Kommentaarid - Heiki Suurkase autorikülg | Kumb on euroopalik, kristlus või giljotiin? - Eesti Päevaleht Heiki Suurkase autorikülg | Kumb on euroopalik, kristlus või giljotiin? - kommentaare 1-20 A see artikkel ei olnudki joodiklumpenile mõeldud .. Roni nüüd peadpidi oksekaussi. See kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "natuke kritiseerin" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas Piibel oligi tekstis suure tähega, kuid ka meie keeletoimetajad on nõukogudeaegsetes tavades liiga kinni Mõtlemine on alati lubatud. Tahad lugeda, kuidas katoliku kirik seletab Isa ja Poja samasust? Nikaia Esimene Kirikukogu oli aastal 325. Peale seda on kirjutatud traktaate sel teemal tonnide kaupa. Sama on teinud miafüsistid, ariaanlased, ikonoklastid, katarid ... Tahad teada - loe nende kõigi argumente. Ja tee ise oma järeldused, mis sinu arvates õige on. Sm. Ungern ei tea seda. Ateenia oli ideaalne ühiskond? Massiline orjandus ja pedofiilia, Sokrates mõisteti surma usu valitsuse viisakas vormis kriteseerimise eest? Seda tahadki va? Kas Jeesus uskus et kõik inimesed on võrdsed? Markuse evangeeliumis nimetab ta mittejuute selge sõnaga "koerteks kellele ei tohi laste (juutide) eest sööki anda". Selle kohaga on üks huvitav lugu. Luuka evangeelium kirjutab muidu suure hoolega Markuse pealt maha, aga selle "mittejuudid on koerad" koha ümbruses on nende Markuse kopeerimises suur vahe. Seda on seletatud sellega et, kreeklaste seltskond, kes Luuka evangeeliumi taga on viskas nende käes olevast Markuse evangeeliumist selle lehe lihsalt minema, sest neile ei meeldinud mittejuutide koerteks nimetamine. Selle asemel on Luukases mitmeid kohti kus lastakse Jeesusel mittejuute (samariitlasi) kõvasti kiita - tuntuim muidugi see kuulus hea samariitlase lugu, millest peale Luuka ükski evangelist ei tea midagi. Muud evangeeliumid ei paista sellest suurest ideest et samariitlased jm mittejuudid võivad head olla mitte midagi teadvat. Iga ristikoer saab sellest piiblist aru nagu ise tahab!! Ristkoerte maailma onvaid miskit kaks tuhat aastat aga inimkond on siin maal olnud sadu tuhandeid aastaid ja köik inimlikkus ja euroopalikkus!! Kristlus on murdosa ajaloost pimeduse ja pettuse ajastu! Nad on varastanud köik alates jöuludest ja valetavad et enne neid polnud midagi ja selleks pöletati köik raamatud milles oli tegelik ajalugu! Samaga tegeleb praegu islami ISIS!!!! ....Markuse evangeeliumis nimetab ta mittejuute selge sõnaga "koerteks kellele ei tohi laste (juutide) eest sööki anda". Vastus: JAH, nii oli see kuni aastani 36 m.a.j. Kuni selle ajani oli veel juutidel eesõigus kristlasteks hakata, mida nad suuremalt jaolt ei kasutanud. Aastal 36 hakati kristlust ka "paganatele" kuulutama, kui väepealik Korneelius esimesena Peetruse nähes püha vaimuga võituks sai. Ja Peetrus sai selle kohta ka mitu nägemust, et aeg oli ka teiste rahvastele rahvastele head sõnumit kuulutada. Tiia Lään Matteuse 15.26 Jeesus ütles selle „Ei ole ilus võtta laste leiba ja visata koerakestele“ mitte-juudist naisele jüngrite juuresolekul, kes tahtsid naist minema saata, kui ta anus Jeesust oma tütre tervendamise pärast. Jeesus tahtis sellega jüngritele näidata, et ka mitte-juudist palujale antakse, isegi kui ta ei pea pidama Moosese seadusi (neid 613-t siis). „Oh naine, sinu usk on suur! Sündigu sulle, nagu sa tahad!“ Ja tütar paranes selsamal tunnil. Euroopalike väärtuste, õigusriigi , demokraatia jms aluseks on teps mitte kristlus vaid Rooma Riigi kultuuriline pärand. Üldse mitte kristlik kulla sõrad. Enne Konstantinus suurt evis see süsteem üsna, teinekord leidlikku lähenemist kristlastele. Tont teab palju neid lõvide poolt areenil nahka pisteti või riietatina "tunica modestadesse" rahvale valgust helge tuleviku poole näitasid. Ja olgu, et kristlus vastandas end roomlaste ülimalt pragmaatilisele maailmakäsitlusele võttis ta selle artikli ajendiks olnud põhiväärtused üle justnimelt rooma riigi ettekujutusest õiglusest, võrdsusest ja vabadusest. Aga oops... inimese loomust ikka ei muuda ja tema tahab ka vaatemängu, närvikõdi, tsirkust ja leiba Kristlus oli katastroof Rooma Impeeriumile. Isegi geniaalne Julianus Magna ei suutnud Impeeriumi hullunud fanaastiliste harimatute metslaste käest päästa. Kristlus oli Roomale ühtlasi nii surm kui ssurematus. Jah rooma riik kui selline kadus, kuid alles jäi kirikuriik mille pea, paavst kannab nagu ennist Rooma Keisergi "pontifex maximuse" tiitlit. Kadus rahvas kes rääkis ladina keelt, kuid jäi keel mis kanoniseeriti ei arenenud edasi, ei mugavdunud,labastunud ja püsib selliselt siiani. Riigivalitsemise, õigusemõistmise jne printsiibid on läänemaailm roomlastelt üle võtnud. Ja siiski ei nimetaks ma Roomat kreeka koopiaks - kreeklaste maailm oli idealistlik ja eluvõõras, roomlased viimistlesid selle kasutuskõlblikuks masinavärgiks kreeklaste maailm oli idealistlik ja eluvõõras No ei olnud. VI-IV sajand ei teadnud ju Rooma Kuningriigist, hiljem Vabariigist mitte keegi. Ntx Sparta armee oli oma ajastu absoluutne maailma tipp - no OK, hiinlaste Esimese Keisri ja tema vägedega võimalust võrrelda end nad ei saanud,:D Lihtsalt "kreeka riiki" ei tekkinudki.Ahhaia ja Aegia Liigade elik Sparta ja Ateena omavaheline madin - muuseas, Sparta võitis - kestis sajandi, ja kui see oli lõppenud, avastati end vastamisi Ladina linnad ühendanud, kogu Sitsiilia ja Sardiinia vallutanud, Rooma Vabariigiga ... elik siis suurusjärgu võrra suurema elavjõuga. Ja see ei olnud enam Hannibali vastu võidelnud "kutsealuste" armee! Ometi kestsid Mithridatese sõjad aastakümneid. See kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Tharapita sõdalane" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas Küsin veel kord, millal moderaator avaliku isikut teotava laimu maha võtab. Tavaliselt, kui keegi natuke meelsuses vääratab, kaob viide kohe. Piibel on nii universaalne raamat,et igaüks võib oma arvamuste toetuseks sealt mõne tsitaadi või mõttetera leida. Euroopalikud väärtused on...,no mis nad siis ikkagi on? Samamoodi mingi universaalne sõnakõlks,millega kes,aga soovib saab oma väiteid toetada. Piibel ei ole raamat, mis mõeldud väänamiseks. Kuigi seda tehakse. Suurkase jutt on tõsi, ta vastandub äralörtsitud sõnapaari väärkasutusele. Ja hästi teeb. Piibel on ilmselt raamat,milles kirjapandut on kõige enam väänatud,ehk tõlgendatud. Alustasid sellega kirikuisad ise,kui Nikaia kirikukogul valisid välja millised evangeeliumid ja muud osad sobivad piiblisse ja millised mitte. Üks paremaid üllitisi, mida olen sellel teemal näinud. Väga loogiliselt juhitakse tähelepanu sellele, et rahvuslus on oma olemuselt salliv ja just sotsid on sallimatuse ideoloogia kandjad Euroopas. Tuletagem meelde, kuidas kogu sotside armee pidas enesestmõistetavaks, et Charlie Hebdol on täielik õigus moslemeid nende usu pärast mõnitada (ja loomulikult ka kõiki teisi nende usu või veendumuse pärast). Kogu tähelepanu juhiti ühele äärmuslasele, kellel närvid vastu ei pidanud. Aga kõik muud? Sotsidel savi. Ja siis pole ka ime, et EKRE-d on populaarsed, kuna keegi n.ö. "salongikõlblikest" erakondadest ei julge sotside mõnituse kartusel oma maailmavaadet ausalt ja avalikult tunnistada. Jakobiinid olid väga tõsised rahvuslased, kes vastandasid rahvuspatriotismi katoliku vaimulike ja rojalistide rahvusülestele suhetele. Tõsisem giljotineerimine algas peale revolutsioonisõdade algust, need sõjad olid aga esimene katse kasutada rahvuslust oma võimu kindlustamiseks, tembeldades rojaliste (kes tihti abiellusid välismaa rojalistidega) ja katoliiklasi (kelle jaoks Rooma paavst oli autoriteet) rahvuslike huvide reetjateks. Seega võib tollaseid jakobiine võrrelda pigem natsidega. Piibel on paljuski maha kirjutatud sumeritelt, kes kindlasti ei olnud kõrberahvas Elik, Piibel, täpsemalt Vana Testament, on juutide ajalugu, nagu nad tahavad meid seda teadvat. Midagi "Краткий курс ВК(б)П" taolist, kui lähiajaloost paralleele tõmmata. Giljotiin oli algse eesmärgi kohaselt humaanne ja seega väga kristlik leiutis, mis pidi keskaegsed piinamis- ja hukkamismeetodid asendama kiire ja valutu surmaga. No ei ole ju nii, sm. ragno. Valgetel heteromeestel ei ole üldse mingeid õigusi, naistel ja homodel on õigusi, kuniks tulevad mängu "teistsuguse usu ja nahavärviga" inimesed ... Mina olen valge heteromees ja ma küll ei tunne, et mu õigusi keegi piiraks. Ragno arvates onvõimalik nn inimõigustega vehkides sootuks tähelepanuta jätta ja jalge alla tallata rahvuste või ühiskonna õigused. Paraku ei saa olla, et üksik indiviid tallab oma tahtmistega kogu ühiskonna otsas. Kui indiviid hakkab oma soovidest lähtuvalt kirjutama ümber ajalugu või tahab rahvast oma pilli järgi tantsima panna, siis tuleb talle ikka koht kätte näidata. Ja muuseas inimõigused ei tähenda kõikide soovide täitumist! Esiteks meie riik on õigusriigist veel kaugel ja need Euroopalikud väärtused on ainult sõnakõlks lollide meelitamiseks.Põhiväärtus on raha,raha ja veel kord raha mille nimel müüakse väiksemad ja nõrgemad nende endi hõisete saatel maha või kooritakse paljaks !! Jah, see mõiste on saanud tühikeelendiks sotside ja humanistide suus. Suurkask annab tagasi selle algse eheda sisu. See kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Mida sa delfi jälle soperdad" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas Kus sinu sugused lollid küll kasvavad??? Ja kus mätta otsas see sinu jumal veel elab?? # Põhimõte, et kõik inimesed on Jumala ja kohtu ees võrdsed, pärineb Kristuselt.# Muidu väga hea jutt Suurkaselt, aga see osundus näitab peamist kristluse vääritimõistmist mittekristlaste ja koguni paljude kristlaste poolt. Inimesed EI OLE VÕRDSED Jumala ees. Vastupidi, Jumal diskrimineerib neid/meid räigelt. Ühed taeva, teised põrgu. Punkt. Jah, me anname võrdselt aru oma elu ja tegude eest, seda küll. Aga koheldakse totaalselt erinevalt. Üls mõrtsuk saab õndsaks, teine jääb igavesti vaevlema. - Olenevalt sellest, kuidas nad on Jeesusesse suhtunud. Kuidas nad on Jeesuse eluõpetus kas täitnud või eiranud. Demokraatia ei ole absoluutselt kristlik valitsusvorm, pigem on kristlusvastane, -vähemalt viimases arengufaasis, trotsides teokraatiat, - Jumala Riiki, mille esindaja ja maaletooja ju Jeesus on. Kristluse ja humanismi vahel on kuristik. Humanism on ketserlik kristluse derivaat, mis tapab (vaimselt) samamoodi nagu metanool, kui seda juua etanooli pähe. Mis puutub humanismi ja demokraatia on nred kristluse täielikud vastandid. Kristluse valitsemisvorm on teokraatia mille algne idee pärineb Vanast Testamendist. Nüüd väide et Jumal on ebaõiglane ei pea paika. Kui inimesed ja loodud olendid on nad võrdsed mis tähendab ainult seda et neil on sünnihetkel siia maailma võrdsed vòimalused Taevasse saada. Samas on loomisjärjekorras rollid paika pandud ja inimene peab sellele alistuma. Pealegi on ammu teada et parim valitsusvorm on teokraatia. Mida ka Piibel òpetab . Kristus on see isik mis määrab kes saab Taevasse kes mitte. See on vägagi õiglane kuna Jumal on Looja. Autor alustab "vana testamendi" ehk Tanakhi mahategemisega, kuigi tegelikult koosneb kristlus kahest osast ning praktiliselt see kõik, mida evengeeliumides õpetatakse, on pärit judaismist ja inimestelt, kes elasid Toora ja seda kommenteerivate prohvetiraamatute (kokku Tanakh) õpetuse järgi. Evangeeliumide keskne "rabigi" ütleb korduvalt: "Kõik, mida variserid (ehk siis kogu judaismi õpetust kuulutav seltskond) õpetavad, tehke". Teine osa kristlusest on autori poolt mainitud müstitsism, mille lisasid kreeklased, kui nad Zeusi nime (jee Zeus tähendab elagu Zeus ning sellest saigi Jeesus) ja pööripäevase sünnipäeva sinna lisasid ja temast oma ususüsteemile vastava jumalakuju tegid ning õpetuse tegelikult täitmisest loobusid. Suurkask on nagu Krõlovi siga tamme all kellele tõrud maitsevad aga kes on töntsilt lühinägelik, nägemast seost tõrude ja tamme-juurte vahel. Ka minu arust on veider eitada religiooni rolli meie käitumise kujundamisel. See on edasi kandnud arusaamasid põlvest põlve juba tuhandeid aastaid. Küll aga ei suuda ma hoomata, miks peaks religioon mingeid punkte saama nö "inimlikkuse levitamise eest". Ma pole küll ekspert, aga kas tõesti siis "ligimesearmastus on religioosne mõiste"? Kas mitte pole liigikaaslaste armastamine ja mittetapmine lihtsalt evolutsiooniline eelis, et populatsioon jätkuks? Parafraseerides oma iidolit Christopher Hitchensit: "Kas enne Kümmet Käsku arvasid inimesed, et mõrvamine ja vägistamine on OK? Kuidas sai nende ühiskond niimoodi kesta?" Ka religiooni poolt struktureeritud ühiskond on ju tegelikult evolutsiooniliste põhjuste manifestatsioon - stabiilsus ja liigi jätkumine. Tänapäeval on selle rolli üle võtnud seadused ja nende kehtestamine. Religioon on minu arust üks kõige huvitavamaid nähtusi üldse. See puudutab meid kõiki. Selles peitub vajadus seletada ära kogu meie elu kulg - miks algas, kuidas kulgeb ja mis pärast saab. Selles on autoriteedile küsimusteta allumise võti. Seal on inimese võime ignoreerida kõiki veendumustele vastukäivaid tõdesid. Ja see annab õigustuse inimestele, kes hea õnne nimel raiuvad albiinodest lastel käsi maha. See on parim tõend inimeste "pattern-seeking" käitumisest (kokkusattumused ja neile omistatud tähendused). Ja kõige-kõige ulmelisem on see, et kõik erinevad versioonid arvavad, et neil on õigus :'D (Ma pean tunnistama, et nägin ainult artikli tasuta osa. Märkimist väärib ka terminite "religioon" ja "kristlus" kasutamine, kuigi retoorikafännina annan andeks) Usklik ei pea midagi tõestama. Usklik usub. On ju lihtne vahet teha millegi väitmise ja millessegi uskumise vahel, eks ole? Usk ei ole väide, usk on irratsionaalne. Väide, et "ei ole olemas", on aga ratsionaalne - juhul, kui sellele järgneb tõestus, vastasel juhul on see väide irratsionaalne, samuti usk, ja meil on "religioonide kokkupõrge". Ateist, kes väidab, et "ei ole olemas", peab seda kas tõestama või on ta samuti usklik, kes usub et ei ole olemas , Kuidas on aga katoliikliku ja luteri usuga? Neis on vahe olemas. Kuna Eestis on luterlus tähtsal kohal, siis eestlastesse on multi-kulti kiire tulema. Ääremaastumise tagajärjel ei ole katoliiklik usk meil võimalik. 'Ateisimi on vastupidine, ehk siis tõendid kujundavad maailmapilti.' - väidab sup. Millised tõendid, küsi(si)n? Mina ei tulnud väitma, et Jumala olu on tõestatav. Selle järele pole mingit vajadust. Kui sup väidab, et ateism on relogioossusest ratsionaalsem, siis ootan põhjendus/tõestust. See lugu on hea näide sellest, kuidas kristlased on usurpeerinud inimsuse. Tegelikult siiski mitte kristlus ei leiutanud inimesed, vaid inimesed leiutasid kristluse. Kui üldse võib milleski kindel olla, siis selles, et kõik nimetatud väärtused oleksid domineerivad ka juhul, kui kristlust poleks vahepeal olnud. Vastus on vale. Kristlust ei ole keegi leiutanud, ega see pole seadus mida inimene suudaks leiutafa vaid Jumal ise avas selle ja kinkis inimkonnale.Inimene ise ei suuda midagi teha kui Jumal ei ava. See on kristluse üks suurimaid aspekte P.S. Lisaks siiski veel see märkus, giljotiin on kristlike hukkamismeetoditega võrreldes väga humaanne. Kurbnaljakas, et autor vastandab kristlusele "giljotiini leiutamist ja vale sotsiaalse või ideoloogilise taustaga isikute massilist mõrvamist". See oli terve milleeniumi kristluse pärisosa. Mujal maailmas on usuline vabadus inimõiguste kindel osa ja ilmselgelt ei kuulu kellegi religioossuse ründamine läänemaiste väärtuste hulka. Prantsuse revolutsioonist alustada, peaksime euroopalikeks väärtusteks pidama ka giljotiini leiutamist ja vale sotsiaalse või ideoloogilise taustaga isikute massilist mõrvamist. Esiteks: ISLAM-i Ideoloogia ja selle kummardajad (moslemid) usuvad ja toimivad selle alusel mis on kirjas Qur`an-is. See kes ei järgi ja ei toimi selle alusel mis on Qur`an-is EI OLE MOSLEM. Koraan aga kutsub üles vägistama, tapma, ründama kõiki kes ei ole moslemid. Moselm tähendab submitting ehk allumist, allumist Qur`an-ile ja Islamile. Qur`an on moslemitel püha raamat nii nagu on piibel kristlasele. (ja muide Esimene testament ei ole see millesse kristlased usuvad ja mida kirstalsed pooldavad). Moslem aga pooldab Qur`an-i ja kõikke seda mis seal on. Paar lõiku koraanist: Strike terror into the hearts of the enemies of allah (Ehk siis kõik kes ei ole moslemid on allahi vastased). Ja te räägite sellest et igal ühel peab olema õigus uskuda ja praktiseerida enda usku. Seda moslemid ka teevad hetkel ja seda teie TOLERASTID aksepteerite ja pooldate. Mis siis et kannatajaks on süütud inimesed. Ega moslem süüdi pole et ta oma usu alusel käitub ja tapab. Tema usk on see. Laseme tal uskuda ja toimida nii nagu tema usk talle ütleb, kes oleme meie kes teda keelata talitamast nii nagu tema usk talle ytleb. Liberaalid on ajupeetuseda DEBIILIKUD. Ka vikipeedia definitsioonid on inimeste omalooming, millel pole mingit autoriteeti. Eriti postmodernses ühiskonnas, tõejärgses ühiskonnas, kus 'tõeks' osutub see, mis hetkel meeldib. Selle taustsüsteemil pole vajadust midgi tõestada ega vaielda. Igale oma...:) Suurkask on asjale pihta saanud ja väärib analüüsi pädevatelt. Viki definitsioon on humanistide endi oma, kes oma maailmavaate ootuspäraselt lilleliseks kirjutavad. Mis ei vabasta neid kriitilisest kõrvalvaatest ja -hinnangust. Kui veel pihta pole saanud, siis: humanismile ainsaks arvestatavaks alternatiiviks on kristlus. Ratsionaalselt hinnates. Samas kristlaseks ei saada sõrmenipsuga: oo, täna ma hakkan kristlaseks! See on keerulisem protsess, aga täiesti võimalik..


source: fineweb

text: Share [UUENDATUD] Osadel kasutajatel probleemid Skype'i sisselogimisega Konfiguratsiooniprobleemi tõttu on osad kasutajad Skype’ist välja logitud. Leidsime vea põhjuse ja tegeleme selle kõrvaldamisega. Kui antud probleem puudutab ka sind – olukord peaks paranema järgneva tunni-paari jooksul. Käsitsi sisselogimine ei tohiks olla vajalik – Skype peaks seda tegema ise, kui tal võimalus avaneb. Vabandame, et te jutud pooleli jäid... – – Osadel kasutajatel võib hetkel olla probleeme Skype’i sisselogimisega. Uurime põhjuseid ja loodame peatselt rohkem infot jagada.


source: wikipedia

text: Merkuur on Päikesele kõige lähemal paiknev ja kõige väiksem Päikesesüsteemi planeet. Ta asub Päikesele umbes 3 korda lähemal kui Maa ja teeb tiiru ümber Päikese 88 Maa ööpäevaga. Ta on nime saanud kaubandusjumal Mercuriuse järgi kes kaitses teekäijaid ja oli jumalate käskjalg. Merkuur kuulub Maa-tüüpi planeetide hulka. Merkuur liigub taevavõlvil kiirelt ja on nähtav kohe pärast päikeseloojangut või vahetult enne päikesetõusu. Planeedil peaaegu puudub atmosfäär ning seetõttu varieeruvad pinnatemperatuurid 100 kelvinist öösel kuni 700 kelvinini päeval. Planeedil ei ole teada kaaslasi. Merkuuri on uurinud ainult kaks kosmosesondi: Mariner 10 sooritas aastatel 1971–1972 planeedist kolm möödalendu ja aastatel 2011–2015 tiirles Merkuuri orbiidil MESSENGER. Nimi Merkuur on nime saanud vanarooma kaubanduse, reiside ja varguse jumalalt Mercuriuselt, kellele Vana-Kreekas vastas Hermes. Merkuur võlgneb nime nähtavasti kiirele liikumisele taevavõlvil (Mercurius on kergejalgne jumalate käskjalg). Merkuuri orbiit Merkuuri keskmine kaugus Päikesest: 57 919 000 km (0,387 Maa keskmist kaugust Päikesest) Merkuuri suurim kaugus Päikesest: 70 000 000 km (0,47 Maa vähimast kaugusest Päikesest) Merkuuri vähim kaugus Päikesest: 46 000 000 km (0,31 Maa suurimast kaugusest Päikesest) Merkuuri vähim kaugus Maast: 82 000 000 km Merkuuri suurim kaugus Maast: 217 000 000 km Orbiidi ekstsentrilisus: 0,2056 (12,7 korda suurem Maa orbiidi ekstsentrilisusest) Orbiidi pikkus: 360 000 000 km (0,38 Maa orbiidi pikkust) Merkuuri sideeriline tiirlemisperiood: 87,97 Maa ööpäeva (87 ööpäeva ja 23,3 tundi; 0,24 Maa sideerilisest tiirlemisperioodist; 7 601 000 sekundit; lühim planeetide seas) Merkuuri keskmine sünoodiline tiirlemisperiood (aeg, mille jooksul Merkuur jõuab Maale järele ja möödub Maast; näiteks alumiste konjunktsioonide vaheline intervall) 115,88 Maa ööpäeva Keskmine orbitaalkiirus: 47,88 km/s (suurim planeetide seas) Orbiidi kalle Maa orbiidi suhtes (ekliptika suhtes): 7,004° Orbiidi pikem pooltelg sooritab aeglast pöörlemist – periheeli pöörlemist, mis osalt tuleneb relativistlikust efektist. Merkuuri orbiit jääb Maa ja ka Veenuse orbiidi sisse. Merkuur on Päikesele kõige lähem planeet. Merkuuri orbiidi ekstsentrilisus on 0,21. Merkuuri orbiit on kõigi teiste planeetide orbiidist ekstsentrilisem. Planeedi kaugus Päikesest varieerub 46 miljonist 70 miljoni kilomeetrini. Planeet teeb ühe tiiru 87,969 Maa ööpäevaga. Jooniselt on näha, kuidas orbiidi ekstsentrilisus Merkuuri liikumist mõjutab. Periheelile lähemal liigub planeet märgatavalt kiiremini. Planeedi läbimõõt on joonisel pöördvõrdeline kaugusega Päikesest. Mõõtmed Merkuur on Päikesesüsteemi kõige väiksem planeet. Ta on Maa kaaslasest Kuust pisut suurem (läbimõõt on 40% võrra suurem). Ta on mõõtmetelt, kuid mitte massilt väiksem Jupiteri kaaslasest Ganymedesest ja Saturni kaaslasest Titanist. Merkuuri suurus on võrreldav ka Jupiteri kaaslase Callisto ja Neptuuni kaaslase Tritoni omaga. Merkuuri läbimõõt ekvaatori tasandil on 4 879,4 km (38,252% Maa läbimõõdust). Lapikus puudub. Planeedi pindala on 75 miljonit ruutkilomeetrit. Mass on 3,303 · 1023 kg (18 korda väiksem (5,5271%) Maa massist). Mass mõõdeti kosmoseaparaadi Mariner 10 trajektoori häirituse järgi lähedastel möödumistel planeedist 1974 ja 1975. Raskusjõud Merkuuri ekvaatoril on 2,78 m/s2 (2,57 korda väiksem kui Maa ekvaatoril). Et raskusjõud on palju suurem kui Kuul, siis väljapaisatud materjal jõuab 65%-ni sellest kaugusest mis Kuul. Raskuskiirendus on 3,71 m/s2 (0,38 raskuskiirendusest Maal). Esimene kosmiline kiirus on 3,0 km/s Paokiirus (planeedi gravitatsiooniväljast lahkumiseks vajalik kiirus) on 4,25 km/s (0,38 paokiirusest Maal). Pöörlemine Nagu näitasid kosmoseaparaadilt Mariner 10 edastatud fotod, on Merkuuri pöörlemisperiood 58 Maa ööpäeva ja 15,5088 tundi (58,6462 ööpäeva; 58 ööpäeva 15 tundi 36 minutit; 5 067 360 s), mis moodustab 2/3 tiirlemisperioodist. See vaatlus kinnitas teoreetilisi kaalutlusi, mille kohaselt Merkuuri pöörlemine ja tiirlemine on Päikese tekitatud loodetest põhjustatud resonantsis proportsiooniga 3:2. Pöörlemistelg on orbiidi tasandiga peaaegu risti (ekvaatori kalle 2 kraadi). Seetõttu on ekvaatoril kaks teineteise vastas olevat punkti, kus periheelis on alati keskpäev, ja kaks 90 kraadi võrra nihutatud punkti, kus afeelis on alati keskpäev. Samuti tuleneb pöörlemistelje asendist, et Merkuuril ei ole aastaaegu nagu Maal. Merkuuri ööpäev ühest päikesetõusust teiseni kestab 176 Maa ööpäeva (kaks tiirlemisperioodi pikkust). Pöörlemiskiirus on seega äärmiselt väike. Kauges minevikus võis Merkuuri pöörlemine olla kiirem. Oletatakse, et pöörlemisperiood võis olla 8 tundi. Päikese poolt põhjustatud loodete tõttu on see aeglustunud. Vaadeldavus Kuigi kauguse ja näiva suuruse poolest on Merkuur võrreldav Marsiga, on ta läheduse tõttu Päikesele Maalt palju raskemini vaadeldav, sest suurema osa ajast pole ta Päikese säras eristatav. Merkuuri on võimalik vaadelda aastas kahel või kolmel perioodil lühikest aega heledas koidu- või ehataevas madalal silmapiiri kohal. Eestis on ta jälgitav ainult kevadise ja sügisese pööripäeva paiku, mil hämarik on lühike. Ta on nähtav tavalise pikksilmaga ning ka palja silmaga. Ta paistab oranži värvi tähena tähesuurusega tavaliselt 1...–1. Pikksilmast on soodsatel tingimustel äratuntavad üksnes mõned tumedad pinnad, eeskätt varjupiiri lähedal. Teleskoobist on enamasti näha üksnes ähmane sirp. Ka kõige tugevamate teleskoopidega ei ole pinnavorme praktiliselt näha. Kuna Merkuur on hämarikus alati horisondi läheduses, peab valgus läbima pika teekonna läbi Maa atmosfääri ning kujutis moondub turbulentsi ning valguse murdumise ja neeldumise tõttu. Enne päikesetõusu või pärast päikeseloojangut paistab Merkuur nii madalal, et tema kiirgus peab läbima 10 korda paksema Maa atmosfääri kihi kui juhul, kui ta paistaks otse pea kohal. Hubble'i kosmoseteleskoobiga ei lubata Merkuuri üldse vaadelda, et vältida teleskoobi kahjustumist päikesevalguse toimel. Merkuuril on faasid nagu Kuul (vaata Kuu faasid). Alumises ühenduses paistab ta õhukese sirbina. Ülemises ühenduses oleks nähtav kogu pind. Mõlemas ühenduses tõuseb ja loojub planeet koos Päikesega, mistõttu teda Maalt vaadelda ei saa. Esimeses ja viimases veerandis on Merkuur suurimal näival kaugusel Päikesest vastavalt ida ja lääne pool ning tema pind on poolvalgustatud. Sellist asendit nimetatakse elongatsiooniks ehk eemaldumuseks. Väiksem elongatsioon (18,5°) leiab aset, kui Merkuur on periheelis, suurim (kuni 28,3°) juhul, kui planeet asub afeelis. Läänepoolses elongatsioonis olles tõuseb Merkuur kõige rohkem aega enne Päikest ning idapoolses elongatsioonis tõuseb ta kõige rohkem aega pärast Päikest. Harva on Merkuur üle ühe tunni võrra Päikesest ees või järel. See vahe ei ületa kunagi 2 tundi. Merkuuri ketta läbimõõt on 5...15 kaaresekundit. Alumises ühenduses on see umbes 10 sekundit (1/180 Kuu näivast suurusest), ülemises ühenduses umbes 4,5 sekundit (1/380 Kuu näivast suurusest). Kui alumine ühendus toimub kahest orbiidisõlmest ühe lähedal (keskmiselt iga 7 aasta tagant, näiteks 7. mail 2003 ja 8. novembril 2006), saab teda tugeva päikesefiltriga varustatud teleskoobiga vaadelda musta kettakesena Päikese eest möödumas. Järgmine kord on 9. mail 2016. Merkuur on alumises ühenduses keskmiselt 116 ööpäeva tagant, kuid see intervall varieerub planeedi orbiidi ekstsentrilisuse tõttu 111 ööpäevast 121 ööpäevani. Tema vastassuunaline liikumine Maalt vaadatuna kestab 8...15 ööpäeva. Ka retrograadilise liikumise kestuse muutlikkust põhjustab eeskätt Merkuuri orbiidi suur ekstsentrilisus. Merkuur on sagedamini hõlpsasti nähtav lõunapoolkeralt kui põhjapoolkeralt, sest ta on suurimal võimalikul näival kaugusel Päikesest lääne pool alati siis, kui lõunapoolkeral on varasügis, ning ida pool siis, kui lõunapoolkeral on talve lõpp. Mõlemal ajal on Merkuur ekliptika suhtes maksimaalselt kaldu, nii et lõunapoolkera parasvöötmes, näiteks Argentinas ja Uus-Meremaal, tõuseb ta esimesel juhul mitu tundi enne päikesetõusu ning teisel juhul loojub alles mitu tundi pärast päikesetõusu. Põhjapoolkeral jääb ta sel ajal Päikesele liiga lähedale. Merkuur on palja silmaga nähtav ka täieliku päikesevarjutuse ajal. See on ka ainuke aeg, mil teda saab vaadelda kõrgel taevas. Merkuuri minimaalne kaugus Maast on 82 Gm. Merkuuri üleminek Merkuuri ja Maa orbiidi omaduste tõttu korduvad Merkuuri vaatlemise tingimused iga 13 aasta tagant. Selle aja jooksul leiab üldiselt aset ka kaks üleminekut, mille ajal Merkuur on Maalt vaadatuna nähtav musta kettakesena otse päikeseketta ees. Merkuuri üleminek on nähtav siis, kui ta alumise ühenduse ajal (sellal kui ta ümber Päikese tiireldes Maale "järele jõuab") asetseb oma orbiidi ühe "sõlme" lähedal, läbides Maa orbiidi tasandi. Selline sündmus on võimalik ainult 6. ja 11. mai vahel või 6. ja 15. novembri vahel, sest orbiidisõlmed asetsevad Maalt vaadatuna Päikese ees vastavalt 9. mail ja 11. novembril. Viimane Merkuuri üleminek leidis aset 8. novembril 2006, kuid oli jälgitav üksnes Vaikse ookeani piirkonnas; Euroopas oli sel ajal öö. Järgmine üleminek leiab aset 9. mail 2016. Vaata ka Veenuse üleminek Heledus Merkuur on Päikesesüsteemi tumedaim planeet: ta peegeldab päikesevalgusest ainult 5–6%. Planeedi pind on tumedam isegi basaldist. Visuaalne geomeetriline albeedo on 0,10. Tähesuurus on olenevalt asendist −1,9...5,5. Seega võib ta paista Siiriusest heledamana. Keskmises vastasseisus on näiv heledus 1,71m. Merkuur paistab kõige heledamana siis, kui ta on veerand- ja täisfaasi vahel. Sel ajal on ta küll Maast kaugemal kui teistes faasides, kuid suurema kauguse kompenseerib valgustatud ala suurus. (Veenuse puhul on olukord vastupidine.) Värvus Merkuur on kollast või tumehalli värvi. Pinnavormid Merkuuri pinnavormide üle saab otsustada ainult optiliste, soojuskiirgus- ja raadiokiirgusvaatluste põhjal. Et samu meetodeid on rakendatud ka Kuu ja Maa puhul ning kombineeritud kivimi- ja pinnasenäidistega, on võimalik teha järeldusi Merkuuri kivimite ja pinnase kohta. Kuigi teleskoobis ei paista Merkuuril mingeid pinnavorme (eristatavad on ainult heledad ja tumedad laigud), on kosmosest tehtud fotodelt selgunud, et Merkuuri pind sarnaneb Kuu pinnaga: seal leidub teravate piirjoontega kraatreid ja mäeahelikke. Pinda katab tolm. Merkuuri pind on tervikuna väga vana. Laamtektoonika puudub. Kraatrid on erineva vanusega. Mõnel nooremal on teravad ääred, millest lähtuvad kiired nagu Kuul. Teised on meteoriitide poolt kulutatud äärtega. Merkuuri kraatrid on suuremad kui Kuu omad, sest Päikesele lähemal liiguvad taevakehad kiiremini. Kõige silmatorkavam teadaolev pinnavorm on suurim kraater Palavuse nõgu (ladina keeles Caloris Planitia, inglise keeles Caloris Basin, saksa keeles Calorisbecken või Caloris-Becken) põhjapoolkeral, hiiglaslik kraater, mille läbimõõt on umbes 1 550 km. Caloris tähendab ladina keeles 'soojuse'. Nõgu on nime saanud sellest, et ta on Merkuuri afeeli ajal Päikesele kõige lähema Merkuuri punkti läheduses. See punkt on alati samas kohas. Oletatakse, et kraater sarnaneb Kuu suurtele "meredele". Palavuse nõol on selgesti eristatavad kolme kilomeetri kõrgused kontsentrilised rõngad ja radiaallineamendid. Nõo põhjas on vagude ja kurdudega siledad tasandikud. Kraater tekkis tõenäoliselt kokkupõrkel üle 100 km läbimõõduga taevakehaga. Väljapaiskunud aines jõudis 600 kuni 800 kilomeetri kaugusele. Kraater kattus osaliselt laavaga. Kokkupõrkest tingitud seismilised lained koondusid planeedi vastasküljel antipoodpunktis, moodustades lõhutud, kaootilise maastikuga nn veidra piirkonna, kus Merkuuri koor paiskus segi ning murdus tükkideks. Merkuuril on tohutuid käänulisi, kaarekujulisi 20–500 km pikkusi ja kuni 3 km kõrgusi astanguid, mis nähtavasti moodustusid miljardite aastate eest, kui Merkuuri tuum jahtus ning tõmbus kokku, tekitades koorele kurrud. Need pinnavormid on tekkinud kokkusurumise tulemusena. Seda näitab asjaolu, et nad lõikavad läbi kraatreid ja teisi pinnavorme. Pinna vähenemise ulatust hinnatakse 0,1 protsendile (mis vastab 1 kilomeetrile planeedi raadiusest). Oletatavasti on niisuguseid astanguid kogu planeedil. Suuremat osa Merkuuri pinnast katavad eri aegadest pärit tasandikud. Noorematel tasandikel on vähem kraatreid. Neid liigitatakse kraatritevahelisteks tasandikeks ja siledateks tasandikeks. Kraatritevahelistel tasandikel, mis katavad tohutu suuri alasid, on kraatreid suhteliselt vähe ning nende läbimõõt on alla 15–20 km. Mõned nendest on sama vanad kui kraatriterikkad alad, teised aga nooremad. Tõenäoliselt tekkisid nad varasemat maastikku katvate laavavoogude tagajärjel. Siledad tasandikud on veel nooremad ja neil on vähem kraatreid. Nad paiknevad Palavuse nõo ümbruses ning on võib-olla moodustunud ülespaisatud materjali allalangemisel pärast suurt kokkupõrget. Mõnes kohas täidab kraatreid sileda pinnaga hangunud laava. Nad meenutavad Kuu meresid. Päritolu Merkuur on moodustunud umbes samamoodi nagu Maa. Planeedid moodustusid umbes 4,5 miljardit aastat tagasi. Sel ajal langes planeetidele palju hajusainet ja kivipuru, mis oli järele jäänud planeedid moodustanud udukogust. Tõenäoliselt eristusid päris alguses tihe metalliline tuum ja silikaatidest koor. Kui suurem kivirahe oli vaibumas, voolas laava planeedi pinnale, kattes vana koore. Sel ajal tekkisid kraatritevahelised tasandikud. Hiljem Merkuur jahtus. Tuum tõmbus kokku. See tõi kaasa koore pragunemise ning pikkade ja kõrgete kaljurünkade moodustumise. Pärast seda ujutas laava madalmikud üle ning moodustas siledad tasandikud. Seejärel tekkis mikrometeoriitide toimel tolmune pind, mida nimetatakse ka regoliidiks. Suuremad meteoriidid tekitasid kiirtega kraatreid. Merkuuri pind ei ole miljoneid aastaid enam muutunud, kui jätta kõrvale aeg-ajalt aset leidvad kokkupõrked meteoriitidega. MESSENGERi andmete analüüs lubab oletada, et Merkuuri pinda katvate kivimite maapealsed analoogid on gabro, boniniit, andesiit ja noriit. Vulkaaniline aktiivsus Kosmoseaparaadi Mariner 10 andmete uus analüüs lubab siiski oletada hiljutist vulkaanilist aktiivsust. Atmosfäär Väikese paokiiruse ja kõrge pinnatemperatuuri tõttu on Merkuuri atmosfäär äärmiselt hõre ning koosneb põhiliselt vesinikust, heeliumist, kaaliumist, naatriumist, hapnikust, süsinikdioksiidist, neoonist ja argoonist. Jälgi on ka krüptoonist ja ksenoonist. Gaasimolekulid põrkuvad Merkuuri pinnaga sagedamini kui üksteisega. Võib öelda, et Merkuuril atmosfäär praktiliselt puudub. Nagu näitavad Mariner 10-l tehtud eksperimendid, on Merkuuri atmosfääri kogurõhk umbes 2 · 10−9 millibaari ehk Maa omast 500 miljardit korda väiksem, mis Maal tähendab laboris tekitatud vaakumi rõhku. Atmosfääri molekulid eralduvad pidevalt kosmosesse. Näiteks kaaliumi- või naatriumi aatomite keskmine "eluiga" on Merkuuri päeva ajal umbes 3 tundi (ja periheelis pool sellest). Haihtuvat atmosfääri täiendab pidevalt mitu mehhanismi: Merkuuri magnetväli hoiab kinni päikesetuult; suuremate kehade ja mikroosakeste kokkupõrked Merkuuri pinnaga tekitavad auru; auru eraldub ka temperatuurist tingitud aurumise tõttu. On ka võimalik, et gaasi eraldub sügavalt planeedi seest. Heelium võib tulla nii päikesetuulest kui ka radioaktiivsest uraanist ja tooriumist pinnasekivimites. Merkuuril puuduvad tuule poolt tekitatud pinnavormid, nagu liivaluited ja liiva- või tolmujutid. Seetõttu arvatakse, et Merkuuril ei ole ka varem olnud märkimisväärset atmosfääri. Temperatuur Atmosfääri hõreduse tõttu (hõre atmosfäär ei talleta soojust) kõigub temperatuur suuresti. Merkuuri keskmine pinnatemperatuur on 452 kelvinit (179 °C), minimaalne 90 K (−173 °C; enne koitu) ja maksimaalne 700 K (427 °C; sellel temperatuuril on võimalik tina sulatada). Päeval on keskmine pinnatemperatuur 623 K, öösel 193 K. Veenusel on küll pisut kuumem, kuid temperatuur on seal stabiilsem. Merkuuri elliptilise orbiidi ning pöörlemis- ja tiirlemisperioodi vahekorra tõttu esinevad teatavatel pikkuskraadidel temperatuuri aastased ja ööpäevased perioodilised muutused. Päikese ja planeetide paiste Päikese valgus on Merkuuri pinnal keskmiselt 6,3 korda intensiivsem kui Maal. Kogukiirgus on 3566 W/m2. Päike paistab keskmiselt 2,5 korda suuremana kui Maalt. Päikese näiv suurus on afeelis 1,1 kraadi ja periheelis 1,7 kraadi (Maalt vaadates 0,5 kraadi), nii et saabuva päikeseenergia hulk on oluliselt erinev. Periheelis on päikesevalgus üle kahe korra intensiivsem kui afeelis. Need kaks pikkuskraadi, kus keskpäev on periheeli ajal, on seetõttu palju kuumemad kui need kaks pikkuskraadi, kus keskpäev on afeeli ajal. Taevas on alati must, sest puudub tihe atmosfäär, mis valgust hajutaks. Koorekarva Veenus ja sinine Maa paistavad eredate tähtedena. Magnetväli Merkuuril on Maa magnetväljast 100 korda nõrgem (ekvaatoril 0,24 A/m) dipolaarne magnetväli, mis avastati Mariner 10 möödalendudel saadud andmete põhjal. Magnetväli on pöörlemistelje suhtes 7 kraadi kaldu ning moodustab magnetosfääri. Magnetosfäär ulatub pisut üle 1 000 km võrra planeedi pinna kohale. Varem arvati, et väiksuse tõttu on planeet üleni tahkestunud, mistõttu magnetvälja tekitavat dünamoefekti ei saa olla. On võimalik, et see magnetväli tekib nagu Maa omagi ringleva vedela tuumamaterjali poolt tekitatud dünamo tõttu. Praeguste hinnangute järgi ei ole Merkuuri tuum piisavalt kuum, et nikkel ja raud saaksid olla vedelas olekus. Võib-olla tekitavad magnetvälja madalama sulamistemperatuuriga ained, näiteks väävel. Dünamoteooriale on probleemiks ka Merkuuri pöörlemise aeglus. On ka võimalik, et Merkuuri magnetväli on jäänus varasemast dünamoefektist, mis on nüüdseks lakanud, kuid jätnud endast järele tahkestunud magnetilistest materjalidest koosneva püsimagneti. Merkuuri magnetväli on mõistatuseks, sest ta sunnib oletama, et kas Merkuur on kunagi olnud palju suurem või Päike palju heledam, olles väljakutseks üldtunnustatud arusaamale Päikese ja planeetide tekkimisest. Tihedus ja siseehitus Merkuuri raudtuum on palju suurem kui Kuul ning seetõttu on ka Merkuuri tihedus palju suurem (keskmine tihedus on 5,43 g/cm3; Kuul 3,34 g/cm3). Tihedus on arvutatud, lähtudes raadiusest ja massist. Merkuur on Päikesesüsteemi suurtest taevakehadest tiheduse poolest Maa järel (5,52 g/cm3) teisel kohal. Tegelikult tuleneb Maa tihedus osaliselt kokkusurutusest gravitatsiooni toimel; kui seda ei oleks, siis oleks Merkuur tihedam kui Maa (ilma kokkusurumiseta oleks Merkuuri tihedus 5,5 g/cm3 ja Maa tihedus 4,0 g/cm3). Nähtavasti on Merkuuri tihe raudtuum (või mõnest muust tihedast materjalist tuum) suhteliselt suurem kui Maa oma, hõlmates suure osa planeedist (tuuma raadius 75% planeedi raadiusest ja tuuma ruumala 42% planeedi ruumalast). Raudtuuma raadius on 1 800–1 900 km ja ümbermõõt umbes 3 600 km. Silikaatidest koor (paksus umbes 100 km) ja vahevöö on see-eest väiksem. Võib ka olla, et Merkuuri koor on suhteliselt suurem kui maakoor ning sisaldab märkimisväärsel hulgal tihedamat ainet nagu maakoorgi. Keemiline koostis Merkuur koosneb umbes 60–70% ulatuses metallidest ja 30% ulatuses silikaatidest. Pinnastruktuuri sarnasuse tõttu arvatakse, et Merkuuri koore tihedus on umbes sama mis Kuu omal. Merkuuri suure metallisisalduse seletamiseks on mitu teooriat. Ühe teooria järgi oli metallide ja silikaatide vahekord algselt samasugune nagu tavalistel kondriitmeteooridel ning tema mass oli praegusest umbes 2,25 korda suurem, kuid ta põrkas Päikesesüsteemi varases staadiumis kokku planetoidiga, mille mass moodustas 1/6 sellest massist. See kokkupõrge jättis planeedi ilma suurest osast koorest ja vahevööst, jättes järele põhiliselt metallirikka tuuma. Analoogiline seletus on antud Kuu moodustumisele (hiiglase mõju teooria). Teise teooria järgi moodustus Merkuur Päikesesüsteemi algstaadiumis enne Päikese energiatoodangu stabiliseerumist. Merkuur oli algselt praegusest umbes kaks korda suurema massiga. Algpäikese kokkutõmbumisel võis temperatuur Merkuuri lähedal olla 2500 ja 3500 kelvini vahel, võib-olla lühemat aega koguni 10 000 kelvinit. Suur osa Merkuuri pinnasekivimitest aurustus ning tekkis kivimiauruatmosfäär, mille nebulaartuul kaasa viis. Huvitavad efektid Merkuuri taevas Teatavates punktides Merkuuri pinnal saaks vaatleja näha ühe ja sama Merkuuri päeva jooksul kahte päikesetõusu. Asi on selles, et umbes neli ööpäeva enne periheeli on Merkuuri orbitaalkiirus täpselt võrdne pöörlemiskiirusega, nii et Päike lakkab taevas liikumast, ning periheelis ületab orbitaalkiirus pöörlemiskiiruse, nii et Päike hakkab taevas tagurpidi liikuma. Neli ööpäeva pärast periheeli taastub Päikese normaalne ida-läänesuunaline liikumine. Õiges kohas asuv vaatleja näeks, kuidas Päike pooleldi tõuseb, seejärel loojub tagasi samal horisondil ning lõpuks tõuseb uuesti, et jätkata oma normaalset ringkäiku. Need efektid kutsub esile Merkuuri orbiidi suur ekstsentrilisus koos pöörlemis- ja tiirlemisperioodi resonantsiga suhtes 3:2. Mõnel laiuskraadil saaks vaatleja jälgida, kuidas Päike tõuseb ning muutub seniidile lähenedes üha suuremaks. Seniidis Päike jääb seisma, liigub veidi aega vastassuunas ning jääb uuesti seisma. Lõpuks liigub Päike aina väiksemaks jäädes uuesti horisondi poole. Tähed aga liiguvad taevas kolm korda kiiremini kui Päike. Teistes kohtades on jälle teistsugused efektid. Uurimislugu Merkuur on tuntud hiljemalt sumerite ajast (3. aastatuhat eKr). Sumerid nimetasid Merkuuri "Ubu-idim-gud-ud". Varaseimad kirjapandud üksikasjalikud vaatlused kuuluvad babüloonlastele. Nendel oli Merkuuri nimetus gu-ad või gu-utu. Vana-Kreekas oli Merkuuril kaks nime: Apollon hommikutaevas nähtava Merkuuri kohta ja Hermes õhtuse Merkuuri kohta. Astronoomid siiski teadsid, et tegemist on ühe ja sama taevakehaga. Herakleitos uskus, et Merkuur ja Veenus tiirlevad ümber Päikese, mitte ümber Maa. Merkuuri vaatlemine on läheduse tõttu Päikesele väga keeruline. Ta on Maalt nähtav üksnes päikesetõusu ja päikeseloojangu ajal. Merkuuri orbiit on väga ekstsentriline, nii et selle raadius kõigub 46 ja 70 miljoni kilomeetri vahel. Orbiidi aeglast pretsessiooni (periheel tiirleb ümber Päikese kiirusega 527 nurgasekundit sajandis, millest 42 nurgasekundit ei olnud seletatav tuntud planeetide poolt põhjustatud häiretega) ümber Päikese ei suutnud Newtoni klassikaline mehaanika täielikult seletada. Seda efekti on teatud umbes 200 aastat. Mõnda aega arvati selle häirituse tõttu, et Merkuuri ja Päikese vahel on veel üks planeet nimega Vulkaan. Kuid Einsteini üldrelatiivsusteooria andis sellele vaatluste lahknevusele arvutustest teistsuguse seletuse. Merkuuri liikumist peeti tähtsaks vaatluslikuks tõendiks Einsteini teooriale. Merkuuri on kasutatud ka relatiivsusteooria täiendavaks kontrollimiseks, sest Merkuuri pinnalt peegelduvad radarisignaalid peavad ülemise konjunktsiooni ajal Päikesest lähedalt mööduma. Üldrelatiivsusteooria järgi kõverdab Päikese gravitatsioon ruumi, mistõttu muutub pisut trajektoor ja teepikkus. Ka see eksperiment kinnitas üldrelatiivsusteooriat. Merkuuri uurimine viimastel sajanditel 1880. aastatel leidis Merkuuri pinda uurinud Giovanni Schiaparelli, et Merkuur peab pöörlemis- ja tiirlemisperioodi võrdsuse tõttu olema alati pööratud ühe küljega Päikese poole, nii nagu Kuu on alati pööratud ühe küljega Maa poole. 1962. aastal uuriti Merkuuri raadiokiirgust ning leiti, et Merkuuri pime pool on liiga soe selleks, et see nii saaks olla. Kui pime pool oleks alati Päikesest ära pööratud, peaks ta olema palju külmem. 1965 määrasid Gordon Pettengill ja Rolf B. Dyce radarvaatluste abil Merkuuri pöörlemisperioodiks 59 ± 5 Maa ööpäeva. Osutus, et pöörlemisperioodi ja tiirlemisperioodi suhe on 3:2. Orbiidi ekstsentrilisus hoiab seda suhet stabiilsena. Selles mängivad rolli Päikese poolt põhjustatud looded. Merkuur on ainus taevakeha Päikesesüsteemis, millel on tiirlemise ja pöörlemise resonants, mille proportsioon ei ole 1:1. Astronoomide esialgne arvamus tulenes asjaolust, et ajal, mil Merkuur oli kõige paremini vaadeldav, oli ta alati pööratud Maa poole ühe ja sama küljega. 1971 täpsustati radarvaatluste abil Merkuuri pöörlemisperioodiks 58,65 ± 0,25 Maa ööpäeva. Mariner 10 lähivaatluste põhjal määrati pöörlemisperioodiks 58,646 ± 0,005 Maa ööpäeva. Võiks arvata, et Merkuuril ei saa olla vett ega jääd, sest atmosfäär on hõre ja Päike kütab planeedi pinna väga kuumaks. Ent 1991. aasta radarivaatlused annavad alust oletada, et Merkuuri põhjapoolusel (mida Mariner 10 ei kaardistanud) võib olla pinnal või pinna lähedal tolmu all pisut veejääd. Kui seal tõesti vett on, siis tõenäoliselt ta paikneb kraatripõhjades, mis jäävad alati päikesevarju, sest põhjapoolusel on Päike alati madalal horisondi kohal. Seal võib olla külmem kui −161 °C. Vett on sinna arvatavasti toonud komeedid. Võib ka olla, et vesi oli seal algusest peale olemas ning ei saanud madala temperatuuri tõttu ära aurata. Et ükski kosmoseaparaat ei ole teinud tiiru ümber Merkuuri ega laskunud planeedi pinnale, on meie teadmised Merkuurist umbes samasugused nagu teadmised Kuust 1950. aasta paiku. Mariner 10 Merkuur on Päikesesüsteemi planeetidest kõige vähem uuritute seas. Selle läheduses on viibinud ainult kaks kosmoseaparaati, millest esimene, Mariner 10, startis 3. novembril 1973. Ta lendas Merkuurist aastatel 1974 ja 1975 3 korda mööda. Neist esimene möödalend toimus 29. märtsil 1974, kui ta jõudis planeedi pinnast 705 km kaugusele. Teine möödalend oli 21. septembril 1974 ja kolmas 16. märtsil 1975. Üle 2 700 fotoga kaardistati 45% planeedi pinnast. Ei olnud võimalik jätkata tema kaardistamist praeguste teleskoopide (Hubble'i teleskoop) abil Maalt, kuna Merkuur on Päikesele liiga lähedal: Päike kahjustaks teleskoopi. Kuni Mariner 10 möödalendudeni ei teatud, et Merkuuril on magnetväli. MESSENGER 3. augustil 2004 startis Canaverali neemelt Cape Canaverali õhujõudude baasist raketiga Delta II NASA kosmoseaparaat MESSENGER (MErcury Surface, Space ENvironment, GEochemistry, and Ranging). Selle eesmärgiks oli uurida Merkuuri pinna keemilist koostist, planeedi geoloogilist ajalugu, tema magnetvälja allikat, Merkuuri tuuma mõõtmeid ja olekut, Merkuuri pooluste lenduvat ainet ning planeedi eksosfääri ja magnetosfääri loomust orbiidilt. MESSENGER-i trajektoor oli väga keeruline; seda mööda pidi ta lõpuks jõudma Merkuuri-lähedasele orbiidile. Augustis 2005 tegi ta möödalennu Maast ning oktoobris 2006 ja juunis 2007 möödalennu Veenusest. 14. jaanuaril 2008 tegi ta esimese möödalennu Merkuurist lähenedes planeedile kuni 200 km kaugusele. Esmane missioon lõppes 17. märtsil 2012. Seejuures oli kosmoseaparaat salvestanud ligi 100 000 fotot planeedi pinnast. Kuna tehiskaaslane oli endiselt heas korras, siis pikendati missiooni kestust. 6. märtsiks 2013 sai kaardistatud 100% Merkuuri pinnast. Samuti õnnestus aparaadil saata täpset infot Merkuuri magnetvälja kohta. Avastati ka, et Merkuuri põhjapoolusel leidub jääd. Aparaat hävis kokkupuutes planeedi pinnaga 30. aprillil 2015. BepiColombo Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja Jaapani kosmoseagentuur (JAXA) plaanivad ühismissiooni BepiColombo, mille käigus peaks Merkuuri uurima kaks sondi, millest üks kaardistaks planeedi pinda ja teine uuriks planeedi magnetosfääri. Algul oli plaanis aparaate Merkuurile maandada, kuid see kava on esialgu kõrvale jäetud. Sondid peaksid plaanide järgi startima Vene Sojuz-tüüpi raketiga Guajaana kosmosekeskusest 2013. aastal ja jõudma Merkuurini 2019. aastaks. Trajektoori kujundamiseks teeb BepiColombo möödalennu Kuust ja Veenusest ning lõpuks Merkuurist ja jõuab lõpuks 2019 Merkuuri juurde. Kasutatakse nii keemilisi kui ka ioonmootoreid. Magnetomeetersond lastakse Merkuuri-lähedasele elliptilisele orbiidile. Seejärel lastakse keemiliste rakettide abil kaardistaja-sond ringorbiidile. Kumbki sond töötab Merkuuri-lähedasel orbiidil ühe aasta. Kaardistaja-sondil on MESSENGER-i omadele sarnased spektromeetrid ning ta uurib planeete paljudel lainepikkustel, sealhulgas infrapuna-, ultraviolett-, röntgen- ja gammakiirguse sagedusel. Peale selle loodetakse üldrelatiivsusteooria ennustusi täpsemalt kontrollida. Missioon on nime saanud Giuseppe (Bepi) Colombo järgi, kes esimesena tegi kindlaks Merkuuri orbiidi/pöörlemise resonantsi ning osales Mariner 10 trajektoori kavandamisel. Viited Kirjandus Mihkel Jõeveer. Merkuuri üleminek Päikesest. – Tartu Tähetorni kalender 2003. aastaks, Tartu 2002, 79. aastakäik, lk 104–106. Robert G. Strom, Ann L. Sprague. Exploring Mercury: the iron planet, Springer 2003, ISBN 1-85233-731-1. Google'i vaade Pamela Elizabeth Clark. Dynamic Planet: Mercury in the Context of Its Environment, Springer 2007, ISBN 978-0-387-48210-1 Sir Patrick Moore. Moore on Mercury: The Planet and the Missions, Springer 2007, ISBN 978-1-84628-257-7 Sherman Hollar. The Inner Planets: Mercury, Venus, and Mars, Britannica Educational Publishing 2012, lk 10–27. Välislingid Jaak Jaaniste: Kosmoloogia – interaktiivne astronoomiaõpik: Merkuur Mariner 10 fotod Merkuurist Merkuuri kirjeldus ja fotod; lehekülje alguses Merkuuri astronoomiline märk; konarlik tõlge leheküljest, millele viib järgmine link (astronoomiline märk; fotod; eestikeelse tõlkele viib eelmine link Tiirlemise ja pöörlemise vahekorra skeem; filmid Merkuuri ajaloost; joonis planeedi sisemuse kohta; kolm mosaiikfotot; foto Palavuse nõo antipoodpunktist; foto Merkuuri edelaosast 100-kilomeetriste kraatritega; Palavuse nõgu kaugelt ja lähedalt; kaks kiirtega kraatrit; kahe rõngaga nõgu; suured murrukohad; suur mäeahelik Villu Päärt: "Merkuuri uurinud sond leidis Ämbliku" Äripäev Merkuuri efemeriidid 1995–2006 (inglise keeles)


Saatkonna töötajad ja kontaktid – Minsk Platonova 1B (5. sissepääs) e-mail: consular.minsk@mfa.ee (viisakutsed, jms) Vastavalt Vabariigi Valitsuse korraldusele „Riigipiiri ületamise ajutine piiramine COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse leviku tõttu“, mis jõustus 17. märtsil 2020, peatati Schengeni viisa ning Eesti pikaajalise viisa taotluste vastuvõtmine esindustes ning välise teenuseosutaja viisakeskustes alates 17. märtsist. See kehtib ka Schengeni viisa taotluste suhtes, mida Eesti menetleb teise liikmesriigi esindamisel. Kuni Schengeni välispiiri avamiseni võetakse viisataotlusi vastu ainult erandjuhtudel vastavuses Vabariigi Valitsuse korralduses nr 169 toodud loetelule. Kui eelpool nimetatud piirangute tõttu või mingil muul põhjusel ei õnnestu viisataotlejal reaalselt Eestisse reisida, siis on tegemist teadlikult võetud riskiga ning ta vastutab ise tekkida võivate rahaliste kahjude eest. Info võib ajas muutuda, jälgige välisministeeriumi kodulehekülge – https://vm.ee/e Piirivalve või lennufirma võib paluda piiriületajal esitada meilile saadetud piiriületuse kinnitus kas elektrooniliselt või paberil. Alates reedest, 15. jaanuarist kehtib Eestisse saabumisel ka eneseisolatsiooni aja lühendamiseks uus kord: inimesed, kes ei soovi olla 10 päeva pärast Eestisse saabumist eneseisolatsioonis, võivad teha koroonaviiruse PCR testi juba välisriigis, kuni 72 tundi enne Eestisse saabumist. Eestis olles on siis võimalik mitte enne kui kuuendal päeval pärast välismaal tehtud esimest testi teha teine test. Inimene vabaneb 10-päevasest isolatsioonikohustusest ennetähtaegselt, kui mõlema testi tulemused on negatiivsed; Inimesed, kes ei ole teinud testi kuni 72 tundi enne Eestisse saabumist, võivad teha Eestis esimese testi kohe pärast riiki saabumist ning teise testi mitte varem kui kuus päeva pärast esimest testi tegemist. 10-päevase isolatsiooni saab lõpetada ennetähtaegselt juhul, kui mõlema testi tulemused on negatiivsed. Isolatsiooni lühendamise alusena arvestatakse vaid teste, mis on tehtud RNA määramisel PCR meetodil ning mille tegemist ning negatiivset tulemust suudab isik tõendada. Väljavõte testi tulemusest peab olema ladina või slaavi tähestikus, eesti, vene või inglise keeles ning sellele peab olema märgitud testi tegemise koht, aeg, tegija ning viimase rekvisiidid, testi metoodika (PCR) ning testi tulemus. Teisele testile registreerimiseks saavad piirületajad pöörduda avaliku testimise kõnekeskusesse (678 0000). Testimise üksikasjadega saab tutvuda lehel https://koroonatestimine.ee/. Lisainfot leiab: https://www.kriis.ee/et/reisimine-riigipiir. VALGEVENESSE sisenejatele on kehtestatud täiendav meede: kõik isikud, kes saabuvad riikidest, kus on tuvastatud kõrge nakkuste hulk COVID-19, peavad jääma kümneks päevaks eneseisolatsiooni. Alates 03.12.2020 kohaldub see nõue ka Eestist saabujatele. See meede ei kehti: diplomaatidele ja saatkondade, konsulaatide rahvusvahelistes organisatsioonides töötavatele isikutele, samuti nende pereliikmetele; ametlike delegatsioonide juhtidele ja liikmetele; lennuki, siseveekogude laevade ja rongide meeskondadele; Välismaalastele on maismaapiir suletud, siseneda saab läbi Minski rahvusvahelise Lennujaama. Me hoolime Sinu ja kõigi teiste tervisest. Seetõttu palub saatkond koroonaviiruse ja gripi leviku tõkestamiseks tõsiselt kaaluda saatkonda tuleku vajadust ja loobuda sellest juhul, kui: enesetunne on kehv; kardad, et Sina või Su lähedane on saanud nakkuse; oled ise või on keegi Sinu lähedastest viibinud viimase 10 päeva jooksul koroonaviiruse epideemia piirkonnas. Aitäh mõistva suhtumise eest!


source: CulturaX

text: Olev Vallimaa, olev15@solo.delfi.ee, 2005-12-07 15:53:34 lacplesis, 2005-12-07 13:33:29 Aga küsi näiteks Toomas Jürgensteinilt, kuidas tema seal Treffneris oma tööga hakkama saab ja kuidas toimetab.:) Ta pole see mees, kes vastamast keelduks, ja kirjutaks sellest ka siin...VIA lehekülgedel. skeptik, 2005-12-07 15:58:35 †, skeptik, 2005-12-07 15:24:04 Hagu kogutakse*.* Tulesüütajad trügivad... Mida sellest nüüd järeldama peaks? Kas varjatud ärvardust vägivaldsele asjade käigule? Peaksin Põhja-Koreast poliitilist varjupaika otsima hakkama? Jumal näeb ja ei mürista! Olev Vallimaa, olev15@solo.delfi.ee, 2005-12-07 16:06:43 Hää skeptik, 2005-12-07 15:58:35 Ma ei saanud kah nüüd aru, mida sellise hüüatusega öelda taheti.:)) Aga Jumala tegemised on vääramatud, sest mo meelest ikka loodusseadustega tegemist... nagu gravitatsioon näiteks. :))) Olev Vallimaa, olev15@solo.delfi.ee, 2005-12-07 16:19:29 Palun ärge põlastage kaasinimese USKU, sest pole midagi valusamat siin ilmas, kui teda sel moel haavata tahate. Aga eks ole see inimloomale omane... kahjuks.:((( Olev /kuidagi nukker jälle ja VÄGA TÕSINE/ nipitiri, Olev, 2005-12-07 16:35:03 kooliprogrammidega seoses on võitlust mujalgi... Kansasest küll eeskuju võtta ei tahaks... Kristlastest fanaatikud peksid haiglasse evolutsiooni pooldava teoloogiaprofessori http://www.greengate.ee/index.php?page=1&id1=12878 Teadlased taunivad Kansase uut kooliprogrammi http://www.greengate.ee/index.php?page=1&component_id=11&id1=12076 USA konservatiivsed kristlased võitlevad kavalat võitlust evolutsiooniteooria vastu http://www.greengate.ee/index.php?page=1&component_id=11&id1=10347 USA kristlased nõuavad koolides evolutsiooniõpetuse vähendamist http://www.greengate.ee/index.php?page=1&component_id=18&id1=10612 v.l., 2005-12-07 16:59:10 Palun ärge põlastage kaasinimese USKU Keegi ei saa sind ja sinu usku põlastada, kui sa sellega ise liputama ei hakka. Lilleke, 2005-12-07 17:49:19 Padme 1 päev küsis, et miks ma head ei märka. Kristlik organisatsioon, kelle ees 'müts maha'nagu http://www.cbc.ca/story/world/national/2005/11/29/christianpeacemakers010529.html jälgin uudiseid ja loodan kõige paremat Maila, 2005-12-07 17:57:22 ahvgepards, 2005-12-07 18:25:56 Ma ei näe siin sisulist vahet käesoleval petitsioonil ja ka nendel Ameerika omadel. Kusjuures huvitav on see, et olen tähele pannud kuidas selles foorumis on kõige kurjemad evolkutsiooniõpetuse vastased just tõsiusklikud ateistid. Ei tea millest see tuleb? nipitiri, ahvgepards, 2005-12-07 18:33:43 evolutsiooniõpetuse vastased... siin? selles foorumis? on keegi kooliprogrammidest tahtnud seda maha võtta? Kansases on vist nii, et kord eesel – kord elevant... ahvgepards, nipitiri, 2005-12-07 18:38:11 Ei ma pidasin silmas just protsessuaalset külge :) Samasuguse õhinaga nagu Ameerikas rünnatakse evolutsiooniõpetust, rünnatakse siin kõike religioonidega eriti kristlusega seotut. Uuk, 2005-12-07 19:53:28 Samas on seal siiski paljude mõistlike inimeste toetus- ja arvamustavaldusi. Näiteks Helle Kaasik, Maila Moor, Jaan Kaplinski, Rein Raud, Hasso Krull, Enn Saar, Martin Vällik jpt Eesrindlik Α ning tagasihoidlik Ω. Vahepeal vakantselt vasakule ära. Padme, Priit, 2005-12-07 20:21:27 Priit: "Muinasjutud kuuluvad pigem lasteaia eelsesse kasvuperioodi, ja siis ka ettevaatlikult." See on su isiklik eeldus religioonide kohta. Kuid vaatame asju rahulikult. Teadus ei anna meile teavet Jumala kohta, teadus sellega ei tegelegi. Meie viis tajumeelt pole võimelised kuidagi vaatama väljaspoole oma spetsiifilisi võimeid ja ka meie arutlev intellekt pole võimeline Jumala olemasolu ei tõestama, ei ümber lükkama. Ainus, mis inimesele jääb kui Jumala tõestumine, on tema isiklik jumalakogemus. Kuid inimese kogemus ja selle järgitavus oma elus on tõe kriteerium. Kui mul on teatav kogemus, ja kui selle kogemuse arvestamine oma elus võimaldab mul toime elus saada ja olla õnnelik - millise teaduse abil, milliste oma meeletajude baasil, milliste loogiliste konstruktsioonidega sa kavatsed seda jätkuvat kogemust ja sellekohast mu elu ning õnnelikkust, rahu, tasakaalu, selgust jms. olematuks või tühjaks teha? Eriti kui ma pole kaugeltki üksi oma sellise kogemuse ja eluga ja selle ehedust ja järgitavust tõestavad mulle inimesed, keda ma usun ja usaldan? Parim, mida sinaa öelda saad Jumala kohta on, et "Ma pole kogenud". Kogemuse pudumine sinul pole aga tõestus, et Jumalat pole. Mis üle selle "Ma pole kogenud", on liisat - see on su hoiakud, eelarvamused, subjektiivsed suhtumised, täielikult tõestamata spekulatsioonid. Olev Vallimaa, olev15@solo.delfi.ee, 2005-12-07 20:24:56 Loomulikult. Kuna seal taoline mäsu toimub, siis ka meil. Mingi värske moeröögatus tuleb Pariisist- nii kohe ka meil. ;))) Padme, Priit, 2005-12-07 20:26:37 Mis puutub laste koormusesse, siis tõepoolest - me ei saa lapsi lõputult infot täis toppida. Maailmas on üha rohkem informatsiooni ja paratamatus on, et me peame oma laste heaks tegema teatavad valikud. Religioonid on väga suur valdkond kogu inimkonna ajaloost ja teest ja seda olematuks vaikida on jätta inimesed teadmisteta, kuidas nad on need, kes nad siin ja täna on. Nii juhtubki, et inimene elab oma elu ära omaenese kodumaal ja laiemalt oma õhtumaise kultuuri kontekstis nagu turist võõral maal - teadmata ja taipamata taustu, juuri, asjade ja ideede kulgu, miks on just nii nagu on. Olev Vallimaa, olev15@solo.delfi.ee, 2005-12-07 20:33:44 Miks ta ei peaks seda tegema? 33338, 2005-12-07 20:37:19 Padmenejjukese arvates peab elu käjjma väga lihhtsalt. minngi tegelane kuulutab äki et ta sajj ilmutise et onn olemas üks soottu asi, miss avaldab ennd kxjgis mejjs ja mejje temas. ning seda tuleb kummardada ning kxjkk oma mured selleooleksjätta. unustab aga nejjuke selle txjga et allgul nxutti inimestelt ka ohhvritóomist, nüüd on selle asjakummardajad ohhvritóomistest millegipärast lóobund. kass onn ise arusaand et se onn olld jama vxj teevad seda salaja, ej taha Padmeke mujdugi selgitada. sest see poleks tálle KASULIK. Uuk, number, 2005-12-07 20:49:30 Ega sul number, need asjad eriti peenemad ole. No, mis hea pärast lubad muil inimavaldustel ajaloos areneda, aga religiooni surud kiviaja kammitsaisse. Siis ju lihtsam seda (muus osas tänastelt eeldustelt) naeruvääristada ning kõrvale lükata. Padme, 2005-12-07 21:05:40 Rikkusin oma silmanägemist ja veerisin kokku selle, mida 33338 kirjutas. Mida vastata? Kuna "religioonikriitikutel" puuduvad sageli isegi algteadmised religioonidest (NB! - ma kasutan mitmust), siis on siit lugeda üpris fantastilisi arvamusi religioonide kohta. Oleks inimesed ikka kasvõi vanal moel oma neli talve olgu või külakooli tasemel teavet religioonidest saanud, oleks siingi meie mõttevahetuse kvaliteet täiesti teine. Nii aga ei tule diskussioonist küll midagi välja, kui teadmised asjast enesest on olematud. Oli küsimus ohverdamisest, aga selle ohverdamise teemaga peaks alustama päris algusest, a-st ja b-st, et millest ja miks üldse ohverdamine tuleneb, kuidas see tegevus mõtestus aegade alguses, kuidas see arusaam on arenenud eri religioonides ja kuhu jõudnud, kuidas seda üõldse siin ja täna hinnata - see oleks pikem teema.


Müügimaksu nõudmiseks kulub pealinnal 5 miljonit(15) 1. juulist Tallinnas kehtima hakkava müügimaksu administreerimiseks on tänavuses linna eelarves ette nähtud kuni viis miljonit krooni. "Tallinna linna 2010. aasta eelarves on müügimaksu administreerimiseks ette nähtud kuni 5 miljonit krooni, sellega kaetakse töötasud ning infotehnoloogiliste lahendustega seotud kulud," märkis abilinnapea Eha Võrk oma vastuses linnavolikogu liikme Indrek Raudse arupärimisele. "Käesoleval hetkel on keeruline arvuliselt öelda mitu uut ametikohta müügimaksu administreerimisega seoses luuakse, kuid vastavd otsused langetatakse lähiajal," lisas Eha Võrk. Võrgu sõnul tuleb müügimaksu kehtestamise õigus kohalike maksude seadusest ning linn ei näe mingit vajadust määruse kehtetuks tunnistamiseks. Tallinna linnavalitsus loodab müügimaksust saada 150 miljonit krooni tulu. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29710263


Hiina grafiit-savitiigli tootja ja tarnija Jinglong Grafiidist savitiiglil on täielik spetsifikatsioon vahemikus 1 # kuni 1500 #. Kvaliteetsest toorainest ja kõrgtehnoloogilisest valemist valmistatud grafiidist savitiigli eelised on kõrge tihedus, korrosioonikindlus, kõrge temperatuuritaluvus, kiire juhtivus, tugev oksüdeerimiskindlus, kõrge termilise šoki vastupidavus, stabiilne keemiline toimivus, ilus kuju, vastupidav , jne. Oma stabiilse ja usaldusväärse kvaliteediga naudib ta kogu aeg head turgu. See on värviliste metallide valamiseks ja valamiseks vajalik anum. Samal ajal toetame grafiittoru, grafiidipadja ja muude toodete tootmist ning valmistame erikujulisi grafiittooteid vastavalt erinevatele nõudmistele. Üksus Standardne parameeter Testiandmed Tulekindlus ≥ 1630 °C 1635 °C Süsinikusisaldus ≥ 38% 41,46% Märkimisväärne poorsus 35% 32% Puistetihedus ≥ 1,6 g / cm3 1,71 g / cm3 Grafiitsavi tiigel * Spetsifikatsioon Spetsifikatsioon (D) ülemine läbimõõt (H) Üldkõrgus d) aluse välisläbimõõt Märkus : Ülaltoodud väärtused on ainult viitamiseks, ülekaalus on toote tegelik suurus ja saadaval on kohandatud erikujuline tiigel. Märkused töötavate grafiittiiglite kohta 1. Tiigel peaks olema kuivas olukorras 2. Kandke tiiglit kergelt 3. Soojendage tiiglit kuivatusmasinas või ahju lähedal. Soojenemistemperatuur peaks olema kuni 500 °C. 4. Tiigel tuleks panna ahjukuu korteri alla. 5. Kui panete metalli tiiglisse, peaksite oma aluseks võtma tiigli mahutavuse. Kui tiigel on liiga täis, kahjustab see paisumist. 6. Klambrite kuju vajab tiigli kuju. Vältige tiigli kontsentraadi pingestatud hävitamist. 7. Puhastage tiiglit regulaarselt ja kergelt. 8. Tiigel tuleks asetada ahju keskele ning jätta tiigli ja ahju vahele teatud vahemaa. 9. Pöörake tiiglit üks kord ühe nädala jooksul ja see aitab pikendada tööiga. 10. Leek ei tohiks tiiglit otseselt puudutada. 11.24 tundi pideva kasutamise korral on tiiglite kasutusiga pikem. Eelmine: UHP elektrood Järgmine: Pürolüütiline grafiidtiigel


text: Elust enesest: Vilumuseta töötaja väljaõppeta jätmine oleks peaaegu elu maksnud(3) Igapäevaselt juhtub kümneid tööõnnetusi, kuid üldjuhul jõuab see meieni vaid statistiliste numbritena. Kannatanu seisukohalt on aga õnnetus täis traagikat ja füüsilist valu. Vaevalt, et enne õnnetust keegi mõtleb, et just minuga võib taoline asi juhtuda. Mõtlematult ja kergekäeliselt võetakse ette juhuslikud tööotsad ning seetõttu on ka õnnetused kerged tulema. Ühest sellisest juhtumist järgnevalt. Üheksakümnendate algusaastail olid meie metsad palgimaterjali täis ja iga vähegi täisjõus mees lootis ruttu rikkaks saada. Metsa jätkus ja turustamisega polnud probleeme. Ajapikku tulid ka vilumus ja kogemused ning tööturg oli sel ajal oskajaid töömehi täis. Mingil hetkel liikusid paljud oskustöölised aga metsast ära tulusamatele ehitustöödele. Ettevõtjad soetasid samal ajal metsa võimsad, tootlikud ja pidevalt töös olevad langetustraktorid ning saemehi enam ei vajatud. Kuid päris inimtööjõuta kõiki töid siiski ära teha ei saa ning praegu tuleb paratamatult rakendada kohati mitte nii vilunud töötajaid. 2011. aasta lõpus palkas metsatöödega tegelev firma suulise lepingu alusel kolm töömeest metsa langetama soiselt alalt, kuhu langetustraktor juurde ei pääsenud. Töötervishoiu- ja tööohutusalase juhendamise kaardile võeti meestelt allkirjad, et neile on esmased ohutusalased juhiseid antud, ja saadetigi nad metsa. Kätte anti professionaalsed mootorsaed. Tegemist oli segametsaga ja mehed asusid üksteise võidu puid langetama. Töö sujus keskpäevani. Kella 14 ajal langetasid kaks meest paaris männipuud. Tehtud oli puule sisselõige ja teine mees oli hargiga abiks puu tõukamisel. Samal ajal oli neist umbes 15 m kaugusel kolmas töötaja hakanud langetama teist puud. Viimane võttis langetamisel vale suuna ja kukkus eemal saega puud langetanud töötajale peale. Saadud löögist kukkus mees pikali ja jäi lamama. Kohalekutsutud kiirabi toimetas kannatanu haiglasse, kus tal tuvastati roiete hulgi murrud ja murrud reieluukaelal ning niudeharjal. Asjale võib vaadata ka nii, et sel korral läks töötajal veel isegi õnneks - vaatamata hulgi murdudele ta paranes ja on tänaseks haiglavoodist väljas. Mis läks valesti? Sündmuskohal käies selgus, et langetatud oli 28 cm läbimõõduga männipuu pikkusega umbes 22 m. Langemishoogu olid pidurdanud langemisteele ette jäänud kased ja mänd ning kukkumisel oli puu jäänud paindesse. Puu tüvi oli täielikult läbi lõigatud ja õige langetussuuna tagamiseks polnud jäetud pideriba. Seetõttu polnud puu langemissuunda võimlik üldse kontrollida. Puu oli langenud ettenähtust umbes 120 kraadi eemale. Tööandja ohutusjuhendite kohaselt oli kehtestatud puude langetamise kohast 50 meetri kaugusele ulatuv ohtlik tsoon, mille pidi tähistama ohumärkidega. Tähistamise eest vastutas metsalangetaja. Langetamise ohtlikku tsooni võis minna ainult langetaja loal. Reaalselt viibisid aga kõik kolm töötajat langetustsoonis ja tsoon oli tähistamata. Järelikult polnud tööohutusjuhendi tutvustamine töötajatele piisav, veendumaks, et töötajatel on vajalikud oskusteadmised töö tegemiseks. Selliste teadmiste andmiseks tuleb korraldada eraldi väljaõpe, määrates juhendaja ja väljaõppe kestuse. Tööandja peab veenduma, et töölistel on vajalikud oskusteadmised ja praktiline töökogemus olemas, enne kui nad lubatakse iseseisvale tööle. Juhutöölistega tööd tehes võid küll esialgu materiaalselt võita, kuid tööõnnetused on kerged tulema ning siis läheb see rahaliselt kordades kallimaks. Halvimal juhul võib see vastutavale isikule lõppeda vanglamüüride taga.


text: Warmia-Masuuria vojevoodkond on vojevoodkond Poolas. Haldusjaotus Vojevoodkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks: Elbląg Olsztyn ning 19 maakonnaks: Bartoszyce maakond Braniewo maakond Działdowo maakond Elblągi maakond Ełki maakond Giżycko maakond Gołdapi maakond Iława maakond Kętrzyni maakond Lidzbark Warmiński maakond Mrągowo maakond Nidzica maakond Nowe Miasto Lubawskie maakond Olecko maakond Olsztyni maakond Ostróda maakond Piszi maakond Szczytno maakond Węgorzewo maakond Viited Poola vojevoodkonnad


Kodu: Kas Hüpoteeklaenu Eelkvalifitseerimine Hävitab Minu Krediidi? - 2019 | Et.Interior-Designy.com Kuidas Eemaldada Veepritsmeid Tammepõrandast, Et Valmistada Ette Uuesti Viimistlemiseks Põhiline > Kodu > Kas Hüpoteeklaenu Eelkvalifitseerimine Hävitab Minu Krediidi? Hüpoteeklaenu eelnevalt heakskiitmine mõjutab krediiti, kuid see ei hävita. Oodata krediidiskoori väikest langust raske küsitluse puhul. Rasked või pehmed päringud Küsimused ja mõju krediidiskoorile Mitmekordsete külastajate ostmise vältimine Kirjutas Kimberlee Leonard; Uuendatud 18. juulil 2017 Hüpoteeklaenude eelkvalifikatsiooni krediidiotsingud ei kahjusta tavaliselt teie krediidiskoori. Hüpoteegi eelkinnitamine ei riku teie krediitkaarti, kuid teie skooril väheneb punktid iga raske krediidi küsitluse jaoks. Kui teie krediidiskoor oli kvalifitseeruva tara, ei ole soovitatav osta erinevaid laenuandjaid, kes hakkavad krediidipäringuid tegema. Eelkvalifikatsioon ja preapproval on kaks erinevat laenuperioodi. Eelkvalifikatsioon tõmbab pehme laenupakkumise, mis sarnaneb krediitkaardiga, mille saate posti teel. Krediitkaardiprobleemid ei anna üksikasju oma krediidiandmete kohta, vaid lihtsalt ülevaadet. Need ei mõjuta teie krediitkaarti. Eelkvalifikatsioon on teie krediidivõimelisuse ülevaade ja hinnang. Preapproval tähendab seda, et olete täitnud laenutaotluse, andes laenuandjale täieliku loa, et täita kinnisvarainvesteeringute tingimusi kodu hindamisel ja lõplikke nõudeid. Preapproval tõmbab kõva laenupäringu, vaadates kogu krediidi ajalugu. Karmid päringud näitavad krediidiarveid. Kõigi raske küsitluse mõju teie krediidiskoorile pole raske ja kiire reegli, kuigi võite oodata viit punkti või vähem küsitluse kohta. See ei tohiks olla piisav laenu laenamise kaotamiseks. Mõned punktid muutuksid teguriks vaid juhul, kui olete kindel hüpoteegi programm, näiteks fikseeritud eluaseme halduse laenu 580 FICO künnis. Langus võib hakata sind mõjutama, kui ostad laenu laenuandjalt laenuandjale, otsides soodsamaid tingimusi erinevates pankades ja vahendusettevõtetes. Kuigi on võimalik, et iga raske järelepärimisega saab krediiti veel viis punkti, tuleks enamikku hüpoteeklaene sisestada süsteemi ja kodeerida samamoodi. See tähendab, et laenu ostmine 45-päevase kursuse kaudu ei tohiks avaldada täiendavat negatiivset mõju krediidile lisaks esimesele päringule. Seda peetakse sama küsitluseks. Sellest võib öelda, et kui laenuandjad struktureerivad erinevaid laenupakkumisi, on teie laenude jaoks võimalik näha mitmeid kaotusi. Säästvad tarbijad saavad tasuta krediidiriski enne laenusaajale sisenemist. Laenuandja esitamine praeguste andmetega koos kõikide muude nõutavate laenude dokumentidega annab laenuandjale tugeva ettekujutuse teie laenupakkumiste kvalifikatsioonist. Laenuandjad ei kinnita teid enne, kui nad käitavad oma krediidikontrolli, kuid võite laenuandjad osta, andes neile sama stsenaariumi paketi. Kui olete leidnud laenuandja, mis pakub soodsamaid hindu ja tingimusi, täitke lõplik taotlus eelregistreerimiseks. Selle tulemuseks on ainult üks tõsine küsitlus ja minimeerib mõju teie krediidiskoorile. Millised On Vinüülist Veekindlate Madratsikattega Kaasnevad Mõjud? Kas Kartuliviil On Kahjulik Tomateid? Lihtsaim Muru Kasvada Väliskatte Projekteerimine Ja Ehitamine Kuidas Puhastada Tualettruumi Ventiilide Sein Kuidas Paljundada Mädarõika Kuidas Koristada Kurgid Miracle-Gro Ja Mitmeaastased Taimed


text: ID-kaardi tarkvaras tuvastati kriitiline turvanõrkus - Digigeenius ID-kaardi tarkvaras tuvastati kriitiline turvanõrkus 03.02.2021 kell&nbsp12:00 Tartu Ülikooli teadlased leidsid ID-kaardi brauserilaiendustest kriitilise turvanõrkuse, mille ärakasutamisel oleksid kolmandad isikud saanud inimeste ID-kaartidele ligipääsu. Turvanõrkus ohustas kõiki levinud brausereid RIA elektroonilise identiteedi osakonna juhi Mark Erlichi sõnul ei ole neile teadaolevalt nõrkust ära kasutatud ning ükski kasutaja ei ole tänase info kohaselt kahju kannatanud. Turvaviga on parandatud ning kasutajad ei pea muretsema. "Nõrkus polnud selline, millele võinuks kurjategijad lihtsalt otsa komistada, vaid selle avastamiseks tuli vaeva näha ning teoreetiliseks kuritarvitamiseks oli vaja ka omada kontrolli veebilehe üle, kus saab end ID-kaardiga autentida," täpsustas Erlich. Tema sõnul ilmestab e-riigi tugevust ja head koostööd kogukonnaga see, et pidevalt kontrollitakse eID lahenduste turvalisust. "Kui nõrkus leitakse, siis antakse sellest kohe teada. Nii saab riik kohe reageerida ning nõrkuse eemaldada. Suur tänu partneritele ja teadlastele, kes avastasid nõrkuse enne kuritarvitamisi ja sellest teada andsid," ütles Erlich. Brauserilaienduse uuendamise järel peavad osad e-teenused omapoolseid muudatusi tegema. See tähendab, et seni kuni pole e-teenus värskeid uuendusi sisse viinud, ei saa sinna ID-kaardiga sisse logida. "Meie teada on selliseid teenuseid vähe. Seega on mõju inimeste netiharjumustele väike," lausus Erlich. Suuremad e-teenuse pakkujad on tänaseks vajalikud uuendused teinud ning ID-kaardi kasutamine ei ole neis teenustes seetõttu häiritud. "Paraku on digimaailmas üsna tavaline, et aeg-ajalt avastatakse turvanõrkusi, mis siis kiiresti parandatakse. Ükski lahendus ei püsi turvalisena niisama, vaid neid tuleb kogu aeg uuendada ja kontrollida. RIA, meie partnerid avalikus ja erasektoris ning teadlased tegelevad pidevalt turvanõrkuste väljaselgitamise ja parandamisega, et võimaliku ründaja uute võtetega sammu pidada," lisas Erlich. Kui tarkvara veel ei kuva automaatse uuendamise teadet, siis saab uue versioon alla laadida ID.ee kodulehelt.


Jahituristid kõmmutasid keelatud viisil laglesid(11) Hiiumaa kohaliku linnumehe Leho Aaslaiu kinnitusel on Hiiumaal Käina lahe läheduses asuvatel põldudel juba nädala jagu kaitsealuseid valgepõsk-laglesid kütitud, kasutades lindude ligimeelitamiseks keelatud peibutusviisi.“Põldudel muidu laglesid pole, kuid välismaalt pärit jahiseltskonnad on lasknud nende ligimeelitamiseks kõlaritest laglede kutsehüüdu ning kasutanud spetsiaalseid laglemulaaže,” kirjeldas Aaslaid. “Päevas lasti paarkümmend lindu.” Keskkonnainspektsiooni Läänemaa osakonna juhi Tõnis Ulmi sõnul on inspektsioonile antud juhtumi kohta kaebus esitatud ning asja uuritakse. “Eestis on keelatud vastavalt jahiseadusele kasutada jahipidamisel elektroonilisi peibutusvahendeid ning seepärast kontrollime seda igal juhul,” ütles Ulm. “Lindude ja teiste suurulukite ligimeelitamiseks tuleb häält teha ise. Selleks võib kasutada ka tehnilisi vahendeid, kuid mitte mingil juhul elektroonikat.” Hiiumaa jahimeeste seltsi direktor Enn Remmelg ütles, et möödunud nädalal pidas Käina piirkonnas linnujahti Soome jahituristide seltskond. “Helivahendeid seal küll ei kasutatud, gruppide saatjad teavad, et need on keelatud,” ütles Remmelg. Ulm meenutas, et kaks aastat tagasi jäid inspektoritele Haapsalu Tagalahe juures vahele kaks itaallasest kütti, kes olid suleliste ligimeelitamiseks appi võtnud magnetofoni. “Toona määrati neile 9000-kroonine trahv,” tähendas Ulm. “Sõltuvalt kergendavatest ja raskendavatest asjaoludest võime määrata kuni 18 000-kroonise trahvi ning lisaks tuleks hüvitada ka lindude laskmisega tekitatud kahju.” See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17189401


Tüdruk, kes kaotas mälu - Lapse tervis - Tervis Tüdruk, kes kaotas mälu 22. aprill 2016, 20:03 Maris on 16-aastane Pärnu tüdruk. Veel paar aastat tagasi oli ta tubli teismeline, kes õppis koolis neljadele-viitele ja noppis spordivõistlustelt medaleid. Siis aga jäi ta raskelt haigeks. Vaimupuu veebilehekülg kirjutab, et 2014. aasta augustis tekkisid Marisel tugevad peavalud. Ta kurtis, et peavalu on lausa tappev. Lisaks väsis ta ruttu ja oli pidevalt unine. Süüa ei saanud, sest oksendas kõik välja. Ema Eve helistas kiirabisse, kiirabi viis tüdruku haiglasse. Algul kahtlustati tal verevalumit ajus, ajukasvajat või uneepilepsiat. Kui olukord halvenes, nõudis Eve Marise viimist Pärnust mujale, kus rohkem spetsialiste. Samal hommikul tehti Marisele selgrooüdiproov ning ta viidi Tallinna. Õhtuks oli ka diagnoos teada, aga diagnoosi teadasaamine ei rõõmustanud. Nimelt oli Maris haigestunud haruldasse haigusesse, mida Eestis diagnoositi esmakordselt: herpes-entsefaliit. Tallinna haiglas pandi Maris tilgutite alla ja tema ajust tehti pilti. Haigus aga arenes edasi ja Maris võitles elu nimel, teda elustati ning peale seda pandi kolmeks päevaks kunstlikku kooma. Koomast välja tulles ei saanud ta enam ei kõndida ega rääkida ning ta üks silm ei liikunud, Maris nägi topelt. Lisaks kõigele oli Marise mälu kadunud, kogu ta eelnev elu oli nagu peoga pühitud. Isegi haiglas viibinud vanaema nime ta ei mäletanud. Vaid oma nimi oli tal meeles ning mõned laulud tulid tuttavad ette. Lisaks sellele, et ta mälu peaaegu ei olnudki, võis ta ühte asja järjest rääkida lausa 30 korda, kuid ise ei mäletanud. Haiglast välja saades oli vaja kõike uuesti õppima hakata. Inimesi, iseennast, ümbrust. Enne haigestumist tundis Maris oma kodulinna Pärnut hästi, ent nüüd ei tahtnud isegi tee kodust bussile meelde jääda. Koolis ringiliikumisel aitasid teda peamiselt õpetajad. Mälu taastamiseks viis ema Marist kohtadesse, mis talle minevikus rõõmu pakkusid ja kohtuma inimestega, kes talle varem kallid olid. Marisel on pisut piinlikki, kui mõtleb, mida pidid tundma tuttavad, kellele otsa vaadates ta nende nime küsis. Õnneks on kõik Marise lähedased sõbralikud ja hoolivad, nad aitavad meeleldi neiu mälu taastada, rääkides talle minevikust. Kui aga mõni seik minevikust ise Marisele meenub, tõstab see Marise tuju ülivõrdes. Kuna Maris ei mäletanud toite ja nende maitseid, proovis ema Eve kavalust. Ta pakkus tüdrukule sööke, mida see varem ei armastanud – hapukapsasuppi, sülti, seeni, verivorsti. Kuigi Maris ei mäletanud nende toitude nime ega välimust, ei maitsenud need talle ka nüüd. Huvitaval kombel olid tema maitse-eelistused samaks jäänud. Eeskujulike seast mahajäänute sekka Haiguse tõttu tekkis Marisel aastane paus õppimises. Infot, mida ta omandama pidi, oli väga palju. Selgitamised ja seletamised ei andnud alati tulemusi, sest Maris ei saanud ka sõnadest aru: ta ei mäletanud sõnade tähendust. Mälukaotus tekitas stressi ning Maris langes depressiooni. Aastajagu käis ta taastusravil Haapsalus. Marisele on määratud mittemääratlev vaimupuue, ta väsib kergelt ja tuleb ette päevi, mil ta ei suuda keskenduda. Asjade meelde jätmine tekitab siiani raskusi. Marise haigus pidi taganema kahe aasta jooksul, aga keegi ei tea, kas ka siis talle üldse kogu minevik meenub. Herpes-ensefaliit on ju haruldane haigus ja meie riigi arstidel puudub sellega kogemus. Praegu on Maris osaliselt individuaalprogrammiga koduõppel, ent käib ka tavakoolis. Varem peaaegu vaid viitele õppinud tüdrukule valmistab erilisi raskusi vene keel, see on mälust täiesti pühitud. Maris on leppinud teadmisega, et võib-olla kogu tema mälu ei taastugi ning kõike tuleb uuesti õppida. Peres muret rohkemgi Kuigi Marisel on vaja palju abi, ei saa ema temaga nii palju tegeleda, kui tahaks. Peres kasvab Marise kolm aastat vanem õde Kaidi, kellel diagnoositi viisteist aastat tagasi kromosoomi- ehk geenirike – CATCH 22. Ta käib erikoolis, kus õpitakse lihtsustatud õppekava alusel ja vajab ööpäevaringset valvet. Miks Kaidi haigestus, täpselt ei teatagi. Ema Eve arvab, et põhjus on puukentsefaliit, mida ta rasedana põdes, ent arstid pole tema arvamust kinnitanud. Kui Maris ja Kaidi väiksemad olid, mängisid nad tihti koos ning Maris aitas Kaidit igapäevatoimingutes. Nüüd nad enam koos ei mängi. Kaidi nõuab pidevalt ema tähelepanu, nii et Marisel jääb emaga koos olemiseks vähe aega. Aasta tagasi, kui Maris veel üksi kooli ei osanud minna, olid ema Eve päevad kõndimist täis: hommikul mõlemad tüdrukud eri koolidesse, siis minna järele Marisele, siis Kaidile. Kui Kaidi haigeks jäi, pidi ka Maris koolist kõrvale jääma, sest ema poleks saanud Marise kooli saatmise ajaks Kaidit üksinda koju jätta. Sellise päevakava puhul on selge, et ema ei saa endale kuidagi töölkäimist lubada. Tüdrukute vanemad on juba üle kümne aasta lahutatud, ent viimasel ajal on isa taas rohkem tütardega suhtlema hakanud ning neid toetanud. Isa kinkis Marisele nutitelefoni, et ta saaks liikumiseks GPS-i kasutada. Kui Maris siiski segadusse satub, pildistab ta oma ümbrust ning saadab foto emale, kes siis teda juhendab, kuhupoole edasi minna. Augustis möödub Marise haigestumisest 2 aastat, seega on veel vara tema paranemise kohta midagi lõplikult arvata. Kuna Maris on alles noor, võib juhtuda, et ta paraneb täielikult. Noored inimesed paranevad ju paremini kui vanad. Igal juhul hoiame Marisele pöialt ja soovime jõudsat paranemist! Perearst annab nõu: kuidas beebidel putukahammustusi ravida? Loe artiklit Eesti teadlased uurisid: kas poiste piisav kaltsiumi tarbimine ennetab rasvumist meheeas? Loe artiklit Väike Alexanderi ravireisiks toetust palunud pere loobus oma taotlusest (1) Loe artiklit Eesti autistlike laste vanemad koguvad kontserdiga raha erihoolekandeküla rajamiseks Loe artiklit Väike Alexander vajab ravile pääsemiseks heategijate abi Loe artiklit Lapse D-vitamiini vajadus on nii mitu korda suurem täiskasvanu omast Loe artiklit Doktoritöö: vanemad vajaksid väikelaste nutikasutuse juhendamisel rohkem spetsialistide tuge Loe artiklit Lasteterapeut annab nõu: kuidas valida lapsele trauma korral liikumisabivahend Loe artiklit Savisaar: Kaljulaid üritas oma avaldusega EKRE kohta Ratast mõjutada (16) Loe artiklit


text: Kahjuks ei saa selles hotellis koguda Welcome Rewards® öid Sellest hotellist ei ole fotosid. Hotell Best Western The Burnside Htl asukohaga Windermere, Inglismaa, Ühendkuningriik - Hotel Year Built - 1800 Year Remodeled - 2012 Additional Property Description - BEST WESTERN The Burnside Hotel and Parklands Country Club is the perfect base for discovering or revisiting the wonders of Windermere. Set in mature gardens with breathtaking views over lake itself, vistas across the fabulous fells and just minutes from the steamer piers and bustling village centre of Bowness-on-Windermere, this delightful corner of Cumbria has it all. Whether you want to explore the historic, the cultural or the contemporary, were within easy reach of attractions as well as towns, villages and rural retreats that are scattered across the Lake District. Come along to Cumbria, and youll literally see why so many people come back time and again. Selles hotellis ei pakuta invateenuseid. Kui soovite broneerida invateenustega tuba, valige teine hotell. Kuvatud hinnad kehtivad ühe öö eest ühes toas ühele või kahele inimesele vastavalt teie näidatud täiskasvanute arvule. NB! Täiskasvanud ja alaealiste lisakülastajate, lahtikäivate voodite ja lisakülastajatega kaasnevate teenuste eest võib saabumisel lisanduda eraldi tasu. Hinnad kehtivad vabade tubade olemasolul ning neile võivad lisanduda maksud ja hotelli kehtestatud lisatasud. Osa hindade puhul võib vajalik olla eraldi kinnitus. Lisasime kõik hotelli poolt meile teatatud tasud. Võtke siiski arvesse, et tasude määrad võivad muutuda vastavalt majutuse kestusele või toa liigile.


UKGC uued teenindusaegade eeskirjad🌟 Online Casino / Litsentsid / UK Gambling Commission / UKGC pingutab mänguautomaatide silmi puutumata pokkeriga Mis on teenindusaegade jaoks? Nagu alguses öeldud, on uued määrused suunatud peamiselt videole pilud. UKGC andmetel domineerivad online-kasiino tegevuses videopesad, mille osakaal on tohutult 70%. Nende uuringud näitavad, et mängijad kasutasid videopesades vähemalt 67 naela kuus, spordiennustuste puhul 45 naela ja muude online kasiino mängud. Neid hämmastavaid numbreid silmas pidades on ilmne, miks keha tahab videopesadele rangemaid reegleid kehtestada. Allpool on uued mänguautomaatide reeglid: Keerutuste vahel peaks olema vähemalt 2,5 sekundit. Mänguautomaatidel ei tohiks olla funktsioone, mis annaksid mängijatele illusiooni mängu tulemuse üle kontrollimisest või mängimise kiirendamisest. Püsiva keelu kehtestamine mis tahes automaatse esitamise funktsioonile, mis võib viia mängijate kaotamiseni. Keelake helid või pildid, mis pakuvad mängijatele võitvat illusiooni, kui tegelikult on tootlus algse panusega alla või sellega võrdne. Kasiino operaator peaks kuvama teabe mängija kogu võitude või kaotuste ning mänguseansi ajal mängitud aja kohta. Kasiinooperaator ei saa pakkuda tagasimakseid. Sisuliselt ei saa mängijad nõuda väljamakset, seejärel tühistada selle enne, kui raha nende kontodele naaseb. Kiire ülevaade VIP-konto meetmetest Oluline on meeles pidada, et 2020. aasta novembris teatas UKGC uutest reeglitest VIP-hasartmängude vähendamiseks või vastutustundlikumaks muutmiseks. Uute eeskirjade kohaselt peab mängija tõendama, et suudab säilitada VIP-hasartmängude suure kogemusega kogemusi. See sisaldab mängija isikutunnistust ja sissetulekuallikat. Huvitaval kombel peab kasiinooperaator enne VIP-staatuse andmist kindlaks tegema, kas mängijal on olnud hasartmängudega seotud probleeme või sõltuvust. Üldiselt peaksid need uued reeglid muutma Ühendkuningriigi hasartmängud vastutustundlikumaks, sõltuvalt teie vaatest. Kuidas mõjutab online-pokker ja muud kasiinomängud? Õnneks veebis pokker fännidel pole siin suurt midagi muretseda. Autoplay funktsioonikeeld võib aga oluliselt mõjutada mängija kulutamisharjumusi. Seda halvendavad hiljutised VIP-konto reeglid, nagu eespool arutletud. Aga kui seda tähelepanelikult vaadata, on see kindlasti suurepärane uudis neile, kes teavad, kuidas oma pangakontosid hallata. Lihtsamalt öeldes ei mõjuta uusimad reeglid Ühendkuningriigi hasartmängumaastikku dramaatiliselt. Millal uued regulatsioonid mängu tulevad? Selle uue reeglistiku väljakuulutamine on veel üks tõestus selle kohta, et UKGC on pühendunud õiglase, läbipaistva ja vastutustundliku Ühendkuningriigi mängude loomisele. Nagu öeldud, on see 30. septembri 2020. aasta VIP-konto reeglite jätk. Organisatsioon loodab, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad kasiinooperaatorid rakendavad need reeglid täielikult 31. oktoobriks 2021. Spordikihlvedude sponsorlus luubi all 2020. aasta detsembris teatas digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordiministeerium, et kaalub hasartmängu reklaamide keelamist jalgpallisärkidel. Pidage meeles, et peaaegu 50% EPL-i meeskondadest kannavad hasartmängu logodega kampsuneid. Need näitajad on madalamates liigades veelgi kõrgemad, 70%. Teised riigid, näiteks Hispaania, on juba selliseid samme astunud. Suurbritannias on teatud valitsusametnikud seda sammu tõsiste rahaliste tagajärgede tõttu kritiseerinud. Niisiis, see on ainult ootamise ja vaatamise küsimus.


Eesti, Harjumaa, Tallinn, Nõmme, Pärnu mnt. - Korter, Müüa | Nord Property Eesti, Harjumaa, Tallinn, Nõmme, Pärnu mnt.\t492 Objekti ID: 14941 2 480.92 €/m2 Tänav: Pärnu mnt. Maja nr: 492 Üldpind: 26.2 m2 Renoveeritud korter ajaloolises juugendvillas. Müüa täielikult renoveeritud 1-toaline korter Pääsküla aedlinna ajaloolises juugendvillas, aadressil Pärnu mnt 492. Uut omaniku otsib hubane ja soe korter. Korteris pole peale remonti elatud ja kõik on täitsa UUS! Korteri renoveerimisel on soojustatud põrand, seinad ja lagi. Kõik elektrijuhtmed ja torustik on samuti uued. Renoveerimisel ja viimistlemisel on kasutatud võimalikult naturaalseid materjale: toa ja köögiosa seintes pole kipsplaate, vaid krohvitud, pahteldatud ja värvitud, põrandal naturaalne saareparkett. Laes naturaalne tehases peitsitud männilaudis. Duširuum on täielikult plaaditud ja põrandaküttega, et saaks mõnusalt soojas dušši nautida. Vee kütab soojaks elektriboiler. Riideid võid pesta mugavalt pesumasin-kuivatis. Korteris on vanad head puitaknad, mis samuti värskelt värvitud, silikoonitud. Uued aknad mõistlik paigaldada, kui toimub fassaadi renoveerimine. Kööki jääb veidi kasutatud köögimööbel integreeritud külmiku ja pliidiga. Korteri kohal on ka pööningu osa, mida saab kasutada näiteks ebavajalike asjade hoiustamiseks. Pööningule pääseb otse korterist alla tõmmatava trepiga. Perspektiivselt on võimalik sinna ehitada lisaruum kokkuleppel ühistuga. Hoov on vaikne ja sõiduteedest eemal. Ka aknaid avades ei tule tuppa lärmi ega müra. Rongitee on piisaval kaugel ja teisel pool maja, nii et rongi on vaevu kuulda. Kevadel, suvel ja sügisel on maja ümber palju rohelust ning kui on soovi, siis saad aias toimetada või niisama päikest nautida. Lapse võid alati rahuliku südamega õue saata. Talvel pane paar puuhalgu kaminasse ja naudi tantsisklevat praksuvat tuld ja aknast paistvat lumist vaadet. Juba pool tundi küdev kamin kütab toa täiesti soojaks. Duširuumi põrandaküte hoiab tegelikult korteri ka külmal ajal suhteliselt soojana ilma lisakütet kasutamata. Korterisse veetud Telia valguskaabel st saad soovi korral kõik tänapäevased interneti ja televisioonilahendused. Korteriühistu arve on ainult ca 30 € kalendrikuus. Lisandub elekter ja vesi. päikesevanne, grillida või tegeleda aiandusega. Hoone kõik neli korstent on renoveeritud 2019. aasta suvel ning katuse plekk-katet on uuendatud neli aastat tagasi. Ettevõtlik ühistu tegeleb maja renoveerimisega ka edasi, korda saab maja sokkel, vihmaveesüsteem ja väärtuslik puitfassaad. Kuna maja on muinsuskaitse all, siis renoveerimisel taotletakse ka toetust linna ja muinuskaitseameti fondidest. Erilist tähelepanu väärivad kogu Tallinna puitarhitektuuri kontekstis pretsedenditult uhke muinasjutumaja peened puitpitsdetailid ning tänavapoolsel viiluväljal end uljalt sirutavad stiliseeritud lohed. Kinnistu on piiratud aiaga ning autovärav on puldist avatav. Kõigil korteritel on aias oma parkimiskoht. nurga asub Musu kohvik. Samuti jäävad lähedusse Nõmme ujula ning mitmed koolid, lasteaiad, teenindusasutused ja raamatukogu. Tule julgelt kohale ja kui hakkab meeldima, oled oodatud kasvõi kohe sisse kolima.


Metskitsejaht hõlbustub ja hooaeg pikeneb(25) Keskkonnaministeeriumis ettevalmistatud ja 20. oktoobril jõustuv jahieeskirja muudatus võimaldab senisest kauem ning efektiivsemalt küttida metskitsi.“Sokule võib varitsus-, hiilimis- või peibutusjahti pidada 1. juunist 30. novembrini ning ajujahti ja jahti taksi või terjeriga 1. oktoobrist 30. novembrini,” täpsustas keskkonnaministeeriumi metsaosakonna peaspetsialist Egon Niittee. Kitsele või tallele võib varitsus- või hiilimisjahti pidada 1. septembrist 30. novembrini ning ajujahti ja jahti taksi või terjeriga 1. oktoobrist 30. novembrini. Sokule, kitsele või tallele võib nende tekitatud kahjustuste piikonnas pidada varitsus-, hiilimis- või ajujahti ja jahti taksi või terjeriga 1. detsembrist 31. detsembrini maakonna keskkonnateenistuse loal. Varasema korra järgi võis sokku küttida 1. juunist kuni 30. septembrini, ajujaht oli keelatud. “Ka nüüd ei pea ajujahti pidama, kui see on vastuolus jahimehe tõekspidamistega või kui selleks puudub vajadus,” märkis Niittee. “Ajujahi võimalus on loodud eeskätt selleks, et küttida kitsi nende metsaaladel, kus nad on tekitanud või võivad tekitada kõige suuremaid kahjustusi ja kus teised jahipidamisviisid on vähe efektiivsed.” Erinevate arvestuste kohaselt elutseb Eestis ligi 150 000 metskitse. Eriti maitsevad neile okaspuuistikute ladvad — nad on võimelised hektarite kaupa istandusi lagedaks sööma. Riigimetsa Majandamise Keskuse andmetel tekitasid kitsed 2005. aastal kahju 734 hektaril, 2006. aastal aga juba 1670 hektaril. Soovitusega asuda kitsede arvukust piirama on keskkonnaministeeriumi poole pöördunud metsaomanikud, sest kitsed on seadnud ohtu metsaomanikele pandud metsauuendamise kohustuse. Ka jahimehed on juhtinud ministeeriumi tähelepanu kitserohkusele ja sellest tulenevatele konfliktidele maaomanikega. Uus kord võimaldab Eesti jahimeestel küttida metskitsi sarnaselt näiteks Soome, Rootsi või Läti jahimeestega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17173775


text: Montenegro (Zeta) territoorium oli keskajal Serbia kuningriigi koosseisus. Kui Serbia kuningas Stefan Dušan 1355 suri, sai Montenegro iseseisvaks. Balšićite dünastia Balša I 1356–1368 Straćimir 1368–1373 Ðurđe I 1373–1379 Balša II 1373–1385 Ðurđe II Straćimirović 1373–1403 Balša III 1403–1421 1421 suri dünastia välja. Crnojevićite dünastia Stefan I 1427–1466 Ivan I 1466–1490 Ðurđe III 1490–1496 Stefan II 1496–1499 Ivan II 1515 Ðurđe IV 1515–1516 1516 lahkus Ðurđe IV Veneetsiasse. Montenegro vürsti koht muutus valitavaks. Tavaliselt omandas selle Montenegro piiskop. Petrović-Njegušite dünastia Nende tiitliks oli valitseja (vladika ehk piiskopvürst) Danilo I 1696–1735 Sava II 1735–1781 Petar I 1782–1830 Petar II 1830–1851 Danilo II 1851–1852 Montenegro vürstid Danilo II 1852–1860 Nikola I Petrović 1860–1910 Montenegro kuningad Nikola I Petrović 1910–1918 Eksiilkuningad Nikola I Petrović 1918–1921 Danilo I 1921 Mihailo I 1921–1923 (tunnustas Karađorđevićide dünastiat) Vaata ka Montenegro kuningas Riigipeade loendid


Naine võitis Viking Lottos lähedase inimese sünnikuupäevale mängides 151 518 eurot(7) Kolmapäeval loositi välja Viking Lotto Eesti kohaliku 5+1 võidutasandi võit summas 151 518,20 eurot. Võitjaks osutus staažikas lotomängija, kes on aastaid lotopiletite numbriteks oma lähedaste sünnikuupäevi valinud, nii ka sel korral. Harjumaal elav pensionär rääkis võidu vormistamisel, et sai oma võidust teada juba loosimisõhtul Suure Lotokolmapäeva telesaates Viking Lotto tulemusi jälgides. Esmalt tundus küll naisele, et tegemist on viie numbri tabamusega, mis toonuks võidu summas 1314,70 eurot, ent teistkordsel kontrollimisel selgus, et täppi läks ka üks lisanumber. Kuna võit on veel värske, siis naine veel mõtleb, kuidas võidetud raha tulevikus kasutada. Ent üks mis kindel - raha niisama tühja-tähja peale pole võitjal plaanis raisata. Eesti Loto tuletab ka meelde, et käimas on Eurojackpoti Eesti lisaloos, mille peavõiduks on Tesla Model S. Lisaloosis osalemiseks ei pea pileteid registreerima, küll aga tuleb terminalist ostetud pileteid lotomängijatel ise kontrollida ning kuni võitjate selgumiseni alles hoida. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71322279


Viieaastase olümpia Amy Acuffi õppetunnid | EE.Lamareschale.org Team USA kõrge hüppaja Amy Acuff on õppinud palju oma karjääri kasutada oma saladusi, et saada tugevamaks, kiiremaks ja tervislikumaks Kuigi ta pole kunagi kõndis minema medaliga, Acuff on õppinud palju kogu tema kestev karjääri-ja mitte ainult tehnilisi hüpped kuus jalga õhus üle vaia. Varastada need neli raskelt õppinud oma raamatus, et sa lähemale oma eesmärkidele. Iga higi aeg on piisavalt aega See on see, mida me kõik tahame kuulda: kasutamise vähem, saada paremaid tulemusi. Pärast aastaid kestnud ületreeningu prep Mängud, Acuff nüüd nõuab iseendale seda "minimalistliku treener." Kui te arvate, ainult tippsportlaste panna liiga palju jõusaal aega, mõtle uuesti: "ületreeningu on väga levinud sportlased, kuid võib olla isegi rohkem levinud igapäevaelu jõusaal go-er," ütleb Lauren Scheinfeldt, peatreeneri ja üldjuht on Reebok CrossFit Back Bay Bostonis. "Mitu korda nad usuvad, kui nad koolitada rohkem nad saavutada paremaid tulemusi." Kahjuks vastupidine kipub juhtuma. Ületreeningu võib põhjustada väsimust, langeb jõudluse ja suurendada vigastuste ohtu. Kas 10 minutit? Proovige üks Acuff lemmik treeningu: Hill kordab. Leia järsu mäe (või kaldtee kuni kaldega jooksulint), siis sprint üles mäe ja jalutada taastuda. Hoidu läheb kõvasti 10 minutit. (Acuff teinud isegi raskem surudes laps lonkija, selline nagu saaniga tõmbab ta tegi oma kolledži päeva.) Hinga sügavalt sisse Acuff võib kokku võtta olümpiamängude atmosfääri sõna: häiriv. "See on tõesti lihtne saada tõmmatakse välja oma rutiinist ja soovite anduma vaimse stimulatsiooni ümber," ütleb ta. "Aga see adrenaliin teil on, mida sa pead tõesti sisaldavad seda." Tasakaalustamiseks välja go-go-go, Acuff tagab ajastada pärastlõunal murda tagasi olümpiaküla teha mõned sügav hingamine. Kas on midagi, et tema hingata-hingata rutiinne? Vastavalt dr Marilee Ogren, dotsent psühholoogia Boston College on. "Suunatud hingamine liigub sportlane keskendub oma keha," selgitab ta. "See kõrgenenud oma keha, mida nimetatakse kinesteetilisi mõttes on suurepärane võimalus saada kontrolli oma liigutuste üle." Aga see on midagi enamat kui lihtsalt talitlusvõime suurendamiseks. Teadlik hingamine aitab keegi toibuda äge stressorid kogu päeva, ütleb Ogren. "Tegelikult äge stress sageli muutub krooniline stress, mis võib negatiivselt mõjutada teie immuunsüsteemi, vererõhu ja südame-veresoonkonna süsteemi." Sa ei pea pühendama tund zen näha pistis: Just paar minutit, kui stress tabab-kas see on hull liiklus, ootuses tähtajad või võidelda oma sõber. (Proovi seda muster: Hingake kuus loeb, välja kuus loeb. Pärast minut, kuni see kaheksa loeb, ja siis jälle kümme.) Ärge oodake, kuni see juhtub-muuta see juhtub Acuff alustas hüpped umbes 12 aastat vana, ja isegi läbi keskkooli oli kunagi spetsialiseerunud treener koolis teda aidata parandada. Ta treeneriks ise, leides raamatud ja videod, mis õpetas tehnikat-ja see oli ammu enne tõusu YouTube-ja siis tuginedes katse-eksituse ajal praktikas. Envy et joogi klassi, mis võib büst välja kätelseis? Tahad teada, kuidas õmmelda nagu disainerid Project Runway? Soovida võiks kaunistada magustoit nagu pagarid Georgetowni koogikesi? Research, praktika, korrata. Mine oma soolestiku kõrge džemprid on ainult hetk analüüsida oma esimese hüppe enne nende teisel katsel. Kui asjad ei lähe hästi, mitte ainult ei Acuff on see maha raputada, ta on ka, et oleks võimalik teha kiire otsuse, nagu Potkulautailu tagasi, enne kui ta hakkab, töötab erineva tempo, muutes oma sammu-ja jääda seda. "Sa ei saa aimata seda," ütleb ta. "Sa tõesti jääda ja jälgida seda läbi nii, et saad õige teavet, et teha täiendavaid kohandusi." Eksperdid on ühel meelel: Teadlased Florida State University leitud, et inimesed, kes valivad esimese hea valik-asemel otsivad parimat lahendust-tõenäolisemalt olla rahul oma otsuseid. See on tõenäoliselt tingitud osaliselt sellest, et otsides parim valik võib viia kahtlust, mis on seotud madala enesehinnanguga, ärevus ja depressioon uuringu kohaselt isiksuse ja individuaalsetest iseärasustest. Aktiivsed kuupäevad Kõik sobivad naised peavad proovima Steal Lily Aldridgei tavaline see ballett Ilus treening 8 asja, millest keegi ei räägi Disney Racei käitamisest Justin Timberlake-Britney Spears esitusnimekiri, mida vajate oma treeninguajal 7 parimat treeninguklassi oma vaevaga 7 sügisel jooksvad joped, mis ei aita higistuslikku muret 20 salajas kõhuga saladused See kehakaalu treening lööb teie süsteemi õiges suunas Trainer iseseisvus: parim võitja-tõuke liikumine kunagi


voyeur, arst, tool, lateks, pärisorjus, meditsiiniline


Kiirlaevade kokkupõrget uurivad aluste lipuriigid(6) Tallinnas möödunud reedel toimunud Tallink Autoexpressi ja Superseacati kokkupõrget hakkavad uurime aluste lipuriigid: Venetsueela ning Saint Vincent ja Grenadiinid.Eesti meresõidu seaduse kohaselt tegelevad kokkupõrke asjaolude uurimisega mõlema aluse lipuriigid, kirjutas Eesti Päevaleht. Üks õnnetusse sattunud alustest, Tallinki Autoexpress 2, prahitakse börsiteate kohaselt lähiajal Venetsueelasse. Laev hakkab sõitma Venetsueela rannikul. Esialgu on prahtimisleping sõlmitud 2009. aasta septembrini. Tallinki kinnitusel on majanduslikult nimetatud tehing kasumlik, eriti olukorras kus seda tüüpi laevade opereerimine Tallinn-Helsingi liinil on nende kõrge kütusekulu ja viimastel aastatel palju tõusnud kütuse hindade tõttu kahjumlikuks muutunud. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17167386