. Ärikeskuste sünergia töötab, mistõttu pole neis rendihindade langust ette näha. Kuna uued keskused püstitatakse üldjuhul logistiliselt headesse asukohtadesse, ei avalda see rendihindadele negatiivset mõju. Alla käivad vanad, vähekäidavates kohtades paiknevad keskused. Uutes, populaarseteks osutuvates keskustes on surve rendihindade tõusule, kuid vakantsuse puudumise tõttu ei saa see avalduda. Kuna rentnikud pööravad põhitähelepanu renditava pinna efektiivsusele, varieeruvad uutes kaubakeskuste rendipindade hinnad väga suures vahemikus, olles siiski ranges sõltuvuses pinna suurusest ja asukohast hoones. Kehtib reegel ? mida väiksem pind, seda suhteliselt kallim kuurent. Riskide jagamiseks rakendatakse rendisumma tasumist protsendina käibest, mitte fikseeritud igakuise summana. Vanalinna tähtsus kaubanduspiirkonnana kahaneb jätkuvalt. Kaupmeestele atraktiivsete tänavate nimekiri piirdub peamiselt Viru, Harju, Suur-Karja ja Väike-Karja tänavatega. Valitseb orienteeritus turistidele ? suveniirid, rahvuskaubad jne. Märgatav on senisest intensiivsem teenindus- ja toitlustusasutuste liikumine vanalinna. Vanalinna rendihinnad esimesest kõrgematel korrustel on langenud. Suuremate pindade rendised on kuni 30 alanenud. Üle 500m2 kaubanduspindade puhul rakendatakse lisaks suhteliselt madalamale baasrendisele ka käibest protsendi arvestust (3?10). Üldisele hinnalangusele on kaasa aidanud ka müügipindade järjekindel suurenemine. Kaubanduspindade rendihindade erinevused ei näita praegu veel tegelikke müügikäibeid, vaid on rajatud peamiselt ootustele. Mitte kõik ootused aga ei täitu.


Category: Health & Beauty - Kliinik suurendab liige Kliinik suurendab liige, kliinikud suurendavad kicmani pisa Etot schekotlivii vopros interesuet, pojalui. Eraldi vajab mainimist perekeskse sünnitusabi algatus Fertilitase poolt. Haigla üksustele edastati ideed Eesti Kunstiakadeemia ja TalTechi disaini ja tehnoloogia tuleviku ühisõppekava magistritudengitelt, kes rakendasid oma teadmisi ambulatoorsete teenuste parandamiseks. 0 thoughts on “Kliinik suurendada polovgo liige Peterburis” Kuidas saada toote suurendada peenise suurus peenise laienemist tehnikat ja parim. Pere liige Postitused: Teemad: Asukoht: Tartu Teda kiideti: 0 korda kuidas väikseks jäänud puuri suurendada? Postitas trulla11 » Kuid viis, kuidas me oleme korraldanud selle võimumaailma, põhjustab tohutut paremini Kliinik suurendab liige saada klassi, rassi, seksuaalse orientatsiooni, rahvuse, vanuse ja teiste See suurendab rohkem või vähem tõenäosust, et kõik mehed mängivad jõugu liige, kellel kindlasti ei ole strukturaalset võimu ühiskonnas tervikuna. Skype Eesti ja Tartu ülikool uurivad, mis takistab naistel kiirelt arenevasse IKT-sektorisse sisenemist ja kuidas naiste osakaalu sektoris suurendada. Tavaliselt määrab ta ravirežiimi, millele tuleb rangelt kinni pidada. Rindade tõstmine mastopexy on kirurgiline operatsioon, mille eesmärgiks on korrigeerida proteeside kasutamisega, kui lisaks soovitakse rindu suurendada. Operatsiooni käigus eemaldatakse liige nahk ja teostatakse rinnanäärmekoe. Neid kive tuleb purustada ainult juhul, kui need ületavad kehas lubatud kontsentratsiooni. Tuleb märkida, et seda tüüpi kive on raske lahustada ja seda ei ole alati võimalik teha ilma operatsioonita. Juhtudel, kui meditsiiniline, mitte-kirurgiline ravi on vastuvõetav, määravad arstid patsientidele B1- B6- E- A- ja magneesium tabletid. Liigesed ja nende kõõlused, mis on kinnitatud puusaliigele ja millega kaasneb kokkupuude, tagavad selle liikumise. Tervislik puusaliiges on piisavalt mobiilne ja tekitab liikumisi peaaegu kõikides lennukites ja suundades. Kui ööseks. Kirurgiline näiteid suurendada video liige; et peenise keskmine kasv peale 3-kuulist Peniriumi ravikuuri. Kilpnäärme kolloid on sageli iseloomulik healoomulisele sisule. Meditsiiniline sekkumine pole alati vajalik. Esileht Patsiendinõukoda Regionaalhaigla Patsiendinõukoja eesmärk on aidata kaasa sellele, et teenuse kujundamisel ja otsuste tegemisel arvestatakse patsientide huvidega ning patsiendi aktiivne roll tema raviprotsessis kasvab. Sõlme välimus põhineb kilpnäärme üksikute alade aktiivsuse suurendamisel, nendes kohtades moodustuvad moodulid. Ennu Sepp on aastast Paksenenud põletikuline kude vohab ja levib liigeses luu ja kõhre pinnale, samuti liigesesidemetele, hiljem Ravikompleksi kuuluvad ravimid, ravikehakultuur, kirurgiline ravi. Haiguse taandudes tuleb aga kehalist aktiivsust suurendada. Kui mädakolle murrab naabruses olevasse liigesesse, tekib mädane liigesepõletik. Kaltsiumitabletid suurendavad südameinfarkti riski - siitsealt.ee Kirurgiline Kliinik suurendada liige Luukoe kärbuse tõttu Kirurgiline ravi seisneb mädakollete avamises ja sekvestrite eemaldamises. Võite proovida suurendada ravimidoosi. MM Kliinik on plastikakirurgiateenuseid soovivale inimesele kindel valik. Meie plastikakirurg Mare Malva sooritab aastas ligikaudu keerukat plastilist. Neerupealise koore kaasasündinud düsfunktsioon on terve rühma pärilikke haigusi, mis on tingitud transpordivalkude ühendite defektist, mis osaleb neerupealise koore hormooni kortisooli tootmisel. Ilukirurgia ja Päevakirurgia. Ilukirurgia on juba päris pika ajalooga tegevusvaldkond. Kuigi tegemist on kirurgilise sekkumisega on see siiski ajast aega. Kuna emaka veresoole laienemine on sarnane paljude günekoloogiliste haigustega, on selle tuvastamine üsna raske. Esimene märk, mis peaks põhjustama naistele ärevust, on alajäseme valulikul määral valus vaevus. Recent Posts. KUIDAS uvelichivayut liige Tiibeti monahi; Taoistlik meetod peenise suurendamiseks; Kliinik suurendab liige tõesti püüdsid suurendada peenist; Itaalia mehed eranditult teevad operatsioone ; otsik pikendusjuhe liige odevayushie kõigil liige fotosid manuseid. Alleesmärgid: 1. Tõsta laste ja noorte huvi, oskusi ning kaasatust inseneriteaduste valdkonnas, suurendades tehnoloogiategevuste kättesaadavust ja atraktiivsust erinevates. Programmi kirjeldus. Üldkoosolekul otsustati käivitada algatusgrupi siseselt. Vastuvõtukomiteega ühendust võtmiseks kliki. Martin Müürsepa liitumisel. Euroopa Parlamendi


Beebiga ühes voodis magamine – Nupsu Kas laps peaks magama vanematega ühes voodis BeebiUniBlogi Minul magasid mõlemad lapsed kaisus. Minu jaoks oli see mugavaim variant ja sain magada rohkem kui üritasin neid omas voodis hoida. Eriti teise lapsega, kes sai 1,2aastaseni rinnapiima. Praegultki tulevad öösel vahest kaissu kui ärkavad öösel. Lapsed 4a ja 6ks saav. Varsti on suured ja ega nad siis enam tule. 😉


text: Alates maist 2011.a. on VTA abiga valminud vabatahtlike andmebaas, millega on kõigil vabatahtlikel võimalik liituda. Andmebaasist leiab Sinu andmed organisatsioon, kes tahab Sinu oskuste ja kogemustega inimest oma tegevusse kaasata. Kui oled huvitatud uute kogemuste omandamisest vabatahtlikuna, siis liitu kindlasti andmebaasiga! Andmebaasi loomist rahastas Kodanikuühiskonna Sihtkapital projekti: "Läänemaa vabatahtlike võrgustiku loomine ja tegevuse käivitamine" raames. Andmebaasiga saab liituda siin: http://www.vabatahtlikud.ee/et/Vabatahtlikule/Registreeri-vabatahtlik


Üldine statistika


text: Poola kirjandus on poola keeles kirjutatud kirjandus. Poola kirjanikke Adam Bahdaj Danuta Bieńkowska Tadeusz Breza Jan Brzechwa Maria Dąbrowska Stanisław Dygat Arkady Fiedler Kornel Filipowicz Witold Gombrowicz Katarzyna Grochola Jarosław Iwaszkiewicz Ryszard Kapuściński Janusz Korczak Aleksander Kościów Stanisław Lem Adam Mickiewicz Czesław Miłosz Sławomir Mrożek Edmund Niziurski Agnieszka Osiecka Andrzej Piwowarczyk Bolesław Prus Jerzy Putrament Władysław Reymont Tadeusz Różewicz Bruno Schulz Henryk Sienkiewicz Juliusz Słowacki Mariusz Szczygieł Wisława Szymborska Jerzy Stefan Stawiński Julian Stryjkowski Wojciech Żukrowski Olga Tokarczuk Kazimierz Truchanowski Julian Tuwim Wiktor Woroszylski Vaata ka Kolumbuste põlvkond Välislingid The Image of the Germans in Polish Literature Jerzy Kaplinski, Poola kultuurilise arengu pale enne ja nüüd, Varamu nr. 9/1938 Poola kirjandus fr:Liste alphabétique d'écrivains polonais nl:Lijst van Poolse schrijvers


text: Muzsikás [m'užikaaš] on Ungari pärimusmuusikaansambel. Ansambli asutamisajaks võib lugeda aastat 1973. Sellal sai Ungaris alguse rahvamuusika uus laine ja tegutsemist alustasid nn tantsutoad. Ansambli tuumik on seotud Bartóki-nimelise rahvatantsuansambliga Bartók Táncegyüttes, kelle tegevus Sándor Timári juhtimisel vastandus tollal levinud ja ametlikult propageeritud rahvatantsude teatraalsele lavaesitustele ja pöördus eheda traditsiooni poole, mida võis leida vaid Transilvaaniast ja teistelt äärealadelt. Et autentset vokaalmuusikat olid talletanud Ungaris põhjalikult juba Zoltán Kodály ja Béla Bartók, keskenduti enam pillimängule ja tantsudele. Ülesvõteteks kasutati tummfilmi ja magnetofoni, mis omakorda nõudis talletajatelt süvenemist mängutehnikasse. Külamoosekantidelt kogutut-õpitut vahendati Budapesti noortemajade tantsutubades. Aastal 1973 lõpetasid kaks ansambli tantsijat (Sándor Csóori ja Péter Éri) tantsimise ja hakkasid mängima rahvamuusikat koos Mihály Siposi ja Dániel Hamariga. Aastal 1979 kutsuti ansamblisse Márta Sebestyén, kes jäi sinna 1985. aastani. 1980. aastate keskel pühendus Márta Sebestyén enam oma soolokarjäärile, mis tõi kaasa mitmeid ansamblist sõltumatuid plaadistus- ja esinemispakkumisi. Praegu on laulja ja ansambel taas koos: Muzsikás ei esine ilma Mártata ja Márta Sebestyén ei anna kontserte muude ansamblitega. Ansambli rahvusvaheline läbimurre algas 1978 Hollandis, seejärel kutsuti neid Inglismaale. Esinemisi on nüüdseks olnud kõigil kontinentidel peale Lõuna-Ameerika, muuhulgas sellistes kontserdimajades nagu Londoni Queen Elisabeth Hall, Pariisi Theatre De La Ville, New Yorgi Town Hall ja Los Angelese House of Blues. Ansamblit on oma filmides kasutanud mitmed kuulsad filmirežissöörid: Constantin Costa-Cavras ("Music Box"), Simon Broughton ("Dancing Hall", Anthony Minghella ("Inglise patsient"). "Muzsikás" on kahel korral esinenud Eestis. Koosseis Mihály Sipos – viiul ja tsitter Péter Éri – altviiul, mandoliin, koboz (rahvalik lauto) Dániel Hamar – kontrabass, simbel László Porteleki – viiul Márta Sebestyén – laul, flööt, puuviled Zoltán Farkas – tants Ildikó Tóth – tants Heliplaadid 1977 – esimene LP anti välja tantsutoaliikumise sarja "Élő népzene" (Elav rahvamuusika) kolmandana plaadina. 1979 – Holland, "Muzsikás II" 1981 – "Nem úgy van most mint volt régen" (Enam pole nii nagu vanasti). Kaasa teeb ka Márta Sebestyén ja lisaks on plaadil rahvamuusikast inspireeritud omaloomingut. 1984 – "Nem arról hajnallik, ammeröl hajnalott" (Päev ei koida sealt, kus enne). Samalaadne kui eelmine, kuid laulutekstid on ühiskonnakriitilisemad. 1985 – "Dúdoltam én" (Ümisesin ma). Márta Sebestyéni sooloplaat. Saateansambliks "Muzsikás". Sama plaat on rahvusvaheliselt tuntud pealkirjaga "The Prisoner's Song" (Vangi laul). 1988 – "Ősz" (Sügis). 1993 – "Szól a kakas már" (Kukk juba laulab). Sisaldab juudi päritolu rahvamuusikat Transilvaaniast. Arvati, et selline muusika on täielikult kadunud, sest ükski kogukonna 5000 juudist ei pääsenud holokaustist. Kuid "Muzsikás" leidis palad koos juutidega musitseerinud Transilvaania mustlasmuusikutelt. 1996 – "Hazafelé" (Kodu poole). Ungari rahvamuusika, mis on kogutud Mezőségist ja Gyimesist (Transilvaania) 1998 – "Bartók-Album" (Hannibal Records) on pühendatud heliloojale, rahvamuusikakogujale ja muusikateadlasele Béla Bartókile ning see on ühtlasi ansambli rahvusvaheliselt kõige enam kiidusõnu pälvinud plaat. Muzsikás püüab taaselustada noore Bartóki muljeid, mida ta võis saada kohtudes rahvamuusikas peituva ilu ja rikkusega. Ansambel usub, et umbes samasugune hämmastus valdas neidki 1970. aastatel, kui nad külamuusikutelt pillilugusid õppisid. Nagu nimi ütleb, on plaadil vaid Bartóki kogutud muusika, enamikku neist lugudest on helilooja kasutanud ka oma hilisemas loomingus, muuhulgas 44 viiuliduo komponeerimisel. Kolm duot kõlavad nii ansambli viiuldaja Mihály Siposi ja rumeenia päritolu viiulikunstnik Alexander Balanescu esituses kui ka aastakümnetetaguse fonogrammivõttena. Vaata ka Ungari muusika Ungari ansamblid