text: Eesti sai trumpässa TMS - Estonian World Review Eesti sai trumpässa TMS (5) Arvamus 27 Jan 2011 EWR Venemaa praeguse võimu geopoliitika juhtivideoloogi Aleksandr Dugini tänane ametlik avaldus, et Balti riikidega saavad suhted Venemaal olla ainult halvad või väga halvad ning et Venemaa kasutab Baltikumi kontrollimiseks siinse vara kokkuostmist http://www.nommevalitsus.org/?... , ei sisalda oma olemuselt midagi uut. Ajalugu on näidanud kõikide riikide puhul korduvalt, et mida rohkem nad Venemaale järeleandmisi on teinud, seda suuremaks Venemaa nõudmised muutuvad. Samuti on Vene kapitali osakaal suurenenud Eestis viimase paarikümne aasta vältel geomeetrilises progressioonis http://www.nommevalitsus.org/?... ning pole samuti ammu saladus, et Vene kapital domineerib ka Lätis http://www.nommevalitsus.org/?... . Ka on ammuilma teada, et lisaks märkimisväärsele Vene kapitali osakaalule Eesti majanduses ostavad Venemaa venelased aktiivselt kokku kinnisvara Virumaal ja Harjumaal, viimasel ajal ka Tartumaal... ning sisseränne Venemaalt Eestisse on tänaseks saanud sisse uue hoo http://www.nommevalitsus.org/?... Selles mõttes Aleksandr Dugini avaldust tuleb hinnata märgina, et Venemaa on enda arvates Baltikumis oma eesmärgid põhimõtteliselt saavutanud, arvestades ajalist perspektiivi, vastasel korral nii avameelsed ei oldaks. Küll on aga uudne nimelt see, taoline ametlik avaldus on esmakordne, mis oma olemuselt on põhimõtteliselt positiivne, sest ta annab Eestile kätte sõna otseses mõttes trumpässa. Aleksandr Dugini avaldus taolises sõnastuses nimelt võimaldab Eestil riivi ette tõmmata Venemaa poliitikale Eestis, mida ta viimased paarkümmend aastat on teostanud põhiliselt Euroopa Liidu kaudu: vastu seista nii Venemaale otseselt kui ka Läänest tulevale vastavale survele. Sest kui sõltumata sellest, mida Eesti teeb, jäävad suhted alati põhimõtteliselt halvaks, on tegemist suurepärase võimalusega jääda kurdiks nii Ida kui Lääne nõudmistele – viidates kõnealusele ametlikule avaldusele... ja ehk hakkab ka Lääne poliitikute tagumistes ajusoppides lõpuks mõistmine tekkima, et Venemaad pole võimalik võtta usaldusväärse partnerina. Samuti võimaldab Aleksandr Dugini avaldus teostada okupatsiooni ja kolonisatsiooni vastu jõulisemat poliitikat, sest ta vabastab poliitikud seni domineerinud illusioonist, et "järeleandmistega on võimalik Venemaaga suhteid parandada". Kuna see on põhimõtteliselt võimatu, siis alustuseks võiks rahulolematuid ja ebalojaalseid Venemaa kodanikke välja saatma hakata, samuti Venemaa kodanikest kriminaalset elementi. Võimalusi on teisigi. Iseküsimus on muidugi see, kas süllekukkunud võimalust ollakse võimelised ära kasutama.... ja eelkõige, kas tahetakse ära kasutada.


source: fineweb

text: Renoveeritud aastal 2012, garanteerib Quest Hotel & Conference Center - Cebu külalistele mõnusa viibimise Cebu's äri või puhkuse eesmärgil. 0 km kaugusel linnaelevusest, asub see 3-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Ayala Center, Jaapani konsulaat, Cebu äripark naabruses. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Cebu hotellis. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), kohvik, restoran, baar basseini kõrval, koosolekuruumid. Kogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad minibaar, hügieenivahendid, in room safe, laud, LCD/plasmaekraaniga teler, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu aed, välibassein. Avasta kütkestav segu Quest Hotel & Conference Center - Cebu professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


Juske: Laar avaldab umbusaldust oma ministrile(23) Kodusõda Isamaa ja Res Publica Liidu kahe osapoole vahel jätkub täistuuridel ning erakonna juht Mart Laar on asunud ründama oma ministrit Siim Kiislerit, kirjutab sotsiaaldemokraat Jaak Juske. 9. märtsil toimuva IRLi Tallinna piirkonna üldkogu eel saatis erakonnakaaslastele kirja piirkonna endine esimees Andres Herkel, kes süüdistab ründavas toonis praegust piirkonnajuhti regionaalminister Siim Kiislerit ebademokraatlikus juhtimises ja kutsub valima piirkonnale uusi juhte. “Asja teeb eriti huvitavaks see, et lisaks paljudele nn Isamaaliidu tiiva poliitikutele on Herkeli pöördumisele andnud oma allkirja ka erakonna esimees Mart Laar. Sisuliselt avaldab ta umbusaldust oma erakonna ministrile,” nendib Juske. “Kodusõda IRLi kahe osapoole vahel jätkub täistuuridel. Paari nädala eest sai erakonna üldkogul jämeda otsa enda kätte nn Res Publica tiib. Nüüd üritavad kunagised isamaaliitlased võtta vastukäiguna enda kätte suurimat piirkonda. Kerge see neil olema ei saa, sest Res Publica tiib on lihtsalt arvukam.” Juhul, kui IRL ei saavuta kodurahu, võib see laguneda taas kaheks parteiks, märkis Juske.


text: Positsioneerudes sobivalt Hoan Kiemi piirkond - Hoan Kiemi järv's, on Hanoi Royal View Hotel ideaalne koht väljasõitudeks Hanoi ekskursioonidele. Hotell asub 0.12 km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Thang Long Water Puppet Theatre, Ngoc Son Temple, Ba Kieu Temple vahetu lähedusega. Hanoi Royal View Hotel pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hanoi Royal View Hotel õhkkond peegeldub igas numbritoas. föön, konditsioneer, internetiühendus (tasuta), internet access – wireless, dušš on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Hanoi Royal View Hotel on suurepärane valik Sinu viibimisel Hanoi's.


Kaitse teenustõkestusrünnakute vastu on strateegiline äriotsus - Tööstusuudised Autor: Äripäeva eriprojektide ja sisuturunduse üksus • 11. september 2019 Telia Eesti IT teenuste juht Taavi Talve Distributed Denial of Service ehk DDoS rünnaku käigus üritavad küberkurjategijad sihitud pahatahtlike päringutega häirida ettevõtte veebilehe, e-poe, internetiühenduse või mistahes muu e-lahenduse normaalset toimimist. Sisuliselt saadetakse süsteemi poole erinevatest allikatest tuhandeid päringuid, mis süsteemi üle koormavad. Pättide eesmärk on kas varjata mõnd teist rünnakut või võtta ettevõte „pantvangi“ ja nõuda rünnaku lõpetamise eest lunaraha. Ettevõttel on kaotada väga palju – peamiselt seetõttu, et igapäevane toimimine peatub või on häiritud. Lisaks võib kukkuda toodete või teenuste müük ning ohus on ka ettevõtte usaldusväärsus partnerite ja klientide silmis. Ka Eestis puutuvad ettevõtted DDoS rünnakutega kokku Ekslik on arvata, et DDoS rünnaku sihtmärgiks on ainult suured ettevõtted. Tegelikult pole DDoS rünnakute eest kaitstud ükski ettevõte ja sellega puutuvad kokku ka riigiasutused, sh Eestis. Mida rohkem lisandub võrku seadmeid ja andureid, seda enam on võimalusi kellegi ründamiseks. Sealjuures on oluline arvestada, et küberkuritegevus ei pruugi olla juhuslik häkkerite tegutsemine, vaid konkreetse ettevõtte süsteemide sihikindel kahjustamine. Kuna DDoS rünnakuid on võimalik internetis teenusena ka tellida, siis mujal maailmas on selliste rünnakute organiseerimine saanud üha rohkem osaks konkurentsivõitlusest. See tähendab, et aina tavalisemaks muutub olukord, kus ettevõtted korraldavad ise rünnakuid konkurentide teenuste, ühenduste või lahenduste häirimiseks. Telia Eesti võrgus toimub iga päev vähemalt 2-3 DDoS rünnakut, koos teiste võrkudega on rünnakute arv tõenäoliselt suuremgi. Suurema osa Eesti ettevõtete puhul piisab veebiteenuste häirimiseks ainuüksi 1-1,5 gigabaidi suurusest rünnakust. Kui kasutatav infohulk on veelgi mahukam, näiteks enam kui 20 gigabaiti, on selliste suurrünnakute vastu ilma DDoS kaitseta võimatu hakkama saada. Ei tasu ka arvata, et rünnak jääb ühekordseks ja teist sellele enam ei järgne. On üsna tavaline, et hõlpsalt kättesaadav lunaraha ahvatleb küberkurjategijaid oma tegu sama ettevõtte suunas kordama. DDoS kaitse teenus on oluline osa ettevõtte strateegilisest juhtimisest Kui ettevõte kasutab täna mõnd interneti või pilvelahendust, tasub mõelda DDoS kaitse teenuse peale. Seda eriti siis, kui ettevõtte töövoos on e-poel, heal internetiühendusel, erinevatel veebilehtedel, pilvepõhistel süsteemidel, serverlahendustel või VoIP telefonikeskjaamal kriitiliselt oluline roll. DDoS kaitse teenus on oluline ka siis, kui ettevõtte IT süsteemid on üle interneti ühendatud mõne partneri süsteemiga. Viimasel juhul on lisaks IT süsteemide laitmatule toimimisele mängus ka usaldussuhe partneritega ja vastutus nende ees. Sellest vaatest on DDoS kaitse strateegiline äriotsus, mitte enam IT küsimus. Ettevõtte suurus ei mängi DDoS kaitse vajaduses kõige olulisemat rolli. Kui häiritud veebiteenus toob kaasa märkimisväärse rahalise kahju või mõjutab oluliselt igapäevast toimimist, on DDoS kaitse vajalik. Täpne lahendus sõltub aga konkreetsest ettevõttest. Alustuseks tasub kaardistada, milliseid eri veebiteenuseid ja lahendusi ettevõte oma töös rakendab ning kas eri partneritel on üle interneti mõnes süsteemis või teenuses kokkupuutepunkte. Ka rahaline aspekt on tähtis, analüüs võimaliku kahju ulatusest ja investeeringust kaitsesse aitab samuti otsust teha. Kuidas Telia DDoS kaitse teenus töötab? - Teenuse alustamisel lepitakse kokku ning seadistatakse kliendi poolt määratud süsteemid Telia DDoS kaitse lahenduses - Esimese 7 päeva jooksul analüüsib platvorm kliendi internetiliiklust ning paneb paika tavapärase liikluskoormuse - Teenus jälgib ööpäevaringselt süsteemide liiklust ning DDoS rünnaku tuvastamisel tõkestab rünnaku liikluse automaatselt 2 minuti jooksul - Sõbralik liiklus toimib ka kaitse rakendumise korral, mis tähendab, et kliendid ja partnerid saavad oma tööd jätkata ka rünnaku korral - Peale rünnaku lõppu deaktiveeritakse kaitse automaatselt kuni 2 minuti jooksul ning tavapärane süsteemide töö jätkub


FITNESS VÕISTLUSTE KEVADHOOAEG 2016 – TREENIVA NAISE AJAKIRI NR 1 FITNESS VÕISTLUSTE KEVADHOOAEG 2016 by hers | posted in: Gallery Post, SÜNDMUSED, VALITUD PALAD | 0 Tekst: Eleri Õismaa, Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit / www.kulturism.ee Vasakult: Tuuli Jõgar ja Andra Vagur. Fotod: Fitness.ee Kulturismi- ja fitnessisportlaste tihe kevadine võistlushooaeg: 9 võistlust, 36 rahvusvahelist medalit ja hulganisti finaalkohti. Just nii võib võtta kokku rahvusvahelise osa kulturismi-ja fitnessikoondise jaoks. Lisaks kaks kodumaist võistlust ning Balti Matš meie oma pealinnas, Tallinnas. Kevadhooaja avapauk anti märtsi viimasel nädalavahetusel Saksamaal, Loaded Cup nimelisel turniiril. Meie riiki esindas kogunisti 5 sportlast ning koju toodi 4 medalit. Bikiinifitnessi kategoorias võitis esikoha Andra Vagur, masters bodyfitnessi kategoorias tuli hõbedale Esta Pilt ning hõbemedalid läksid ka klassikalises kulturismis võistelnud Siim Savisaarele ning kulturistile, Ott Kiivikasele. Juba 2 nädalat hiljem, 9. aprillil, toimusid järjekorras kaheksandad Lõuna-Eesti karikavõistlused. Eriti rohkearvuliselt esindati meie riiki Läti lahtistel meistrivõistlustel. Tegemist on Baltimaade ühe suurima kulturismi- ja fitnessivõistlusega ning laval oli kogunisti 45 eestlast. 30. aprillil toimusid Salme Kultuurikeskuses Eesti karikavõistlused kulturismis ja fitnessis. Päeva alustas laste fitnessi kategooria 7-15-aastaste laste arvestuses, mille võitjaks krooniti suurepäraselt jõuelemente sooritanud Ott Kiivikase tütar Emilia Kiivikas (Kristina Korjoljak Spordikl Vasakult: Ott Kiivikas ja Jekaterina Remets ubi). Fitnessi kategoorias naiste arvestuses sai ülekaaluka võidu Karmen Mets (My Fitness). Bodyfitnessi võitjaks kuulutati Tatiyana Pudovkina. Esmakordselt Eestis viidi läbi ka Fitmodelli demovõistlus ning kohad jaotusid järgnevalt: 1. Julia Korotõtš, 2. Julia Smoli, 3. Irina Akinshina. Enim võistlejaid oli bikiinifitnessi erinevates kategooriates. Juunioride kategooria võitjaks tuli Lisett Luts, masters arvestuses oli parim Evelin Ainomäe. Kõige lühema bikiinifitnessi kategooria kuldmedal anti Jekaterina Remetsile. Kategooria -166cm võitjaks tuli Janika Aavamägi. Enim võistlejaid oli bikiinifitnessi pikkuskategoorias -169cm, mille kuldmedal anti Reet Reimetsale. Kõige pikemate bikiinifitnessi sportlaste arvestuses võitis napilt Mari Pukk. Bikiinifitnessi absoluutvõit läks Jekaterina Remetsile. Peale Eesti karikavõistlusi jätkati Salme Kultuurikeskuses Balti Matšiga, kuhu pääsesid Eesti karikavõistluste parimad. Hooaeg jätkus Tondiraba Jäähallis Spordi- ja Hobimessil läbi viidud esimeste Eesti karikavõistlustega fitmodelis. Fitmodeli esimesed võistlused toimusidki just sellel kevadhooajal. Uus IFBB võistluskategooria kätkeb endas sportlikku ilu, glamuur ja šõud, silmatorkavaid õhtukleitide ja ilusaid inimesi. Võisteldi kahes pikkuskategoorias, kus lühemas klassis võidutses Julia Korotõtš ning pikemas Aleksandra Laer. Aleksandra krooniti ka Eesti absoluutselt parimaks fitmodelliks. Kogu hooaja krooniks olid Euroopa meistrivõistlused, mis toimusid 4.-8. mail Santa Susannas. Sellel aastal tuli Ott Kiivikas esimest korda Euroopa meistriks. Eelnevalt on Ott võitnud EM-lt pronksi ja kolm hõbemedalit, kuid seekord näitas mees oma parimat vormi. Suurepärase tulemuse saavutas bikiinifitnessi kategoorias -169cm võistelnud Andra Vagur, kes oma tiitlivõistluste debüüdil saavutas auväärse teise koha. Ka Jane Tammearu, kes osales Euroopa meistrivõitlustel esimest korda, pääses finaalidesse ning lõpetas viiendana. Fitnessis tegi suurepärase etteaste Endla Vaher, kellele finaalis puhtalt sooritatud keeruline vabakava tõi pronksmedali. Käesolev aasta on Eesti kulturismi juubeliaasta – nimelt tähistab võistluskulturism Eestis sellel aastal oma 50. juubelit. Esimesed Eesti meistrivõistlused peeti 1966. aastal. Selle valguses on ehk õige aeg heita pilk kulturismi kui võistlusspordi ajalukku ja tutvustada kulturismist võrsunud alasid, millest mõned alles päris uudsed. Suurimaks kulturismi väärtuseks pean tema ideaalset sobivust harrastus või tervisespordiks, mida näitab ka jõusaalide kasvav populaarsus kogu maailmas.


source: wikipedia

text: ''Selles loendis loetletakse maailma väinu, välja arvatud Eesti väinad (need on loetletud Eesti väinade loendis). A Ahvenameri – Ahvenanrauma – Airisto - Arthur Kill B Bab el Mandeb – Baía de Todos os Santos – Balabaci väin – Bali väin – Barösund – Bashi väin – Bassi väin – Beagle'i väin – Belt – Beringi väin – Blagoveštšenski väin – Bohai väin (Bo Hai Haixia) – Bonifacio väin – Bosporus C Calais' väin – Coco väin – Cooki väin D Dardanellid – Davise väin – Dmitri Laptevi väin – Drake'i väin E Ekarma väin – Eterikani väin F Fehmarni Belt – Florida väin – Foveaux' väin – Foxe'i väin – Freemani väin G Genitšeski väin – Gibraltari väin – Great Channel – Gõda väin H Halli laht – Hinlopeni väin – Hormuzi väin – Hudsoni väin I Izmenõ väin J Jevgenovi väin – Jevreinovi väin – Johori väin – Jūbāli väin - Jugorski Šar – Junõi väin K Kaheksanda Kraadi väin – Kalmari väin – Kara Värav – Kattegat – Kennedy väin – Kertši väin – Khowrāni väin – Kihti – Kill van Kull - Kirdeväil – Kjølmangen – Korea väin – Korsika väin – Krenitsõni väin – Krusensterni väin – Kunaširi väin – Kura kurk – Kvalsundet (Finnmark) – Kvalsundet (Troms) – Kümnenda Kraadi väin L La Manche – La Pérouse'i väin – Lancasteri väin – Le Maire'i väin – Limfjorden – Longi väin – Loodeväil – Lomboki väin – Lužini väin – Lõuna-Kuriili väin – Lõuna-Preparise väin M Magalhãesi väin – Makassari väin – Malaka väin – Man-aungi väin – Matotškin Šar – Menai Straits – Merenkurkku – Messina väin – The Minch – Mona väil – Mosambiigi väin N Narese väin – Neljas Kuriili väin – Nevelskoi väin O Ōsumi väin – Otranto väin P Palki väin – Peimari – Piombino väin – Pitkäsalmi – Punaarmee väin – Põhja-Preparise väin – Põhjaväin Q R Robesoni väin – Ruotsinsalmi S Saint George'i väin – Sannikovi väin – Severgini väin – Sindetmaw' väin – Skagerrak – Skíathose väin – Smithi väin – Solenti väin – Sørøysundet – Stjernsund – Storfjorden – Sund – Sunda väin – Suur-Belt Š Šokalski väin Z Zákynthose väin – Zarja väin T Taani väin – Taani väinad – Taiwani väin – Tatari väin – Teine Kuriili väin – Tirani väin – Tjeldsund – Torrese väin – Tromsøysundet – Tsugaru väin – Tsushima väin – Tuulepealne väin U V Valge mere kurk – Vilkitski väin – Väike-Belt Ü Üheksanda Kraadi väin Y Yucatáni väin Väinad Veekogude loendid Välismaa loendid


Merepäevad ja rahvatantsurühm LiPs kutsuvad castingule! Posted on July 16, 2018 Comments Off on Merepäevad ja rahvatantsurühm LiPs kutsuvad castingule! Otsime 09.08 toimuvale Kuressaare Merepäevade avaüritusele tantsijaid. Ootame julgeid tantsuhuvilisi, kes ei pelga eksperimenteerida ja naudivad laval olemist, tähelepanu. Kindlasti mehi ja naisi, noormehi ja neidusid. Ettevalmistuses ootame avatud meelt. Ei pea omama eelnevat tantsukogemust. Tähtis on tahtmine, julgus eksperimenteerida ja laval Kuressaare Merepäevade mõttekoda „TUULE PUUDUTUS” 10.-11. august 2018 Posted on July 10, 2018 Comments Off on Kuressaare Merepäevade mõttekoda „TUULE PUUDUTUS” 10.-11. august 2018 Moderaator Silver Saluri REEDE, 10. august 12.00 Euroopa Komisjoni Esindus Eestis arutelu teemal „Kuidas mõjutab uus EL 2021-2027 rahastamisperiood Saaremaad?” 13.15 Infotund „Euroopa kultuuripealinn Kuressaare 2024” 14.30 Jüri Kamenik „Tuul – tuntud ja tundmatu” 15.45 Mihkel Koppel „Tuulikute taastamine” 16.45 Arengukoostöö Kuressaare Merepäevade mõttekoda teemal „TUULE PUUDUTUS” laupäev, 11. august Posted on July 10, 2018 Comments Off on Kuressaare Merepäevade mõttekoda teemal „TUULE PUUDUTUS” laupäev, 11. august AJAKAVA, TEEMAD ja ESINEJAD mõttekoda – nagu väike konverents merekaldal 🙂 Moderaator Silver Saluri (Silver on maheda meelega saarlane, kes vabal ajal lauluviise üles võtab ja vahel ka erinevaid üritusi ohjab. Teeninud ajakirjaniku leiba, teinud piiärri ning praegu idutab TransferWise’i heaks) 11.00 Kuressaare Merepäevade mõttekoda teemal „TUULE PUUDUTUS” reede, 10. august Posted on July 10, 2018 Comments Off on Kuressaare Merepäevade mõttekoda teemal „TUULE PUUDUTUS” reede, 10. august AJAKAVA, TEEMAD ja ESINEJAD mõttekoda – nagu väike konverents merekaldal 🙂 Moderaator Silver Saluri (Silver on maheda meelega saarlane, kes vabal ajal lauluviise üles võtab ja vahel ka erinevaid üritusi ohjab. Teeninud ajakirjaniku leiba, teinud piiärri ning praegu idutab TransferWise’i heaks) Posted on July 10, 2018 Comments Off on Rannalava programm Neljapäeval, 9.august 00:01 ÖSEL ehk Öised Saare Erksad Lühikad kinobuss esitleb tutt-uut Eesti nukufilmi “Kapten Morten lollide laevas” Reedel, 10. augustil 14:30-15:15 DAN LE MAN, tänavakunstnik. Tänavakunstnikest loe rohkem SIIT 15:30-16:00 ANITA BERTOLAMI on Šveitsist pärit tänavakunstnik, kes kasutab oma 100 aastat merendust Saaremaal Posted on July 6, 2018 Comments Off on 100 aastat merendust Saaremaal MTÜ Saaremaa mereklutuuri selts esitleb: Mereajalookonverents “100 aastat merendust Saaremaal”. Toimumisaeg 11. august 2018. a. kell 12.00-15.30 hotell “Meri” konverentsisaalis. 1. Olukord Eesti Vabariigi iseseisvumise järgselt. Iseseisvusaja muutused. Näiteks Riiaga sidemed lõppesid jne. Ettekandja: Bruno Pao 2. Laevaomanike teke ja kaubandus 11. augustil kell 16.00 esineb Kuressaare Merepäevade rannalaval duo Rainer Ild. Bändi eestvedajateks on laulja ja laulukirjutaja Rainer Ild ja trummar Sven Seinpere. Rainer Ild sai tuule tiibadesse 2017. aasta Noortebändi konkursilt, kus nad saavutasid 1. koha. Noormehed esindavad alternatiivse pop-roki muusikažanrit. Dagamba ainulaadne looming Posted on June 13, 2018 Comments Off on Dagamba ainulaadne looming 11. augustil kell 22.30 esineb Kuressaare Merepäevadel Lätis baseeruv instrumentaalansambel Dagamba. Ansambel viib kokku klassikalised meloodiad kaasaegse ja populaarse loominguga, tehes sellest midagi uut ja ennekuulmatut. Hetkel teeb bändis kaasa 5 liiget – tšellomängijad Valters Pūce ja Antons Trocjuks, pianist Dainis Tenis, löökpillimängija


Õpetajad sukelduvad innuga töösse - Töö - Tarbija Õpetajad sukelduvad innuga töösse 1. september 2013, 20:02 Kostivere kool sai uue kireva kuue nii seest kui väljast. Pildi jaoks ronisid õpetajad Riina Arunurm, Tiina Kaasik, Ranele Raudsoo, Eele Sekk, Marju Tannberg ja direktor Vaido Niinesalu kooli katusele. Kuidas läheb puhkuselainelt töösse sukeldumine staažikatel pedagoogidel ja milliste ootustega lähevad oma esimesele kooliaastale vastu noored õpetajad, seda läksime uurima Jõelähtme valda Kostivere kooli. Kostivere kool läbib praegu uuenduskuuri nii välimuse kui ka sisu poolest ja sel aastal alustab seal mitu uut õpetajat. Muu hulgas saab kool ka uue õppealajuhataja. Nii uskumatu kui see ka ei tundu, kuid Eele Sekk töötas seitse aastat pangas ja otsustas nüüd kooli tagasi tulla. Ehkki ka pangas tegeles ta koolitusega, õpetades välja tellereid, oli see siiski hoopis teine maailm. Hariduselt on ta vene keele õpetaja ja olnud varem samas lähedal Lagedi koolis 13 aastat õppealajuhataja. «Kui siia töövestlusele tulin, siis tundsin, et see on koht, kus tahan töötada, sest siin on ilus uus maja, kena loodus ümberringi ja võimalik palju ära teha,» räägib ta. Samas ei ole uuesti kooli tulemine sugugi lihtne. Seitsme aastaga on meie hariduselus nii palju muutunud, et tuli hakata õppima. Vahepeal on muutunud õppekavad, toimuvad arenguvestlused, mida varem polnud, ja muutusi on teisigi. Juba talvel pani ta ennast töötukassa kaudu neljakuulisele koolijuhi koolitusele kirja. See andis kindluse kooli tagasi tulemiseks. Lisaks läbis ta iPadi kasutamise lühikursuse, sest ilma selleta tänapäeval enam koolis hakkama ei saa – lapsed ju kasutavad neid. Samal põhjusel oli Kostivere koolis eelmisel nädalal õpetajaile mõeldud nutitelefoni-koolitus. Õppealajuhatajana muretseb Sekk enim selle pärast, kuidas ta suudab juhendada noori õpetajaid ja kuidas kogu õpetajaskonnast ühine kollektiiv luua. Nii et mõningaid hirme uue töökohaga seoses on temalgi. «Ega viimastel öödel enam hästi magada pole saanud, sest mõtteid on palju ja ajast jääb puudu,» tõdeb ta. Klassis on turvaline Seni Kostiveres õppealajuhataja olnud Tiina Kaasik pani ameti maha ja jätkab sel õppeaastal algklasside õpetajana. Ta soovis nüüd, juba pensioniealisena, väiksemat koormust. «Kui õppealajuhataja töö vahel väga pingeliseks kiskus, siis läksin klassi laste juurde – seal oli kohe hea ja turvaline olla,» lausub ta. Sestap soovib ta nüüdki koolis lapsi õpetada. «Kui väga tahta, saab kõigega hakkama,» kõlab tema soovitus noortele kolleegidele. «Ja kui seda tahet ei teki, siis lähevad teed lahku.» Kaasik peab seejuures tähtsaks õpetaja koostööd lapsevanematega, ilma selleta hakkama ei saa. Õpetajatöö teeb tema sõnul raskeks vajadus kohaneda pidevate muutustega, aga ka suur avalik tähelepanu. Vahel peab õpetaja täitma nii psühholoogi kui sotsiaaltöötaja, pahatihti isegi vanema rolli ning see on raske koorem igaühele. Äsja Tartu Ülikoolis magistrikraadi saanud Riina Arunurm alustab Kostiveres oma esimest aastat eesti keele ja kirjanduse õpetajana ja saab kohe juhatada 9. klassi. Ta räägib oma erialast silmade särades ja loodab ka õpilastes tekitada armastust oma aine vastu. Uue õpetajana tunneb ta pisut hirmu, kas ja kuidas ta hakkama saab, kuna teab, et algul on töökoormus suur, sest alustada tuleb tühjalt kohalt – pole valmis materjale ega varasemat kogemust. Lõimimine on koostöö Lõpuklassi juhatamine lisab veelgi vastutust. Ta loodab, et suudab leida töö ja puhkuse õige vahekorra ega põle kohe läbi, nagu vahel on noorte õpetajatega juhtunud. Seepärast sisendab ta endale, et saab hakkama, ja on valmis selleks, et kohe algul kõik tunnid ei õnnestu. «Pigem siiski ootan kui kardan,» võtab Riina oma tunded kokku. «Kui tunnen, et midagi ei oska, siis kindlasti küsin vanematelt kolleegidelt nõu,» lubab ta. Lastega loodab ta kohe algul ausad ja usalduslikud suhted luua. Marju Tannberg pole spetsiaalselt õpetajaks õppinud. Ta tuli Kostiverre projekti Noored Kooli raames esialgu kaheks aastaks. Selleks saab ta Tallinna Ülikoolis nii õpetaja- kui liidrikoolitust. Ta on saanud kooliks vajaliku ettevalmistuse ja õpib edasi. Ta peab õigeks praegu kõikjal rakendatavat õppeainete lõimimist ja tahab seda õpetamisel rakendada. Inglise keele õpetajana ei kavatse ta oma ainesse kinni jääda, vaid teha tihedat koostööd teiste ainete õpetajatega. Inglise keeles saab ju arutleda nii keskkonna kui ajaloo, eesti kirjanduse või koguni matemaatika teemadel, sest lause on nagu valem, teab ta öelda. Inglismaal lingvistikat õppides sai Marju sellist lõimimist oma nahal tunda. «Aineid oli seal vähe, aga need olid omavahel seotud ja ma sain aru, miks ma midagi õpin. Selle poole tahan nüüd oma töös püüelda,» räägib Marju. Sama suunda toetab uus õppekava. Pedagoogide lapsena teab Marju hästi, et see töö pole kergete killast. Aga nagu tema vanemad suutsid kodu ja töö vahel mõistliku tasakaalu leida, nii loodab temagi tulevikus teha. Praegu tal peret veel ei ole ja selle võrra on lihtsam. Klassi ees seismise kogemus on tal praktika ajast Viimsi koolis olemas. «Mul on küll veel väga palju õppida, kuid ma tunnen, et tahan seda tööd teha,» sõnab ta. Võimalike konfliktide ärahoidmiseks tahab ta kohe aasta algul sõlmida õpilastega kokkulepped, mida võib ja mida mitte, kuidas austada nii ennast kui teisi. Koolis olgu hea olla Viljandis Tartu Ülikooli kultuuriakadeemia lõpetanud Ranele Raudsoo alustab esimest aastat tööd kooli huvijuhina. Aktiivse noore inimesena loodab ta Kostivere koolis palju huvitavaid asju käima panna. Ta peab oma esmaseks ülesandeks tekitada pedagoogide hulgas meeskonnatöö ja anda hoog sisse kooli õpilasesindusele. Juba on üks noormees selleks valmisolekut ilmutanud. «Kui õpilased tunnevad, et neid võetakse tõsiselt ja nad ei käi niisama naljapärast koos istumas, siis on asjast kasu kõigile,» lausub huvijuht. Tema esimene proovikivi on esimese koolipäeva aktus, mille korraldamisse on ta kaasanud palju hakkajaid inimesi. Õppetöövälist tegevust peab huvijuht väga oluliseks. «Õpilastel peab olema niisama hea kooli tulla ja siin olla ning teha asju, mis neile päriselt meeldivad,» lausub ta ja lisab, et see kõik toetab teadmiste omandamist. Nõnda peaks noor põhikooli lõpetanuna suutma valida oma tee. Puhkuselt tööle ümberlülitumises vestlusringis osalenud õpetajad suurt probleemi ei näe. «Oleme tööle tulles kõik puhanud, värsked ja rõõmsad. Mina ootan kooli algust igal aastal, sest olen saanud suvel palju oma aias toimetada ja teist laadi tööd teha,» räägib Tiina Kaasik. Suve algul kätte saadud puhkuserahaga tuleb läbi ajada oktoobri alguseni, aga suurt probleemi selles ei nähta, sest õpetajad on harjunud sellega arvestama. Muidugi on neidki, kes suvel muud rakendust otsivad. Näiteks töötavad paljud paar vahetust lastelaagris, kuid mõni pedagoog on koguni suvel oma kodu lähedal posti laiali vedanud. Tormata ei tasu Kooli direktor Vaido Niinesalu peab oluliseks, et õpetajad suudaks säilitada mõistliku vahekorra töö ja vaba aja vahel, et vältida tööstressi ja läbipõlemist. «Ehkki algul tuleb vahel koolitunde kella kaheni öösel ette valmistada, ei tohiks sellega hulluks minna,» leiab ta. Meeleolu aitavad ülal hoida ühised tegevused. Näiteks on Kostivere koolis tava, et esimene õppenõukogu koosolek toimub vabas õhkkonnas mõne kolleegi koduaias. Sel aastal peaks nii õpilasi kui kooli personali motiveerima äsja uue kuue saanud ilus värvikirev koolimaja, kus garderoobid nagu teatris ja tualetid nagu kodus, uuest moodsast sööklasisustusest ja puidutöökojast rääkimata. Et kõik õigeks ajaks valmis saaks, pidi direktor puhkuse katkestama. Ta loodab, et asi tasus ennast ära ja uus keskkond täitub peagi uue sisuga. Koolipsühholoog Triin Kahre ütleb, et tema kolleegid töötavad tihedas koostöös õpetajatega ja abistavad vajadusel neidki. Kui psühholoog märkab, et õpetajal on kodus probleemid, mis tööle kaasa tulevad, siis saab ta tema ära kuulata ja vahel on sellestki abi. Alati ju pole inimesel kedagi erapooletut, kes teda kuulaks. Vahel tulevad õpetajad ka ise psühholoogile oma muredest rääkima. Kooli alguse kohta ütleb Kahre, et on loomulik, et õpetajail on ärevus sees ja töölainele jõudmine pärast puhkust võtab omajagu aega. Küsimusele, mida teha, et karm reaalsus noorte õpetajate esialgset entusiasmi ära ei tapaks, vastab psühholoog, et tuleb endale aru anda, mida on võimalik teha ja mida mitte, ning mitte püstitada liiga kõrgeid eesmärke. «Tuleks õppida väikestest asjadest rõõmu tundma ja märgata esialgu tähtsusetuna näivaid muutusi, sest need võivad kõik kokku anda juba ühe suure muutuse,» soovitab ta. «Unistused peavad olema, aga nendeni jõutakse tasapisi, samm sammu haaval. Praegu on alles ilus suvi ja kõik pakatavad energiast, aga vastu tuleb pidada ju mai lõpuni. Seetõttu ei tohiks kogu jõuressurssi kohe ära kasutada.»


K, 13 Mär 2019 21:24:03 +0300 L, 02 Veebr 2019 11:49:12 +0300 Teema: Subaru diagnostika / seadistamine SSM4 esinduse tarkvaraga Re: Subaru diagnostika / seadistamine SSM4 esinduse tarkvara mihhail1988 kirjutas: Olen järgmised kaks nädalat Tartus, saab õhtuti teha. Kas ainult õhtuti või nädalavahetusel ka? Mul b9 tribeca ja vajaks veidi uudistamist Saan ka õhtuti muidu... R, 25 Jaan 2019 08:57:39 +0300 Teema: M: Subaru Tribeca 2009 3,6l - Myydud Re: M: Subaru Tribeca 2009 3,6l Ei oska midagi pakkuda, igasuguseid erinevaid asju võib jupikaupa vaja minna Oleneb kõik hindadest, esimesed istmed, veljed, mõned andurid jne... T, 22 Jaan 2019 21:58:48 +0300 See juba selle uuema kerega? ja mis on terve auto hind? R, 04 Jaan 2019 08:16:55 +0300 Teema: Veakoodi lugemine Tartumaal Re: Veakoodi lugemine Tartumaal Õigemat aega ei saanud ollagi, eile ajasin jälle garaazi, nüüd kas külmaga või lumega läks vabsee kuusepuuks. Nädalavahetusel, õhtuti, kuna sobib? tuleks vaataks küll korra T, 30 Okt 2018 00:36:01 +0300 Aeromotors.ee on mulle siiamaani meeldinud, hinna poolest eriti. Ise olen valinud veel tavaliselt nimekamad tooted ja kahetsema pole pidanud. Volvol terve ring siit ja subarule esimesed, kettad+ terve ring klotse. K, 21 Veebr 2018 15:11:32 +0300 Foorum: B9 Tribeca Teema: Tribeca ostmine Re: Tribeca ostmine Mu Tribeca nüüd olnud augustist alates minu käes, läbisõit 336000, vahetanud esimesed pidurikettad ja terve ringi klotse. Täna käisin ülevaatusel, üks tagumine amort läbi, ei maksa pmst midagi ja peaks saama ise vahetatud. Ma vähemalt loodan nii, eks näis. Veaks võiks nimetada liiga väikest paaki, m... R, 29 Dets 2017 02:27:18 +0300 Veakoodi lugemine Tartumaal Mure siis järgmine. Olen oma subaruga kulgenud nüüdseks ca 7000km peale ostu ja nüüd, peale Nõo-Pärnu sõitu lõi põlema ABS-i, libisemisvastase abimehe ja mootori tule, just pärnu piiril. Trip alas näitab ERR 55, guugeldades annab nagu speed sensor, aga millise ratta oma... Vahepeal kustub ära, just ... K, 13 Dets 2017 07:41:55 +0300 Teema: 2004 H6 3.0 veepumba vahetus Re: 2004 H6 3.0 veepumba vahetus Kui pilt selline, ehk siis EZ30 mootor, ja muidu autoga rahul, siis keti vahetuseni pole enam palju jäänud... Mis läbisõit autol on muidu, mul 2006 aasta 3.0 ja 332000 ees hetkel, äkki pean ka juba asju uurima hakkama... T, 26 Sept 2017 20:50:54 +0300 Teema: Üks ja sama kütusemüüja,aga kvaliteet erineb,mida arvate? R, 15 Sept 2017 18:55:24 +0300 Teema: OUTBACK 2,5 Summit, Ets78 Re: OUTBACK 2,5 Summit, Ets78 Kuna endal ka esimest aastat subaru, siis mis OB rehvi mõõt on? Tribecal on 255/55/18 ja ei suuda ka otsustada, naast või lamell... 235/60/18 annab asendus mõõdu kui tabelitest vaadata, aga auto paberites ainult üks mõõt, kas võib jamasid tulla? N, 31 Aug 2017 22:51:17 +0300 Teema: Tribeca B9 tehnika. Tribeca B9 tehnika. Tervist. Kuna olen subarutega suht võõras, aga võiks end natuke kurssi viia, siis paar kiiret küsimust esmaste tegevuste leidmiseks. Eeldusel, et tribeca kasutab mingi teise mudeli nelikveo süsteemi ja vb ka alusvankrit, siis milline oleks nö lähim sugulane? Endale on mulje jäänud, et ehk Outback, o...


text: Siin on aadlisuguvõsade loendid Baltisaksa aadlisuguvõsad Vasallisuguvõsad Baltisaksa aadel pärines XIII sajandil tekkinud Vana-Liivimaa vasalkonnast. Selle moodustasid peaasjalikult rüütliseisusest isikud ja ministeriaalide hulgast pärit suurfeodaalide sõjamehed, vähesel määral oli nende seas kõrgaadlikke ja kohaliku päritolu ülikute järglasi. Vasallisuguvõsadest kujunes XVI sajandiks välja pärusaadel. Keskajal Liivimaale saabunud suguvõsad loeti põlis- ehk vana aadli hulka. Matrikliaadel Pärast aadlimatriklite koostamist XVIII sajandi keskel (Kuramaal ja Piltenes juba XVII sajandil) jagunes baltisaksa aadelkond matrikliaadliks ja immatrikuleerimata aadliks. Matrikliaadel oli koondunud Eestimaa, Kuramaa, Liivimaa, Piltene (kuni 1819) ja Saaremaa rüütelkonda. XVIII sajandi alguses lühikest aega eksisteerinud Tartumaa rüütelkonnas eraldi registrit ei peetud. Immatrikuleerimata aadel Need baltisaksa aadlisuguvõsad, keda rüütelkonna matriklisse ei võetud, olid osa maiskonnast (saksa keeles Landschaft''). Paljud neist kanti kubermangu aadliraamatusse. Rootsi aadlisuguvõsad Rootsi aadel jagunes kahte gruppi: rüütelkonda introdutseeritud aadel ja introdutseerimata aadel. Soome aadlisuguvõsad Enne Soome Venemaaga ühendamist XIX sajandi algul kuulusid mitmed Soome aadlisuguvõsad Rootsi rüütelkonda. 1818. aastal loodi Soome suurvürstiriigis omaette Soome rüütelkond. Vaata ka Dünastiate loend Ajaloo loendid


text: Kas oled turist või hoopis ärireisil, Peninsula Excelsior Hotel on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Singapur. Linna keskus on vaid 1. Km kaugusel ja lennujaama jõuab 20 minutiga. Hotelli külalised võivad nautida linna tipp-vaatamisväärsuste ringreisi: Funan Digital ostukeskus, Civil Defence Heritage galerii, Singapuri filateeliamuuseum. Peninsula Excelsior Hotel teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu restoran, seifid, lift, poed, 24-tunnine toateenindus. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas välibassein , treeningkeskus, saun, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Naudi Peninsula Excelsior Hotel ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


milastone profiil | odnososki.ru 21, Kaksikud, Colombia, Antioquia Viimase sisselogimise aeg: 16.06.19 21:44:31 Klõpsates nupul, tõstad milastone esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. milastone hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik! Oluline info kasutaja milastone kohta Kasutaja milastone tööaeg


text: Francis Bacon, esimene St Albansi vikont, Verulami parun (22. või 21. jaanuar 1561 – 9. aprill 1626) oli Inglise filosoof, riigimees, esseist ja polühistor. Bacon oli pärit mõjuvõimsast perekonnast. 23-aastaselt sai ta parlamendiliikmeks, lootes poliitilisele karjäärile. Bacon sai tuntuks juristina mitmes kuulsas kohtuasjas. Bacon ei saavutanud kuninganna Elizabeth I soosingut, kuid kuningas James I valitsemisajal õnnestus tal saada suurpitsati hoidjaks (1617) ja lordkantsleriks (1618). Õigusfilosoofina propageeris Bacon tingimusteta kohustust suverääni ees. Filosoofina püüdis Bacon selgitada teadmiste omandamise printsiipe. Bacon kirjutas üle 30 filosoofilise töö ning palju raamatuid ja esseesid õigusteadusest, ajaloost ja muudel teemadel. Eriti populaarsed on tema "Esseed" (1597–1625). Teine tähtsam filosoofiline teos on "The Advancement of Learning" (1605). Bacon on kirjutanud ka utoopia "Uus Atlantis" (1627, eesti keeles 2004). Teoses "Novum Organum" esitas ta teadmiste ümberkorraldamise plaani. Uusaja teadusrevolutsiooni kaitsjana töötas ta välja keeruka induktsionistliku teaduse metodoloogia, mida nimetatakse Baconi meetodiks. Elulugu Francis Bacon sündis Londonis Strandis York House'is</font> ja suri Highgate'is. Francis Baconi isa oli Sir Nicholas Bacon, Elizabeth I aegne suurpitsatihoidja (Lord Keeper of the Great Seal). Francise ema, Sir Nicholase teine abikaasa Ann Cooke Bacon (1528–1610), oli oma aja haritumaid naisi. Anni isa Sir Anthony Cooke oli olnud Edward VI kasvataja. Ann oskas viit keelt (sealhulgas vanakreeka ja ladina keelt) ja oli tuttav kaasaegsete antiigiuuringutega. Ta kuulus reformeeritud ehk puritaanlikku kirikusse. Ann tõlkis inglise keelde sotsiniaanide ühe juhi Bernardo Ochino jutlused saatusest ja tahtevabadusest ning teisi religioosse sisuga raamatuid. Anni õde oli abielus Elizabeth I esimese ministri William Ceciliga. Francis oli oma vanemate viiest pojast noorim. Kuigi see pole kindel, võib arvata, et Bacon sai lapsena koduõpetust ning tema tervis oli sel ajal õrn. On aga teada, et 1573 astus ta 13-aastaselt Cambridge'i ülikooli Trinity College'isse. Seal õppis ta hoolsalt kolm aastat, elades oma vanema venna Anthony Baconi (1558–1601) juures. Õppides Cambridge'i ülikoolis mitmeid teadusi tuli ta järeldusele, et nii nende teaduste meetodid kui ka tulemused olid ekslikud. Kuigi ta austas Aristotelest ennast (teadmata temast nähtavasti küll kuigi palju), ei meeldinud talle kaasaegne aristotellik filosoofia, mis oli tema meelest elukauge ja kasutu. Ta pidas seda viljatuks ja asjatult vaidlushimuliseks ning selle eesmärke valedeks. Ülikoolist lahkudes oli Baconil juba tekkinud esialgne nägemus oma tulevase filosoofia põhiideedest. 27. juunil 1576 võeti Francis ja Anthony vastu Gray's Inni. Et isa püüdis poegi riigiteenistuseks ette valmistada, saatis ta nad mõni kuu hiljem koos Sir Amyas Pauletiga, Inglismaa saadikuga Prantsusmaal, Pariisi. Seal lülitati nad saatkonna koosseisu. Henri III aegse Prantsusmaa katoliiklaste ja hugenottide vahelise kodusõja tõttu poliitiliselt ja majanduslikult segane olukord võimaldas neil nii mõndagi õppida. Sellest ajast pärineb töö "The Notes on the State of Christendom", mis tavaliselt lülitatakse Francis Baconi teoste hulka. James Spedding näitas 19. sajandil, et tõenäoliselt pärineb see töö mõnelt Anthony Baconi korrespondendilt. Isa ootamatu surma tõttu veebruaris 1579 pidi Bacon Inglismaale tagasi tulema. Isa oli kõrvale pannud suure summa raha, et Francise varanduslikuks kindlustamiseks talle mõis osta. Nüüd aga jäi Francisele üksnes viiendik sellest rahast. Francisel tekkis harjumus võlgu võtta ning ta ei vabanenudki enam kunagi võlgadest. Ta pidi omandama elukutse ning läks 1579 tagasi Gray's Inni, et juriidilist haridust omandada. Fragmendis "De Interpretatione Naturae Prooemium", mis on kirjutatud tõenäoliselt 1603. aasta paiku, analüüsib Bacon oma meelelaadi ning toob ilmsiks eesmärgid, mida ta avalikku ellu astumisel silmas pidas. Kuigi esimene lause: "Ego cum me ad utilitates humanas natum existimarem" ('kuna arvasin, et olen sündinud inimeste kasuks'), tundub esmapilgul pisut upsakana, võib seda pidada Aristotelese mõistele megalopsychos 'suurehingeline' ("Nicomachose eetika" IV.3.3, 1123) vastavaks: ta pidas end suurte asjade vääriliseks ning ka oli seda. Bacon nägi oma eluülesannet kolmes asjas: ta tahtis inimsoole tõe väljaselgitamise läbi head teha ning lootis tuua kasu oma kodumaale ning teha midagi oma kiriku heaks. Selleks vajas ta tähtsat riiklikku ametikohta. Püstitatud ülesannete täitmiseks olid tal ka eeldused: tal oli ettenägelik ja terav, kiire ja ometi ettevaatlik, mõtlik, metoodiline ja eelarvamustevaba mõistus. Peale selle paistab, et ta oli väga lahke loomuga. 1580 taotles ta oma onu William Cecili (lord Burghley) kaudu mingit ametikohta õukonnas. Seda ta ei saanud, ja järgmised kaks aastat töötas ta rahulikult Gray's Innis, kuni 1582 ta sai seal outer barrister'''iks ning hiljem Gray's Inni õppejõuks. See ei rahuldanud tema auahnust. 1584 sai ta osava kõnemehena Dorseti krahvkonnas asuvast Melcombe'ist parlamendisaadikuks. Hoolimata hõimlussidemetest William Ceciliga oli tal raske saavutada poliitilist mõjuvõimu. Ta kirjutas 1584–1585 kuninganna Elizabethile "Nõuandekirja" ("Letter of Advice"), kus ta andis nõu, kuidas kohelda katoliiklastest alamaid, ja teose "An Advertisement Touching the Controversies of the Church of England", milles ta ründas väärnähtusi anglikaani kirikus. Umbes samal ajal esitas ta lord Burghleyle uue taotluse, püüdes nähtavasti hõlbustada oma edasijõudmist advokaadina. Onu kirjutas talle karmi kirja, noomides teda upsakuse eest, mille olemasolu endal Bacon ägedalt eitas. Et tema edasijõudmine advokatuuris oli ebatavaliselt kiire, on siiski võimalik, et onu mõjuvõim tuli talle kasuks. Sel ajal sai Bacon tuttavaks kuninganna Elizabethi favoriidi Robert Devereux'ga (1567–1601). 1591. aastal tegutses ta krahvi konfidentsiaalse nõuandjana. Kui kuninganna Elizabeth 1593. aasta veebruaris 1593 kutsus kokku parlamendi, et arutada järjekordset papistide vandenõud, sai Bacon saadikukoha Middlesexi krahvkonnast. Baconi käitumine sel hetkel mõjutas tõsiselt tema saatust ja seda on sageli vääriti mõistetud. Kui 1603 tõusis troonile James I, hakkas Bacon saama kõrgeid ametikohti, sealhulgas peaprokuröri abi (Solicitor General) ja kohtuministri (Attorney General) omad. Kuninga ja parlamendi vahelistes vaidlustes kaitses Bacon monarhi õigusi. 1603 löödi Bacon rüütliks. 1618 sai temast lordkantsler ja parun Verulam ning 1621 vikont St. Albans. 1620 esitati Baconile süüdistus altkäemaksuvõtmises ja teistes õiguserikkumistes. Bacon ei eitanud süüdistust, kuid väitis, et altkäemaksud ei mõjutanud tema otsuseid. Bacon mõisteti süüdi. Teda trahviti ning lühikest aega hoiti teda Toweri vanglas. Ta oli sunnitud avalikust tegevusest loobuma. Bacon tõmbus tagasi oma mõisa Gorhamburys. Ülejäänud elu pühendas ta filosoofiale ja teaduslikele katsetele. Ta suri Highgate'is 9. aprillil 1626. Surma põhjuseks oli külmetus, mille ta sai, kui ta toppis kana lund täis, et näha, kas kanaliha saab niiviisi säilitada. Bacon ja Shakespeare'i teosed William Shakespeare'i näidendite autorsust on omistatud teiste seas Francis Baconile. Teadusfilosoofia Kuigi Bacon armastas raha ja luksust, ei olnud ta isekas, vaid püüdis teha mugavuse kättesaadavaks võimalikult suurele osale inimkonnast. See oli tema meelest võimalik ainult tehnika arendamise kaudu, mistõttu ta hakkas ühena esimestest rääkima vajadusest tunnustada ja toetada teadlasi (sealhulgas alusuuringutega tegelevaid teadlasi) ja leiutajaid. Pikas perspektiivis pidas ta tehnika arengut võimalikuks ainult loodusteaduste rakendusena. Looduse käsutamine on võimalik üksnes tänu põhjuslike seoste tundmisele. Bacon pakkus välja ka teadusliku uurimise meetodi. Kuigi tema meetodi detailid on vananenud (ja nendel polegi võib-olla olnud praktilist väärtust), on tänapäevalgi palju pooldajaid tema üldisel lähenemisel – induktsionismil. Teosed eesti keeles Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 474–482: katkendeid "Uuest Atlantisest", tõlkinud Villem Alttoa, ning lühiesseed "Ilust", "Surmast" ja "Õpingutest", tõlkinud Arthur Hone; kommentaarid lk 691–692. Esseid: "Armastusest", "Jultumusest", "Ateismist", "Õnnest". Tõlkinud ja kommenteerinud Ilmar Vene – Looming 1987, nr 5, lk 649–654. "Tekste poliitikateaduse klassikast" / Tartu Ülikool, filosoofia ja poliitikateaduse kateeder, filosoofia ja ühiskonnateaduste labor; koostanud, tõlkinud ja toimetanud Rein Toomla, Tartu 1990. "Uus Atlantis. Valik esseid". Tõlkinud Karin Suursalu; saatesõna: Enn Soosaar. Tallinn: Perioodika, LR 2004, nr 40, 56 lk; ISBN 9985-853-61-X. "Esseed". Tõlkinud Ilmar Vene; Tartu: Ilmamaa, 2018, 264 lk. Vaata ka Shakespeare'i teoste autorsus induktsionism Baconi induktsioonnatura parendo vincitur Kirjandus Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost II. Filosoofia uuestisünd: Bacon ja Spinoza". Tõlkinud Leo Anvelt. Sari Elav teadus, nr 61, EKS, Tartu 1937, 112 lk; 2. trükk (ühes köites): Olion, Tallinn 1998 Aleksandr Subbotin, "Francis Bacon". Vene keelest tõlkinud Aino Lukas. Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1980, 132 lk (lisa lk 115–125: F. Bacon, "Ettevalmistus looduse ja eksperimentaalse ajaloole...") Donald Gillies. Philosophy of Science in the Twetieth Century: Four Central Themes'', Blackwell 1993 (allikas). Välislingid Portree; "Instauratio Magna" tiitelleht Inglise filosoofid Suurbritannia poliitikud Index Librorum Prohibitorum Sündinud 1561 Surnud 1626


Lk 4 / 10, EMBA Euroopa - EMBA programmid Euroopa - EMBA 2020 Lk 4 / 10, Kogu info EMBA programmide kohta Euroopa - leia parimad ülikoolid siit! EMBA 46-60 (/141). Säästa aega ja võta Euroopa EMBA õppeprogramme pakkuvate ülikoolidega otse ühendust! Uuri Euroopa EMBA programmide kohta siit! Lk 4 / 10 Ärinduse uuringud (96) arrow_forward


text: Boliivia on riik Lõuna-Ameerikas Andides. Boliivia piirneb põhjas ja idas Brasiiliaga, lõunas Paraguay ja Argentinaga ning läänes Tšiili ja Peruuga. Boliivia on Paraguay kõrval üks kahest merepiirita riigist Ameerikas. Riik kaotas oma mereäärsed alad 1879. aastal Salpeetrisõjas Tšiilile. Riigi pindala on 1 098 581 km2. See on pindalalt 28. riik maailmas. Loodus Boliivia peamised loodusvarad on tina, maagaas, nafta, tsink, volfram, antimon, hõbe, raud, plii, kuld, puit ja hüdroenergia. Haritavat maad on 2,78% kogu territooriumist. Kliima Boliivia jääb peamiselt kahte kliimavöötmesse: ekvatoriaalsesse ja lähisekvatoriaalsesse. Mägedes kohtab muusugustki kliimat ja riigi kõrgeimad mäetipud on kaetud igilumega. Suvekuudel (novembrist märtsini) on ilm soojem ja sademeterohkem, talvel külmem ja kuivem. Mägedes võib temperatuur öösel langeda alla nulli ja talvel pole lumigi harv. Vihmametsades on väga palav ja niiske. Mäed Boliiviat läbib kaks mäeahelikku. Idapoolsemas mäeahelikus paikneb kaks Boliivia pealinna: La Paz ja Sucre. Kahe mäeaheliku vahel paikneb 3650 m kõrgusel merepinnast Altiplano kõrgplatoo. Läänepoolsem mäeahelik on jalamil kaetud vihmametsadega, kus on ühtlasi Boliivia Andide kõige sademerohkem piirkond, kus aasta keskmine sademete hulk võib ulatuda 1350 mm-ni, millest enamus sajab maha vaid kolme kuu jooksul. Kõrgeim mägi on Sajama vulkaan (6542 m). Sellele järgnevad Parinacota (6348 m), Pomerape (6282 m) ja Uturuncu (6008 m). Boliivias on mitukümmend vulkaani, millest enamikku loetakse tegevvulkaanideks, sest nad on pursanud holotseenis ehk viimase 10 000 aasta jooksul, ehkki viimase 1000 aasta jooksul on pursanud neist vaid kaks: 5163 m kõrgune Irruputuncu (viimati 1995) ja 5310 m kõrgune Paruma (viimati 1867). Boliivia põhja- ja idaosas asuvad ulatuslikud madalikud, mis on kaetud lammi, suurte soode ja troopiliste vihmametsadega. Boliivia madalaim punkt asub Paraguay jõel ja on 90 m kõrgusel merepinnast. Taimestik Võimas Amazonase vihmamets katab enamuse Ida-Boliiviast. 50% Boliiviast on kaetud metsaga. Kuna Boliivia lääneosa läbivad Andid, siis taimestik muutub vastavalt kõrgusele. Kõrg-Andides taimestik peaaegu puudub. Boliivia alasid katavad pampad ehk rohtlad, mida kasutatakse karjakasvatuseks ja põlluharimiseks. 2008. aastal oli Boliivias 13 rahvusparki. Loomastik Boliivia on tänu vihmametsadele loomaliikide poolest väga rikas. Iseloomulikud loomad on jaaguar, paljud rebase alamliigid, boliivia orav, kassi alamliigid, laamad, nahkhiired ja hunt. Jõed Boliivial puudub ligipääs merele, kuid riigil on ühendus Atlandi ookeaniga Beni jõe kaudu, mis suubub Madeira jõkke ja see omakorda Amazonasesse, ning Paraguay jõe kaudu, mis suubub Paranásse ja see omakorda La Plata lahte. Boliivia tähtsaimad jõed on Beni, Madre de Dios, Mamoré, Itonamas, Rio Grande, Pilcomayo ja Paraguay jõgi. Ehkki Vaikne ookean ei ole Boliivia läänepiirist kaugemal kui 150 km, ei kuulu ükski Boliivia jõgi Vaikse ookeani vesikonda. Atlandi ja Vaikse ookeani vesikonna piir langeb enam-vähem kokku Boliivia ja Tšiili piiriga. Järved Boliivia suurim veekogu on Peruu ja Boliivia piiril asuv Titicaca järv. See on Lõuna-Ameerika suurim järv, mille pindala on 58 000 km2. See asub 3812 m kõrgusel merepinnast ja on ühtlasi maailma kõige kõrgemal asuv laevatatav järv. Titicaca järvel puudub ühendus maailmamerega: sellest voolab välja Desaguadero jõgi, mis suubub merepinnast 3686 m kõrgusel olevasse 1000 km2 suurusesse Poopó umbjärve, mille keskmine sügavus on 1 meeter. Boliivia teised suuremad järves on Yata jõe ja selle lisajõe Benicito ülemjooksul olevad Roguagado, Huaytunasi ja Roguaga järv ning Concepcióni järv, kuhu voolab sisse Parapeti jõgi ja välja San Pablo jõgi. Riik Riigikord Riigis kehtib 1967. aasta põhiseadus. Riigipea (president) valitakse otsevalimistel neljaks aastaks. Kahekojalisele Rahvuskongressile (Saadikutekoda ja Senat) kuulub seadusandlik võim. Valitsusele, kelle nimetab ametisse ja keda juhib president, kuulub täidesaatev võim. Haldusjaotus Boliivia jaguneb üheksaks departemanguks (mis omakorda jagunevad 100 provintsiks): Chuquisaca departemang (keskus Sucre) Cochabamba departemang (Cochabamba) El Beni departemang (Trinidad) La Pazi departemang (La Paz) Oruro departemang (Oruro) Pando departemang (Cobija) Potosí departemang (Potosí) Santa Cruzi departemang (Santa Cruz de la Sierra) Tarija departemang (Tarija) Sõjavägi Boliivia sõjavägi koosneb maaväest, mereväest (jõgedel ja Titicaca järvel) ning õhuväest. Boliivia jaguneb kuueks sõjaväeringkonnaks. Sõjavägi jaguneb kümneks diviisiks. Õhuväel on üheksa baasi, peamiselt suurtes linnades. Baasid asuvad La Pazis, Cochabambas, Santa Cruzis, Puerto Suárezes, Tarijas, Villamontesis, Cobijas, Riveraltas ja Roborés. Boliivias kehtib vabatahtlik ajateenistus. Vabatahtlikult saab ajateenistusse astuda 18-aastaselt, kuid kui ajateenijatest tekib puudus, siis alandatakse vanusepiiri 14 aastani. Ajateenistus kestab 12 kuud. 20% sõjaväelastest on 14–15-aastased ja veel 20% 16–17-aastased. Armees on umbes 31 500 meest, neist mereväes 5000. Valitsuse iga-aastane kaitsekulutuste eelarve on 130 miljonit USA dollarit. Boliivia sõjaväes on aktiivseid liikmeid 55 000 ringis. Välissuhted Eestiga sõlmiti diplomaatilised suhted 10. märtsil 2004. Rahvastik Boliivia rahvaarvult suurim linn on Santa Cruz de la Sierra (1,451 miljonit elanikku). Järgnevad El Alto (859 tuhat), La Paz (835 tuhat), Cochabamba (595 tuhat) ja Sucre (280 tuhat) (kõik 2007. aasta andmed). Boliivias elab mitukümmend rahvast. Ametlikke keeli on Boliivias 39. Kõige arvukamad rahvad on ketšuad (2,5 miljonit), aimarad (2 miljonit), tšikitanod (180 tuhat) ja guaraniid (125 tuhat). Kõige levinumad keeled on 2001. aasta rahvaloenduse andmetel hispaania keel (60,7%), ketšua keel (21,2%) ja aimara keel (14,6%). Teisi indiaani keeli räägib 1,2% rahvast, ülejäänud 2,4% jäävad välismaistele keeltele. Boliivia Riikliku Statistikainstituudi 2007. aasta andmetel õpib 28,1% lastest esimese keelena selgeks mõne indiaani keele. Laias laastus hõlmavad indiaanlased Boliivia elanikest 55%, mestiitsid 30% ja valged 15%. Valged on enamasti päritolult hispaanlased, kes põlvnevad varastest Hispaania kolonistidest. Nii enne kui pärast iseseisvumist on just nemad moodustanud aristokraatia. Palju leidub Boliivias sakslasi, itaallasi, baske ja horvaate, kes on sageli põlvkondade viisi oma kultuuri säilitanud. Näiteks elab Ida-Boliivias 40 000 saksa keelt rääkivat mennoniiti. 2006. aastal oli Boliivia rahvastiku kasvukiirus 1,45% aastas. Rahva enamuse moodustavad katoliiklased. Viimasel ajal laieneb märgatavalt paljude teiste maailmavaadete toetajaskond. Riikliku Statistikainstituudi 2001. aasta uurimuse järgi olid 78% boliivlastest katoliiklased, 16% protestandid ja 3% järgis muid kristlikke religioone. Seevastu 2008. ja 2008. aastal valitsusväliste organisatsioonide korraldatud gallupi järgi olid boliivlastest 59% katoliiklased, 15% inkade religiooni järgijad, 12% ateistid või agnostikud, 11% protestandid ja 3% ülejäänud religioonide järgijad. Majandus Boliivias on Lõuna-Ameerika kõige väiksem sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta. Põllumajandus annab Boliivia SKT-st 15%. Põllumajandussaadustest eksporditakse kõige rohkem sojauba, peamiselt Andide ühisturul. Boliivia majanduslikku kasvu on takistanud kaks asjaolu: tina hinna tohutu langus 1980. aastate alguses ja külma sõja lõpp. Külma sõja ajal andsid lääneriigid Boliiviale suurt majanduslikku abi selleks, et ta oma majanduse vabana hoiaks, ja pärast külma sõja lõppu see abi lõppes. Boliivias asub hinnanguliselt 50–70% maailma liitiumivarudest. Kuid suur osa sellest asub soolatasandiku Salar de Uyuni all, mis on tähtis turismiobjekt, ja Boliivia valitsused on seni eelistanud omapärast maastikku säilitada. 2000. aastal sõlmis USA ettevõte Bechtel Boliivia tollase presidendi Hugo Banzeriga lepingu, millega Cochabamba linna veevõrk erastati. Pärast erastamist tõstis Bechtel vee hinna linnas kolmekordseks ning keelustas vee võtmise kaevudest ja vihmavee kogumise. Järgnenud rahvarahutuste tulemusena pidi valitsus lepingu tühistama. Boliivia suurim kaubanduspartner on USA. 2002. aastal eksportis USA Boliiviasse kaupu 283 ja importis 162 miljoni dollari eest. Ajalugu Boliivia on olnud asustatud rohkem kui 2000 aastat, kui sinna rändasid aimarad. Aimarad seostavad end Huari–Tiwanaku tsivilisatsiooniga. Selle pealinn Tiwanaku asus Lääne-Boliivias juba umbes 1500 eKr, ehkki polnud siis tänapäeva mõistes rohkemat kui põllumajandusel põhinev küla. 400. aasta paiku hakkas Tiwanaku laienema. Esmalt hõivas see lisaks Lääne-Boliiviale Lõuna-Peruu ja Põhja-Tšiili, 7. sajandil ka kogu Peruu ranniku peaaegu Ecuadorini. Tiwanaku kattis oma suurima ulatuse ajal 6,5 km2 ja seal elas 15 000–30 000 elanikku, ehkki hiljuti on välja pakutud ka sadadesse tuhandetesse ja isegi poolteise miljonini ulatuvaid arve. 950. aasta paiku kliima muutus. Titicaca kandis vähenes sademete hulk oluliselt. Eeldatavalt kestis mitu aastat järjest põud, millele järgnes tohutu näljahäda. Kõigepealt surid välja ülejäänud Titicaca-lähedased asulad, viimasena ka pealinn. 1000. aasta paiku Tiwanaku hävis ja tema impeerium lakkas ühes temaga olemast. Boliivia sai 15. sajandil inkade riigi osaks, mille 1524–1533 vallutasid Hispaaniast pärist konkistadoorid. 1545 elas Boliivia alal üle 150 000 inimese. 1543–1776 kuulus Boliivia Ülem-Peruu nime all Peruu Asekuningriigi koosseisu ja hiljem Río de la Plata kuningriigi alla. Simón Bolívar andis Antonio José de Sucrele valida, kas Ülem-Peruu jääb äsja välja kuulutatud Peruu Vabariigi koosseisu, ühineb Rio de la Plata Ühendatud Provintsidega või kuulutab end iseseisvaks. Sucre otsustas uue riigi kasuks ehk formaalselt kuulutas Ülem-Peruu Peruu Asekuningriigist sõltumatuks ja nimetas vastse riigi Bolivari järgi. Sucrest enesest sai Boliivia esimene president ja tema järgi on nimetatud ka riigi pealinn. Täpsemalt kuulutas Sucre 6. augustil 1825 välja Bolivari Vabariigi. Mõni päev hiljem tegi Boliivia kongresmen Manuel Martín Cruz ettepaneku: "Kui Romuluse järgi sai nime Rooma, siis Bolivari järgi peaks nime saama Boliivia." See nimi jäi riigile külge ja 3. oktoobril 1825 sai ametlikuks nimeks. Salpeetrisõja (1879–1884) tulemusena pidi Boliivia loovutama oma rannikualad koos Antofagasta sadama ja rikaste salpeetriväljadega Tšiilile. 1932–1935 toimus Chaco sõda Paraguay vastu, mis oli samuti edutu. 2006. aastal valiti presidendiks Evo Morales, kellest sai riigi ajaloo esimene indiaanlasest president. Boliiviat on iseloomustanud sagedased sõjaväelised riigipöörded ja riigipöördekatsed. Kuni 1980. aastateni olid maailma kõige innukamad riigipöörajad Boliivias. Umbes 160 iseseisvusaasta jooksul toimus seal 190 riigipööret. Ebastabiilse olukorra põhjustasid rahva madal haritus, keskajast pärinevad tavad ja raske majandusolukord. Boliivia on ÜRO asutajaliige. Vaata ka Boliivia jalgpallikoondis Viited Välislingid Riigid Ameerika maad


brünett, assfucking, sitapea, ass fuck, nahk, buttfuck, buttfucking, lapsuke, perse suhu, eeslikeppimist, päraku-, perse


text: «Ohutuse seisukohast vaadatuna on kas või üks joobes juht liikluses liiast,» kommenteeris politsei- ja piirivalveameti liiklusametnik Jaanus Tents. «Kui aga vaadata kontrollitud sõidukijuhtide arvu ja suhteliselt väikest alkoholi tarvitamise tunnusega juhtide arvu, siis võime öelda, et politseioperatsioon läks hästi ja tulemustega võime jääda rahule.» 6.-7. juunil toimus rahvusvaheline politseioperatsioon Tallinna ja Helsingi sadamates, kus kontrolliti kõiki laevadelt saabuvaid sõidukeid ja sõidukijuhte. Politseioperatsioonis osalesid lisaks PPA liiklusbüroo ametnikele, märulipolitseinikud, Põhja prefektuuri varavastaste kuritegude talituse, piirivalve, maksu- ja tolliameti ja Tallinna sadama töötajad. Politseioperatsioonist võtsid osa ka sisekaitseakadeemia esimese kursuse kadetid ja nende õppejõud. Kontrolliti peamiselt sõidukijuhtide kainust ja ka seda, kas laevadelt maha tulevate sõidukite seas on ka varastatud autosid või kaupa. Korraga oli Tallinna sadamas väljas üle 60 ametniku, kahe päeva peale kokku 140. Helsingi sadamas tegi soomlastega koostööd kaks Eesti politseinikku. Esimesel päeval kontrolliti 2175 sõidukijuhti, nende seast avastati 7 alkoholi tarvitamise tunnustega juhti. 7. juunil oli kella 14.00 seisuga kontrollitud 1056 sõidukijuhti, neist 4 oli alkoholi tarvitamise tunnustega ja 1 juhtimisõiguseta. Lisaks avastati üks tagaotsitav sõiduk.


text: Hotellid Sturgeon Bay, Wisconsin, Ameerika Ühendriigid - teie põnevate linnaretkede alguspaik. Sturgeon Bay hotellid orientiiri Sturgeon Bay, Wisconsin (SUE-Door County Cherryland) ümbruses – Hotels.com abiga on lihtne leida Sturgeon Bay hotell orientiiri Sturgeon Bay, Wisconsin (SUE-Door County Cherryland) ümbruses, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida Sturgeon Bay hotell orientiiri &Landmarks ümbruses. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


source: CulturaX

text: Riigivanniga dušiga projekt: skeemi valik + ehitusjuhis - Assamblee 2021 WC-duss - võimalikud ehitusvõimalused Seega ei pea tualeti ehitamiseks liiga palju materjale ja need on odavad. liiv, killustik, tsement; marmorist fragmendid; tellised või tsinkplokid; raudbetoonplaat kattumise jaoks; puust vardad ja katusekivid. Selle tehnoloogia abil ehitatud tualett on kallim kui kõige lihtsam puidust, kuid seda saab kasutada juba aastaid, ilma et oleks vaja remonti. Kuna kütusetasel on suur sügavus, saate seda puhastada ilma puhastamata. Aja jooksul jäätmed lagunevad ja lähevad mulda. Lisaks sellele on hoone üsna suur ja seda saab kasutada mitte ainult ettenähtud otstarbel, vaid ka midagi, näiteks aiatööriistade ladustamiseks. Dušš hoovis metallist või puidust postid; paksud lauad ja latid ehitusplatsil; plastist või metallist veepaak; tsement, killustik, liiv, kivid; kummivoolikud; vooder, polüetüleen; dušši pea; õlivärv, linaseemneõli. Dušikabiini ehitamine algab asjaoluga, et nad teevad koha, kus vesi voolab. Sellisel viisil tehakse lihtne tühjendamine. Maapinnas kaevatakse kaev, mille sees on vana metallist tünn. Selle seinad on läbistavad kruvikeega. Tünn on täis suurte kividega, sellele on langetatud plast- või metalltoru, mis viib dreeniruumi pinnale. Platvorm on betooni paagi ülaosas, mis kindlasti loob nõlva suunas. Seejärel pange paak veega. Parem ei ole seda teha otse betoonist platvormi kohal, kuna seal on mitu tosinat liitrit. Dušš ei ole eriti meeldiv, kui selline suur barel hangub peaga. Sel põhjusel asetatakse barreel betoonist platvormi kõrval. Dušš majas Kui plaanite elada majas mitte ainult suvel, vaid ka talvel, siis on parem tarkvararakendustelt kvaliteetseid kaupu osta - sellisel juhul ei soovitata omatehtud seadmeid. Tööstuslikud kabiinid kestavad palju kauem. Kui maja ei kasutata talvel, siis tuleb sügisel vesi välja tõmmata ja veenduda, et see ei jääks voolikutesse. Tualett ja dušš anda oma käed Võib-olla on dušš ja tualett - esimesed ehitised lastekojas. Parem lihtsalt teha neid mõistlikult, isegi kui te olete just alustanud läbiviimiseks paigutus eeslinnades. Vastasel juhul peate seda tööd tegema kaks korda. Ja mis see on? Kuigi kodumajapidamises on tualettide ehitamiseks tehtud katseid, pole see väga hea. Reeglina ei ole majades kanalisatsiooni ja levib kogu maja lõhn. Seetõttu tuleks see võimalus kohe ära visata. Veebisaidi kõige kaugemas nurgas on vaja leida tualettruumi. Puidust dušš, tualett-tarve ei pea eraldama. Seda saab kinnitada mis tahes kaubandusliku ehitise juurde, näiteks sillale. Kõigepealt kaevandatakse kütteseade. Selle sügavus peaks olema piisavalt suur, 2,5-3 meetrit. Laius - 1,5x1,5 meetrit. Veemassi seinad tuleb betoneerida, jättes vaba ala. Selle peale peate valama padjapunast purust. Padi paksus 25 cm. Selleks, et betooni tuuleklaasi saaksid, tuleb raketist paigaldada seinte vahele ja täita see betoonilahusega. Raamimist tuleks tõsta 50 cm kõrgusel maapinnast. Seega tekib kütusepaagi ümber 50 cm kõrgune künnis. Seejärel paigaldatakse selle künniseni kattumine. Lahus segatakse 1 osa tsemendist, 3 osast liivast ja 5 osast purustatud kivist. Niipea kui betoon kõveneb ja võtab vajalikku tugevust, asetatakse lävele maapinnast raudbetoonplaat. Valmistatud paneeli saate kasutada ja võite kattuda ise, kasutades võrke ja tugevdusi. Kattuvusena tehakse auk "tualeti". Ka süvendisse lastakse 15-20 cm läbimõõduga plasttoru. See toru juhitakse läbi tualeti katuse. See parandab ventilatsiooni ja vähendab ebameeldiva lõhna. Kütteseade on valmis. Nüüd saate minna tualeti seinte ehitamisele. Selleks kaevandatakse umbes 50 cm sügav süvend. Selle laius on pisut suurem kui tuulutusploki suurus. Kraavi paigaldatakse raketis ja valatakse betoon. See on sihtasutus. Betoonisegude proportsioonid on samad kui summuti betoneerimisel. Valmis alus peab tugevnema. 3-4 nädala pärast saate ehitada seinu. Tualettruumide seinad on valmistatud plekkplaatidest või tellistest, seejärel krohvist. Latist tuleb luua auk, mis parandab ruumi ventilatsiooni ja päevavalguses valgusallikaks. Teist õhuventitlust saab teha sissepääsu ukse allservas. Sisekujundust saab teha marmorist jäätmete tootmiseks, see tähendab, et tsemendi külge on paigaldatud väikesed marmorist tükid. Seda sisemist voolikut on lihtne puhastada, hoides tualetti puhtana. Katus teha lihtne, odnoskatnuyu. Selle jaoks on üks hoone seintest allpool tehtud. Seintel asetatakse puit- või ümarpuidust rätikud ja kaetud kiltkivi, voodri või muu sobiva materjaliga. WC-i materjalid: Tsement, liiv ja purustatud kivi Marmorkaarid Räbuplokid või tellised Puitplokid ja katusematerjalid Selliselt ehitatud tualett maksab kindlasti rohkem kui lihtsalt puidust. Kuid saate seda kasutada aastaid ilma paranduste ja värskendusteta. Sisselaskeava sügavus võimaldab teil isegi seda puhastada. Jäätmed lagunevad aja jooksul ja lähevad pinnasesse. Struktuur on piisavalt suur, nii et lisaks otsesele sihtkohale saab seda kasutada ka aiatööriistade hoidmiseks. Kui teil on veel kodus tsiviliseeritud piirkonnas, on kõige parem hoida kaasaegset kanalisatsioonisüsteemi. Ehitiste kanalisatsiooni skeem on seadmes lihtne. Seetõttu võib selle paigaldamist teha iseseisvalt, isegi ilma asjakohaste kogemuste, oskusteta ja erikoolituseta. Kui olete kanalisatsiooni paigaldanud, pead torujuhtmeid hüdroprotsessima. See aitab teil suruda torusid. Mis see on ja kuidas see toimib, võite siin lugeda. Dachi dušši ehitamine Dušš on riigilõiv. Eriti kui basseini pole. See võimaldab teil kuuma suvekuudel jahtuda. Kohapeal saab ehitada duši, mida saate majas. Mõlemat võimalust kaalutakse. Kuna sellist dušši kasutatakse ainult suvel, on see lihtne. See tähendab, et sa ei saa ehitada seinu ümber duši, vaid piirduda plastikkardinate või kergete puidust ekraanidega. Vajalik on alustada dušši ehitamist, tehes koha, kus vesi voolab. Lihtsaim ploom teeb järgmiselt. Maapinnas kaevatakse kaevu ja sinna langeb vana metallist tünn. Selle seintel on vaja suruda pealetungi. Tünn on täis suurte kividega, metallist või plastist toru sattuda. Toru tõmmatakse äravooluava pinnale. Konstruktsiooni ülaosa platvorm on betoneeritud. Betoonistamisel on vaja anda nõlva äravoolu suunas. Nüüd pead paak veega fikseerima. Seda ei soovitata teha otse betoonist platvormi kohal. Lõppude lõpuks on paak paak, milles on 20-25-30 või isegi 50 liitrit vett. Dušš ei ole eriti mugav, kui peal on selline tohutu ese. Seepärast paigaldatakse toru betoonist platvormi lähedale. Selleks kaevavad maa alla metalli- või puitpostid. 2.5 meetri kõrgusel asetsev platvorm, millele mahuti asub. See võib olla plastist või metallist. Voolik altatakse paaki ülevalt, mis on ühendatud veevarustussüsteemiga või puuraugu pumpaga, et paak täita veega. Tanki alumisest otsast on voolik, mille otsas on dušipea. Vesi avamiseks ja sulgemiseks peab olema kraan. Suvekuudel soojendab päike paaki, nii et vett duširas on soe. Nüüd otse ehitatud dušš. Betoonist platvormi nurkades lõhutakse maapinnale puidust pooluseid. Postid on kaetud polüetüleeniga ja osutub duššivabaks. Vooliku kohal on dushi jootmisega kinnitatud. Kui soovid, võite ka duššplaadi külge kinnitada. Puitu on vaja ainult leotada spetsiaalse koostisega, nii et see ei imenduks niiskuse eest. Või võite ka linaseemneõli katta ja seejärel värvida õlivärviga. Kui sambad on puidust, siis need otsad, mis peavad olema kaetud bituumeni või maal värvitud. Dušikabiini ehitamiseks on vaja: Puidust või metallist postid Baarid ja paksad lauad saidi ehitamiseks Vana metallist tünn Kivid, tsement, liiv ja killustik Metalli- või plastikvesi Dushipea, polüetüleenist, seinapaneelist Õli ja õli värvimine Maja duši ehitamine Põhimõte jääb samaks, ainus erinevus, et dušš asub maja katuse all. Maht on paigaldatud pööningule. Kui dušš ehitatakse majas, siis saab dušši seinad ja põrand kaetud plaatidega, mis annab sellele üsna atraktiivse välimuse. Kui plaanite elada majas mitte ainult suvel, vaid ka talvel, siis on kõige sobivam osta dušš, vannituba laudale. Kuna sel juhul ei võta see pikka aega teenindamiseks kasutusele mitte "samopal", vaid kvaliteetne kaubamärgiga toode. Osta paremini tõestatud edasimüüjate ja komplekti. Sügisel peate meeles pidama, et tühjendage paak ja veenduge, et see ei jääks voolikutesse. Ärge unustage, et pärast maja ehitamist ehitatakse selliseid ehitisi nagu tualett, dušš. Maja ehitamise alustamine on keeruline küsimus. Mõned usuvad, et sihtasutuse ehitamisega, aga see pole nii. Maja ehitus algab erinevate paberite disainiga. Alles pärast vajalike dokumentide kogumist võime alustada sihtasutuse ehitamist. Kui kavatsete ehitada raami tehnoloogia abil maja, siis kirjeldatakse kõike sellise maja alust. Mis siin on raami maja? Ma tahan öelda ainult seda, et Saksamaal hakkasid selle tehnoloogiaga raamihooned tekkima, kuid nad omandasid tõsiseid proportsioone Kanadas ja Ameerikas. Venemaal hakkas 50-ndatel aastatel sõja lõppedes ehitama raamide ehitustehnoloogiat. Esimene ja kõige olulisem hoone kohas on tualettruum, kuid suvine dušš on sageli ehitatud väljaspool seda. Aga niipea kui maja ehitus on lõpetatud, demonteeritakse tänav puustustoruumid ja vannitoad, aga asjata... Kui hoolitsete sanitaartehniliste struktuuride funktsionaalse ja esteetilise komponendi eest, mängivad nad igapäevaelus suurepärast rolli. Näiteks suvine dušš võimaldab säästa vee kuumutamist umbes viis kuud aastas ja peseda üsna mugavates tingimustes. Vähemalt - see on hea võimalus loputamiseks, kohustuslik enne ujumist basseinis. Või pärast aias töötamist saate end värskendada, jättes kodu pealinna pealinna suplemise protseduurid. Puidust talu tualettruum on kasulik maja kaugel vaatetornil tänavavalitsuse jaoks. Laste mängimine tänaval on mugav, ja aednikud - jalutuskäik vähem tänavalt maja juurde tähendab vähem mustust kingadega. Lõppkokkuvõttes ei ole need ehitised abivahendiks veevarustuse või reovee kõrvaldamise võimalike probleemide korral. Tänav - maa-dušš ja tualettruum Riigisegu ja veetöötluse koht Tänava duši peamine funktsionaalne omadus (muuseas näete ka allpool toodud pildil olevat dacha dušši üksikasjalikku ehitusprotsessi) - tasuta päikeseenergia tõttu on vesi kuumutatud. Vastavalt sellele peaks optimaalne ehitustöökoht olema päeva jooksul nii kaua kui võimalik. Võttes arvesse vajadust kaitsta tuule eest ja hoolitseda maastikukujunduse terviklikkuse eest, saab kabiini alla aia nurgas või kohas tara lähedal. Tänava - maa-dušš Kasutatava vee väljavool toimub looduslikul teel, mis tähendab, et see on parem, kui dušš asetatakse põrandale. Kui maatükil on mägi, saate seda kasutada, kui mitte, siis võite ise oma põranda taset tõsta. Koha valimisel peaksite hoolitsema vee tarnimise ja tühjendamise eest. Kõige mugavam on mahuti täitmiseks kasutada kastmisvoolikut. Võimaluse korral suunatakse vesi kodumaiste kanalisatsioonitorustikku, luuakse väike kohalik reoveesüsteem või suunatakse lihtsalt koldestatud seinadesse. Samal ajal on võimalik korraldada ka maa tualeti äravoolu ja äravoolu, kui reovee maht on väike, muld hästi imab hästi ja veetase on madal. Tänavane dušš ja tualett Äärelinna tänava dušši disain Tegelikult on kõigil suve dušidel kolm peamist komponenti - veepaak, salong ja äravool. Me mõistame kõik üksikasjad. Veepaak peab olema piisav maksimaalsete dušširuumide arvuks, kuid samal ajal ei tohiks suur maht mõjutada soojusenergia mugavust. Parema kuumutamise jaoks sobivad spetsiaalsed lamedad pudelid, mis on valmistatud tumedast plastist või metallist Värv ja kuju võimaldavad mitte ainult võtta rohkem päikesevalgust, vaid ka soojendada kogu vett. Kui aga kasutate paksaid paake ja vaatetükke, ei pruugi madalamad veekihid täielikult soojeneda, ja tegelikult on need segisti avamisel kõigepealt valamad. Võimsuse suurendamise efektiivsust saab katta iseseisva kasvuhoonega, mis sarnaneb seemikutega tehtud kasvuhoonetega. Selle tegemiseks piisab, kui pukseerime paani kuju ja asetage see läbipaistva tsellofaaniga. Põhja pool lõigatakse fooliumiga. Käepidemed kinnitatakse kasvuhoone ülaosale või küljele, et hõlbustada vee eemaldamist ja paigutamist vee täitmisel. Dacha dušši kujundus Duširuumide nõuetekohane paigutus muudab duši mugavamaks. Oluline on pakkuda tualettlaudu ja funktsionaalseid riiulid ja konksud tarviku jaoks. Kõige lihtsamal dušikabiinil on kolm sama materjali staatilist polüesterstaati ja üks tõmbekardin. Hoone südames on puidust kaubaalune, mille külg on 1 m, seinte kõrgus on 2 m. Sageli on laudas kajuti - mitte just see, mida peate elumajades elama. Selle kujunduse puuduste põhjal sõnastame mõne reegli. Esiteks ei piisa ühest ruumist, vähemalt väikest vestibüüpi on vaja riiete vahetamiseks ja vannitoa hoidmiseks. Teiseks on parem vältida võimalikke süvendeid, isegi arvestades suveõhu kõrget temperatuuri, kuna lapsed saavad ka dušši. Kolmandaks peaks seinte materjal olema rohkem kapitali. Paremat kergust ja tugevust saab nimetada raami konstruktsiooni tehnoloogiaks, kasutades puidust või metallist alust. Seina välisküljelt saab selle mis tahes materjaliga lõpetada, kuid on parem kasutada peahoone või muude tehniliste ehitiste fassaadi. Sees kasutavad nad veekindlaid tooteid: plastpaneelid, vastupidav PVC kile, immutatud puit ja kate. Viimistlus on fikseeritud raami külge, mis on varem vajalik plastikust ümbrise kaitseks. Turul on palju valmis duši variante, mida saab paigaldada ainult sisseehitatud äravoolu. Peamine osa on plastist paak. Dušširuumisseade sisaldab mitte ainult drenaaži, vaid mõjutab ka kogu vundamenti. Kuna salongi pindala on väike ja kõrgus on umbes 2,5 m, pluss rasked paakid ülalt, on eelistatav korraldada põlevate vundamentide paigaldus. Selleks puuritakse maapinnale neli augud 1-1,5 m sügavust, neisse pannakse umbes 10 cm läbimõõduga metalltorud, nende pinnaosa pikkus peaks olema umbes 25 cm. Hiljem kinnitatakse torudele 10 x 10 cm läbimõõduga tala. see on mugavam alustada ülaosast ja hoida seda maapinnal pikkade ja paksude poltidega. Aga tagasi otse äravoolu. Lihtsaim viis vee kogumiseks on kasutada kraanikausi, mille toru on viinud kraanikaussi või improviseeritud raudbetoonkarkassini. Teine võimalus on luua veekindel kiht (PVC- või PVC-kile paigaldamine kaldele). Viimasel juhul jalatsite all olevad võre puitpõrandad. Kogutud vett saab suunata septikudesse ja seejärel filtreerimise alasse. Viimane on maapinnast maetud plasttoru, mille abil saab voolu jaotada kogu voolava vee all. Oluline on arvestada veekoguse kuivendamist ja seda, kas pinnas suudab sellega toime tulla. Vastasel juhul on süsteem üleujutatud ja drenaažimaterjali rikkis. Osaliselt aitab drenaaž niiskust armastav taimed. Sellise konstruktsiooni maksumus sõltub kasutatavatest materjalidest.


Euroopas on laialt levinud esmatasandi tervishoiu ehk perearsti ja -õe kaasatus sõltlaste ravis. Sõltlastel on lisaks sõltuvusele ka muid haigusi, mis vajavad järjepidevat ravi ja terviseseisundi kontrolli. Erinevate spetsialistide koostöö ning pakutavate teenuste süsteemsus on väga olulised. Narkootikumide tarvitamise ennetamiseks ning narkootikume tarvitanud inimeste tekitatud kahju piiramiseks, on vaja luua keskkond, mis ühelt poolt kujundab norme ja pakub teadmisi ning teisalt aitab sõltuvuses olevatel inimestel terveneda. Suurimaks takistuseks selle saavutamisel on inimeste eelarvamused.


text: Kindlasti pole Savisaar ainus populistlik ja korruptsiooniga flirtiv poliitik Eestis. On ka teisi, võib-olla küll mitte nii silmatorkavaid. Kindlasti pole Savisaar ka ainus poliitik, kelle lahkumine tuleks kasuks kogu Eesti demokraatia arengule. On ka teisi. Ehk on Savisaarel isegi vahel õigus, et temale või Keskerakonnale pööratakse liiga palju tähelepanu. Tõepoolest, kapo sahmerdamine mingi 500-eurose altkäemaksu ümber sunnib küsima proportsionaalsuse kohta. Võib isegi olla, et liigne tähelepanu sellisele «minikorruptsioonile» annab Savisaarele kergesti kätte tavapärased kaebeargumendid («Näete, meid kiusatakse!»), ja – mis veelgi olulisem – paneb meid unustama tõeliselt suuri ja tähtsaid asju: kuidas Tallinna linna juhitakse, kuidas impeeriumimeelsed šovinistid sinna endale mugava platsdarmi on loonud, kuidas ekskagebiitide ja praeguste efesbeelastega (ühiseid?) asju aetakse ... Selge on muidugi see, et Savisaar on ammu oma aja ära elanud. Juba 10–15 aastat pole tal Eesti poliitikas enam midagi uut öelda. Teda on vahel küll nimetatud suureks kombinaatoriks, niiditõmbajaks ja geniaalseks poliitmaletajaks, aga mida ta sellega on saavutanud? Jah, Keskerakonda juhib ta kindlalt, aga kas ka mõni suur reform, oluline muutus Eestis, tähtis seadus ... Ei tule nagu meelde. Võib isegi öelda, et alates 1992. aasta jaanuarist, mil Edgar Savisaar lahkus peaministri kohalt, pole ta suutnud enda või oma valijate soovitud suunas mõjutada ühtegi suurt arengut Eestis, olgu nendeks siis majandusreformid, sotsiaalvaldkond, välissuhted või Euroopa Liit. Pöördelistel momentidel on ta ikka jäänud kaotajate poolele. Isegi Savisaare võidud nagu võimu monopoliseerimine Tallinnas on omamoodi Pyrrhose võidud, mille hind on poliitiline isoleeritus ja riigi juhtimisest eemalejäämine. Savisaar on nagu veskikivi jala küljes, mis lohiseb järel ja takistab, veab tagasi minevikku. Kui vaadata ka uusi nimesid, keda ta on viimastel aastatel Tallinna ning Keskerakonna juhtimise juurde toonud, on needki tühised, napakad, veidrikud, kibestunud paranoikud või lihtsalt sulid. Lugedes Savisaare intervjuusid, siis pole need ammu enam huvitavad ja isegi mitte vihaleajavad, pigem veidrad ja piinlikud. Ammu pole enam ka mingit huvi temaga vaielda või talle oponeerida. Pigem on see kõik kokku tüütu. Savisaar ise on jube tüütu. Mingis mõttes on temast isegi kahju. Kultuurikava | Pärnu Postimees | Sakala | Virumaa Teataja | Järva Teataja | Valgamaalane Mängib video: Edgar Savisaar foto: A.Peegel Tüütu Savisaar Kas Edgar Savisaar on ehitanud üles Tallinna populistliku ja korrumpeerunud linnavalitsemise? Muidugi. Kas sama kehtib Keskerakonna juhtimise kohta? Ikka. Kas Edgar Savisaare rahaasjad – Šveitsi fond; Panama, Antigua ja Briti Neitsisaarte off-shore’ide kaudu raha liigutamine ja lähemalt seletamata laenud – on tipp-poliitikule sobimatud? Muidugi. Kas see kõik on aga ka ebaseaduslik ja kas prokuratuur suudab seda tõestada? Ei tea. Kahtlane. Võib-olla. |Sinu nimi:||Sõbra nimi:| |Sinu meiliaadress:||Sõbra meiliaadress:| - * 11:06 Nils Niitra: kiidulaul Jürgen Ligile - * 10:50 Juhtkiri: vang ja president - * 10:00 Ere Uibo: Euroopa Liit suurendab filmitoetusi (1) - * 09:33 Kui kana Number seitse vait jäi... - * 00:26 Värske tüürimees - * 00:21 5867 kangelast (2) - * 00:16 Harjunud võitma - * 00:11 Leebe kindlus (1) - * 19:49 06.12 Enn Tammaru: diagnoos on pandud. Alustame raviprotseduure! - * 18:16 06.12 Virve Sarapik: sirbiga teadusväljal (2)


text: Pekka Himanen (sündinud 19. novembril 1973) on soome filosoof. Õppis Helsingi ülikoolis filosoofiat (ja kõrvalainena informaatikat) ja kaitses 1994 doktoritöö religioonifilosoofiast teemal "Bertrand Russelli väljakutse". Temast sai Soome noorim teadusdoktor. Ta on töötanud Soomes (Helsingi ülikoolis), Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides (Stanfordi ülikoolis ja California ülikoolis Berkeleys) ning teinud väliuurimistööd Indias, Hiinas ja Jaapanis. Himanen on tegutsenud ka Soome presidendi, valitsuse (sealhulgas haridusministeeriumi) ja parlamendi nõunikuna infoühiskonna alal, olles pidevas dialoogis maailma juhtivate infotehnoloogiafirmadega inimkeskse infoühiskonna küsimustes. Viimasel ajal on Manuel Castells ja Himanen tegutsenud infotehnoloogia ja infoühiskonna uurimiskeskuse rajamisel. Himaneni raamatuid on tõlgitud rohkem kui 20 keelde. Looming Dialoogivormis teoses "HimEros" jutustab Sokratese abikaasa Xanthippe Helsinglasele, mis sai Sokratesest Hadeses, kuidas Sokrates otsustas Hadesest põgeneda ning Helsingi ülikooli filosoofiat õppima tulla ning ta pärast kolmepäevast vestlust ülikooli filosoofidega arreteeriti, kohtu alla anti ja hukati. Xanthippe annab edasi ka Sokratese jutuajamise filosoofiaõppejõudude Cyborgi (Stephen Hawking, Paavsti (Johannes Paulus II), Unabomberi (Theodore Kaczynski) ja Madonnaga (Madonna Ciccone). "Häkkerieetikas" püüab Himanen mõista industrialismijärgse paradigma informatsionalismi olemust, arendades niiviisi edasi Manuel Castellsi suurteost "Infoajastu". Tööstuslik-kapitalistliku protestantliku eetika asemele pakub ta häkkerieetikat kui omamoodi küberkommunismi. See on uus süsteem kapitalismi peal või küljes, mis otsekui hülgab kapitalismi. Infoühiskonna struktuuriks on võrgustik, mis tänapäeva ärimaailmas väljendub näiteks dünaamilistes allhankeorganisatsioonides ja isegi koostöös konkurentidega. Selle võrgustiku "sõlmed" aktiveeruvad vastavalt vajadusele ja võimalusele. Himase järgi on häkkerieetikal kolm põhitunnust: innukas, kirglik töössesuhtumine, mida nauditakse loovus, soov teostada ennast ja oma võimeid, kusjuures sageli tehakse seda spontaanselt kujunevates meeskondades (projektikesksus) soov jagada oma oskusi kogukonnaga, millel on ühised eesmärgid, koos vajadusega saavutada oma "hõimult" tunnustust; lähtutakse pigem seesmisest innust kui välisest tasust: oma töö vilju annetatakse kõigile kasuks ja edasiarendamiseks Manuel Castells peab häkkerite toodetavaid innovaatilisi lahendusi kogu kultuuri arengu aluseks. Sotsiaalne häkkerlus algab Himase arvates kas või näiteks taimetoitlusest, selle vastandi aga leiame näiteks Microsofti ja arvutiprogrammide litsentseerimise näol. Infoühiskonnas vajame Himase arvates radikaalset eelarvamusetust, nagu ta seda on kohanud lastele peetud filosoofiatundides. Internetiajastu kriitiliseks väljakutseks peab ta ka võimet kohata teist inimest. Teosed "HimEros" (1996. Eesti keeles 2003. Soome keelest tõlkinud, järelsõna ja kommentaarid Kalle Kurg). "Filosofian oikeudenkäynti" (Kohtuprotsess filosoofia üle), 1998. "The Hacker Ethic and the Spirit of the Information Age" (Linus Torvaldsi eessõna, Manuel Castellsi järelsõna; "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim"; 2001; eesti keeles 2003, inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. "Rakkaus" (Love) ilmumas, 2004. Manuel Castells ja Pekka Himanen. "The Information Society and the Welfare State" (Infoühiskond ja heaoluriik; 2002; Oxford). Manuel Castells ja Pekka Himanen. "The Information Society and the Welfare State: The Finnish Model" (Infoühiskond ja heaoluriik: Soome mudel; 2002; Oxford). Tunnustus 1994 Riiklik auhind teaduse populariseerimise eest (vestlussarja "Jõulukalender" eest) 1998 Euroopa multimeediaauhind Europrix laserplaadi "Sokrates" eest Välislingid Pekka Himase koduleht (inglise keeles) Foto Fotod Foto Soome filosoofid Helsingi ülikooli vilistlased Sündinud 1973


meigikunstnik - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt Kas kunst või õudus? Elina Borni vennal kõhedusttekitav Instagrami konto Lauljanna Elina Borni vend Fred Born ei jäta kedagi külmaks. Oma välimuse tõttu paistab ta kaugelt silma. Fred on meigi- ja elukunstnik. Aastaid tagasi avaldatud intervjuus ajakirjale Kroonika rääkis Fred, et ekstravagantse välimuse pärast on teda lapsepõlves mõnitatud ja pekstud ning on korduvalt olnud silmitsi surmaga. Fredi Instagrami konto väljendab ilmekalt tema tundeid. Kas tegemist on ekstravagantse kunstivormiga või on sellisel eneseväljendusel mõni teine mõiste? Internet on hullumas: ilublogija näitab oma uskumatut meigikollektsiooni Desi Perkin on 30-aastane ilubogija, kes alustas on Youtube’i kanaliga umbes kolm aastat tagasi. Nüüd on tal juba üle kahe miljoni järgija. Hiljuti lisatud videos annab Desi vaatajatele võimaluse piiluda ilublogija elu köögipoolele. Kui sa pole just väljaõppinud meikar, teed sa ilmselt päris mitmeid meikimisvigu, kuid kõige paremini paistab välja meigipõhja valesti peale kandmine. Meikar Kaia Triisa: kahenädalane beebi on juba harjunud vanemate hullumeelse elustiiliga 1 Koit Toome imekaunis naine Kaia Triisa on Eesti Laulu meeskonnas juba kolmandat korda. Seekord on kaasas ka Koidu ja Kaia kahenädalane beebi Richard. Galerii! Pärnus rokkis Daniel Levi ja nõuandeid jagasid kuumad kaunitarid Liisa Leetma ja Paljas Porgand Eelmisel nädalavahetusel, 7.-9. aprillil toimus Pärnu Kaubamajakas Ostupromenaad, kus muuhulgas jagasid oma kogemusi ja nippe tuntud meigikunstnik Liisa Leetma, blogija Merilin Taimre ehk Paljas Porgand. Fännidele esines Daniel Levi. Meigikunstnik Reet Härmatist sai heatahte saadik MTÜ Eesti Asenduskodude Laste Liit teatab, et nende meeskonnaga liitus värskelt Anne&Stiili ilu- ja veebitoimetaja, hinnatud meigikunstnik, raamatu «Jumestusjutud» kaasautor ning ilusaate «Stiilistuudio» saatejuht Reet Härmat. Viis asja, mida jumestuskunstnik tahab, et sa teaksid Kuulsuste meigikunstnik Trish McEvory jagas paar nõuannet, mida ta sooviks, et kõik naised jumestamise kohta teaksid. Video! Kas soovid välja näha nagu Kim Kardashian? Eesti meigikunstnik näitab ette! Tunnustatud Eesti meigikunstnik Jana Boberg, kes muuhulgas teadmisi kogunud ka Kim Kardashiani ihumeikarilt, annab õpetlikke näpunäiteid, kuidas kiirelt ja lihtsalt saavutada Kim Kardashiani kaunis make-up. Vaata TV3 videost lähemalt! Kuidas meeldib? Kuulus meigibränd valis oma saadikuks hoopis ilusa mehe! 1 Uskumatu glamuur! Kuulus meigifirma Maybelline avaldas 3.jaanuaril oma Big Shot kampaania, kus teeb kaasa väga eriline staar, populaarne meigikunstnik Manny Gutierrez. Kaheksa jumestustrikki Marilyn Monroe ihumeikarilt Allan «Whitey» Snyder oli meigikunstnik, stilist ja Marilyni lähedane sõber. Just tema on vastutav selle eest, et naabritüdruku välimusega naisest sai tõeline staar. Vaata, millised välimused on halloweeniks valinud omale kodumaised staarid! Täna on ametlikult õige halloweeni tähistamise aeg! Sellest hoolimata pidasid mitmed juba nädalavahetusel teemakohased peod ära ning postitasid oma ägedast välimusest kaadreid ka sotsiaalmeediasse. Modellindusega ei ela ära? Modellisaate võitja Sandra hakkas meigikunstnikuks Tundub, et ainult ilust ei piisa! Kanal 2 populaarse tõsielusaate «Eesti tippmodell» võitja Sandra Ude on lisaks modellindusele sukeldunud ilumaailmasse. Oled siiani arvanud, et mullid sobivad vaid vahuveini sisse või et neid saab teha ainult seebiveest? Instagramis levib uus meigitrend, mis tõestab, et mullid sobivad ka silmalaugudele. Vaata: Getter Jaani näeb isegi trennis meikimata hea välja Noor ja ilus lauljatar Getter Jaani, kes on ka osav meigikunstnik, võiks ilmselt iga päev meigivabalt ringi käia ja näeks välja sama ilus kui meigiga. Ägedad kaadrid! Joosep Järvesaare blogijast kallim ja meigikunstnik Liisa Leetma poseeris Coachella kollektsioonis Märtsi lõpus jõudis müüki esimene osa H&Mi suvehõngulisest koostööprojektist tuntud Coachella Valley muusika- ja kunstifestivaliga. Kollektsioon kannab nime H&M Loves Coachella ning selle teine osa on kaupluste noorteosakondadesse jõudmas aprilli lõpus. Meigikunstnikud paljastavad oma suurimad saladused Meigikunstniku tooli istudes ei mõtle me ilmselt sellele, mida võib meigitegija meie eest varjata. Ent nagu juuksuritel, on ka meigikunstnikel omad saladused, mida kliendid tavaliselt ei tea. Vaata pilte: naine tegi sünnitust oodates endale täismeigi Iga naine, kes on sünnitanud, teab, et sünnitus võib kesta tunde. Mõni naine ootab niisama, mõni loeb raamatuid, mõni vaatab telerit. New Yorgi meigikunstnik Alaha Karimi otsustas aga end hoopis meikida.


Kasutatud autode müüjad kipuvad auto tehnilist olukorda varjama, selgus reidil(10) Seoses tarbijakaitseameti, maanteeameti, maksu- ja tolliameti ning politsei- ja piirivalveameti tegevusega kasutatud autode turu korrastamisel kontrollisid tarbijakaitseamet ja maanteeamet eile Ida- ja Lääne-Virumaal kasutatud autode müügiplatse ja margiesindusi. Esimeste andmete järgi ei saa olukorda pidada halvaks, kuid puudusi siiski esines. Ametid kontrollisid peamiselt tarbijakaitse-, kaubandus- ja võlaõigusseadusest tulenevatest nõuetest kinnipidamist, teatas tarbijakaitseamet. Näiteks vaatasid ametnikud, kas müügikoht on korrektselt tähistatud, kas auto kohta on esitatud nõuetekohane info, kas auto VIN-kood vastab tegelikkusele ja kas sõiduki tegelik tehniline seisukord vastab müügikuulutuses olevale infole. Seekord olid peamisteks puudusteks üksikutel juhtudel sõiduki tegeliku tehnilise olukorra varjamine, komisjonimüügilepingute vääriti mõistmine, komisjonimüügis olnud sõiduki kohta teabe mitteomamine ja ühe ettevõtte puhul ei vastanud ostu-müügilepingud kõikidele seadusest tulenevatele nõuetele. Ametid avastasid ka ühe tähistamata ettevõtte, mille kõikidel müüdavatel autodel olid mittekorrektsed teabelehed. Küll aga ei näinud ametnikud Ida- ja Lääne-Virumaal hodomeetrinäiduga manipuleerimist ega sõiduki päritolu varjamist. Ametid kirjutasid üles ka kõikide kontrollitud autode VIN-koodid ning nende sõidukite dokumentatsioon läbib liiklusregistri kande taotlemisel põhjaliku kontrolli. Tähelepanu pööratakse soetuse ja edasimüügiga seonduvatele asjaoludele, dokumentide ehtsusele ja sellele, kas need kajastavad tegelikke toimunud tehinguid. Jälgitakse, kas ka maksureegleid on õigesti rakendatud. Seekord kontrollisid ametid Tika Auto OÜ-d, Wiru Auto OÜ-d, Extra Auto OÜ-d ja Autoesindus OÜ-d. Kokku kontrollisid ametnikud ligi 70 sõidukit. Tarbijakaitseamet alustas enamuste ettevõtete suhtes menetlust. Lõplikud kontrolli tulemused selguvad pärast menetluste lõppu. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71305327


Ööhundid kavatsesid sõita läbi Poola ja teiste riikide Berliini, et tähistada selle punaarmee poolt vallutamise aastapäeva, vahendab Associated Press. Poola välisministeerium teatas, et keeldub tsiklimehi riiki lubamast, sest ei ole saanud neilt täpset informatsiooni teekonna ja ajagraafiku kohta, „mis on vajalik, et tagada osavõtjate vajalik julgeolek“. Samuti teatas välisministeerium, et sai informatsiooni venelaste plaanide kohta liiga hilja. Poola välisministeeriumi pressiesindaja Marcin Wojciechowski sõnul ei olnud otsus poliitiliselt motiveeritud.


Enne ärasaatmist palun kontrollige Teie poolt sisestatud kontaktandmete õigsust.


TEATIS Euroopa Liidu strateegia kohta Aadria ja Joonia mere piirkonnas Käesolevas teatises käsitletakse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamise vajadust ja võimalusi Aadria ja Joonia mere piirkonnas. Selles esitatakse ühtse makropiirkonna strateegia raamistik ja tegevuskava piirkonna probleemide ja võimaluste käsitlemiseks, tuginedes osalevate riikide koostööle. Kõnealune piirkond on funktsionaalne ala, mis hõlmab eelkõige Aadria ja Joonia merd. See hõlmab ka märkimisväärset maismaa-ala, seepärast käsitletakse teatises mere-, ranniku- ja maismaa-alasid omavahel seotud süsteemidena. Horvaatia ühinemine ELiga ja teiste selle piirkonna riikide väljavaade ELiga ühinemiseks on suurendanud kaupade, teenuste ja inimeste liikumist, sealjuures on oluline roll sadamat ümbritseval maismaal. Maismaa- ja mereühendustele pööratav tähelepanu rõhutab samuti asjaolu, et mittesäästev tegevus maismaal mõjutab ka rannikualasid ja mere ökosüsteeme. Kõnealune piirkond on koduks üle 70 miljonile inimesele ning etendab olulist rolli geograafilise pidevuse tugevdamisel Euroopas. Käsitletav strateegia põhineb Aadria ja Joonia mere algatusel, milles osaleb kaheksa riiki. Lisatud on kaart. Strateegia jääb avatuks ka teistele partneritele piirkonnas.601 Annexes: - Action plan Accompanying the communication concerning the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region - Supportive Analytical Document Accompanying the communication concerning the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region 5AA - Albanian Translation - Bosnian translation - Serbian translation - 57F Montenegrin Translation


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Surabaya's, ära vaata kaugemale kui Panggon Guesthouse. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Supermall Pakuwon Indah, RedboXX klubi, PTC kaubanduskeskus, läheduses. Panggon Guesthouse pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Surabaya's. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell parkla, pesuteenus/keemiline puhastus, peretuba, WiFi , transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi. Panggon Guesthouse õhkkond peegeldub igas numbritoas. vann, konditsioneer, saadaval ühendatud tuba/toad, Mittesuitsetajate toad, dušš on vaid mõned võimalustest, mis on Sinu kasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Panggon Guesthouse on tark valik Surabaya reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


text: Teabelehtede eesmärk on anda ülevaade Euroopa integratsioonist ja Euroopa Parlamendi panusest sellesse protsessi. Teabelehed koostati 1979. aastal Euroopa Parlamendi esimeste otsevalimiste puhul. Pärast seda on neid korrapäraselt läbi vaadatud ja ajakohastatud. Infolehtede eesmärk on anda mittespetsialistidele lihtne ja lühike ülevaade Euroopa Liidu institutsioonidest ja poliitikast ning Euroopa Parlamendi rollist nende arengus. Teabelehed on jaotatud kuueks suureks teemavaldkonnaks: Euroopa Liidu toimimine, Kodanike Euroopa, Siseturg, Majandus- ja rahaliit, Valdkondlik poliitika, Euroopa Liidu välissuhted. Kuna teabelehed on kokkuvõtlikud, kuid täielikud ja täpsed, võivad need olla väga kasulikud ka paljudele spetsialistidele, ametnikele ja üliõpilastele, kes tunnevad huvi Euroopa Liidu asjade vastu. Lugejatel, kes soovivad mõne teema üksikasjalikumat käsitlust, soovitame tutvuda Euroopa Parlamendi eriväljaannetega, näiteks eri poliitikavaldkondade erialaste dokumentidega, mis on kättesaadavad uuringute veebilehel. Teabelehtede elektrooniline versioon vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse korrapäraselt kogu aasta vältel iga kord, kui Euroopa Parlament võtab vastu olulisi seisukohti või poliitilisi otsuseid. Infolehtede elektrooniline versioon on kättesaadav 23 keeles. Väljaannete ja kommunikatsiooniga seotud tegevuse koordineerimise üksus E-post: email@example.com


text: Tõstukite müük kukkus kümme korda - Ehitusuudised Tõstukite müük kukkus kümme korda Tõstukite turu vähenemise kohta ei ole erilist mõtet enam protsente kasutada, kuna turg vähenes 10 korda, seega alles jäi üldse 10% nõudlusest, kirjutab Laadur OÜ tegevdirektor Fred Märtsoo. WITS (World Industrial Trucks Statistcs) järgi oli 2009 astaal Eesti tõstukite turu suuruseks 93 ühikut, mida omavahel jagavad paarkümmend erinevat müüjat. Statistika mõõdab tootajtele erinevates riikidest laekunud tellimusi ja 2009 aasta oli erakordne ka selle poolest, et mitmetes riikides nagu Venema, Ukraina, aga ka Läti ja Leedu oli statiska kuude lõikes negatiivne – seega ühel kuul tehtud tellimused järgmisel kuul tühistati. WITS jälgib ka erinevate tõstuki tüüpide müüki, jaotatdes tõstukid kolme peamisse kategooriasse:-Elektrilised vastukaalutõstukid-Sisepõlemismootoriga vastukaalutõstukid-Laotõstukid Selline jaotus on ka kõige lihtsamalt tajutav, kuna näiteks Ameerika klasside süsteem on oluliselt keerulisem ja vähem ülevaatlik. Kui üldiselt on Eurropas jaotus juba pikemat aega 50% vastukaalutõstukid ja 50% laotõstukid, kohati on laotõstukite osa isegi suurem, siis 2009 oli eesti kolme grupi vahel jaotus peaagu võrdne – igale kolmandik. Võrdluses Läti ja Leeduga on riikdie suurused ja tõstukite müügid saavutanud normaalse jaotuse ja olukord, kus kõigis kolems riigis müüdi peaaegu ühepalju tõstukeid või Eestis kõigist rohkem, on tänaseks lõppenud. 2009 oli Läti tulemsueks 136 ühikut ja Leedus 236 tõstukit, samas oli seal laotõstukite osakaal oluliselt suurem, Lätis 60% müügist ja Leedus isegi 80%. Selline jaotus tähendab, et aasta jooksul tehti mõni suurem tehing kõige väiksemate tõstukitega, mis arvuliselt on küll suur, aga kuna tegemist kõige odavamate masinatega, siis rahaliselt on maht oluliselt väiksem. 2010 aastal ei ole ette näha tõstukite turu taastumist ja oodata on, et kogu nõudlus jääb 2009 aasta tasemle, seega jälle tuleb müüjatel jagada alla 100 ühikuga turgu ning sellest müügist ka ellu jääda. Kuigi mitmel pool on märke majanudse paranemisest, siis tõstukite turule ei saa positiivsust oodata, kuna möödunud buumi aastale müüdi tõstukeid oluliselt rohkem kui tegelikult pikas perspektiivis neid vaja on. Võrreldes muude riikidega ja arvestades Eesti elanike arvu peaks normaalne tõstukite turg olema 300 ja 500 ühiku vahel, sõltuvalt ka sellest, kuidas satuvad tõstukite vahetamise tsüklid. Kuna mitmel aastal müüdi tõstukeid oluliselt rohkem, kui normaalselt vaja läheks, siis on ka ee mitu aastat, kus turg ei taastu, kuna kasutatavaid masinaid on veel piisavalt ja juurde midgai ei vajata. Samuti on raskes olukorras tavaline tõstukite kasutusaja pikenemine kuni kaks korda ja ka see vähendab uute tõstukite vajadust. Mujal Euroopas loodetav teenimisvõimalus suuremast hooldusest ja remondist ei pea samuti Eestis paika, kuna kasutusintensiivsus on vähenenud, tõstukijuhte saab valida, mis olulislet säästab tehnikat ja varumasinaid on piisavalt. Seega ei ole oodata ka selles osas erilist turu paranemist ja vaikelu jätkub ka 2010. 2009 aastal toimus ka mitmeid muutuseid turosaliste hulgas – Toyota muutis tegutsemis põhimõtteid sulgedes kontorid ja Rocla loobus Eestis tegutsemisest üldse. Muutuseid on oodata ka 2010 aastal, kuna ilmslegelt kõigile müüjatele ja hooldajatele enam tööd lihtsalt ei jätku. Kindlasti jäävad veel mõneks ajaks alles nende tootjate esindused, kes hoiavad kinni buumi eelsest valgete laikude puudumise poliitikast (kaardil ei tohtinud olla ühtegi riiki ega piirkonda, kus puudus esindus, kasumlikkus ei olnud tähtis) ja seetõttu lihtsalt peavad iga hinnaga edasi tegutsema. Selline suhtumine oli veel 4-5 aastat tagasi valdav, kuid 2009 toimus ka selles osas oluline murrang ja jätkusuutlikkuse tagamiseks on paljud tootjad sellest loobunud ega üritagi päris igas riigis tegutseda. Edasi tegutsevad ka konservatiivselt majandanud ettevõtted, kes on jäänud oma põhitegevuse juurde ega tormanud kaasa kinnisvaraarenduse või ülikiire laienemisega. Samas on ilmselgelt oodata 2010 aastal mitmeid muudatusi ning väga huvitab on jälgida uute tulijate tegutsemist tõstukite turul, kes samuti tahavd 100 maisnast oma osa ning selle saaduga äri edasi arendada.


Eesti-Läti piiril taastub ajutiselt piirikontroll(24) Eesti-Läti piiril, sadamates ja lennujaamades taastub aprillis seoses NATO välisministrite mitteametliku kohtumisega seitsmeks päevaks ajutiselt piirikontroll. Siseministeeriumi ettepaneku kohaselt taaskehtestatakse Euroopa Liidust Eestisse sisenemisel piirikontroll isikutele ja transpordivahenditele ning riigipiiri valvamine Eesti-Läti piiril 17. aprilli südaööst kuni 23. aprilli hilisõhtuni, vahendab ERR Uudised. Eesti-Läti piiri saab eeltoodud ajal ületada Ikla , Vana-Ikla, Jäärja, Vastse-Roosa, Murati, Mõisaküla ning kolme Valgas asuva piiripunkti kaudu. Samas ei ole lubatud Eesti-Läti riigipiiri ületamine piiripunktide vahelisel alal. Eesti ja Läti riigipiiri ületavate reisirongide reisijate kontroll toimub vagunites ja perroonil. Nii piiripunktides, lennukites, laevades kui rongides ei kanta piiriületusel inimeste reisidokumentidesse templijäljendeid.22. ja 23. aprillil 2010 toimub Tallinnas NATO liikmesriikide välisministrite mitteametlik kohtumine, milles osalevad kuni 56 riigi kõrgetasemelised delegatsioonid ning ligikaudu 400 ajakirjanikku. Samal ajal toimub Tallinnas ka Lennart Meri teaduskonverents.


aitab kaasa konkurentsivõimelise majanduse loomisele, eriti demonopoliseerimise, omandireformi kiirendamise, niisamuti elektroonse kaubanduse ning panganduse arendamise teel,