JOHN DEERE traktorid 6M uus mudel UUS 6M SEERIA (110-195HJ) Alates 6M seeria esmaesitlusest 2012 aastal on antud mudeliseeria Euroopas osutunud väga edukaks. Peamised hinnatud kriteeriumid masina juures on endiselt kasutuslihtsus ja töökindlus. Tuginedes sellele edule on John Deere uuendanud 6M mudeliseeriat, laiendades mudelivalikut, lisades masinale rohkem lisavarustust, suurendanud masinate võimsustihedust ning võtnud kasutusele ka 4 etappi mootorid. Uus 6M seeria traktor on jätkuvalt Sinu usaldusväärne partner põllumajandustöödel. Legendaarne täisraamkontseptsioon Tugev terasraam on olnud John Deere'i eksklusiivne tunnus alates 1992. aastast: unikaalne lahendus tagab suurema kandevõime ilma traktori kaalu suurendamata. Jäik terasraam pakub ülimat struktuurset tugevust ja võimaldab kasutada jõuülekandes kompaktset moodulkonstruktsiooni. Täisraam võtab enda kanda struktuursed koormused samal ajal kui jõuülekande funktsiooniks on vaid mootorivõimsuse ülekandmine ratastele. See võimaldab kasutada suuremaid haakeriistu ja taluda suuremaid koormuseid, mille tulemuseks on kõrgem tootlikkus. Terveid sõlmi saab tervikuna vahetada ilma traktorit poolitamata. Täisraami kasutamine võimaldab lihtsamat ligipääsu erinevate sõlmede hooldamiseks ilma teisi süsteeme häirimata. Kabiini saab kallutada küljele, nii ei pea traktorit poolitama võtmedetailidele ligipääsemiseks. Esisilla vedrustus TLS plus ja kabiinivedrustus John Deere TLS Plus hüdrauliline kolmepunkti esisilla vedrustus tõstab nii juhi mugavust kui ka garanteerib optimaalse haarduvuse ja tootlikkuse põllutöödel, tagades kuni 7% suurema veojõu. Automaatne nivooregulaator, automaatne vedrustuse jäikuse ja vedrustuse käigu reguleerimine, pikk horisontaalne liigend, mis tagab optimaalse veojõu ja rippsüsteemi anduritega sünkroniseerimine vähendavad traktori hüplemist raskete veotingimuste korral. Uuendusena on nüüdsest 6M seeria traktoritel lisavarustusena saadaval hooldevaba mehaaniline kabiinivedrustus. Käigukastivalikud PowrQuad Plus on käigukast, mis pakub kiiret käiguvahetust ja käikude sobitamist käigugruppe vahetades. Ühe hoovaga käiguvahetus sidurinupu ja käiguvahetuse nuppudega käiguhooval muudab töö väga lihtsaks. SoftShifti tehnoloogia tagab sujuva käiguvahetuse isegi koormuse all. AutoQuad Plus ja AutoQuad Plus EcoShift käigukastides on ühendatud kõik PowrQuad Plus käigukasti eelised sujuva automaatse käiguvahetuse lisamugavusega. EcoShift võimaldab kasutada transpordikiirusel madalamaid pöördeid, langetades nii kütusekulu ja mürataset. Uudisena on uuel 6M seerial lisavarustusena saadaval CommandQuad Plus ja CommandQuad Plus EcoShift käigukastid. Mõlematel käigukastidel on peamiseks erinevuseks eelnevalt loetutega automaatne sidurivaba käigulülitus ning automaatne sidur AutoClutch, mis võimaldab traktori peatamist ja paigal hoidmist ainult piduripedaali vajutusega. Hüdrauliline võimekus Neljasilindrilistel M-seeria traktoritel kasutakse baasvarustuses rõhukompensatsiooniga hüdraulikasüsteemi tootlikkusega kuni 80l/min. Suuremate mudelite standardvarustuses ja teiste lisavarustuses on võimas rõhu- ja vooluhulga kompensaatoriga süsteem tootlikkusega kuni 114l/min. Süsteem on koormustundlik, mis tähendab väiksemat koormust mootorile ja madalamat kütusekulu, kui hüdraulikasüsteemi täisvõimsust parajasti ei vajata. Samas on hüdraulika täisvõimsus alati koheselt saadaval kui selleks vajadus tekib. 6M traktori jõud tuleb ühisanumsissepritse ja jadamisi ühendatud fikseeritud ja muutuva geomeetriaga turbolaaduriga varustatud John Deere PowerTechTM PSS mootoritest. Sõltuvalt mudelist kasutatakse 4,5-liitrist 4-silindrilist või 6,8-liitrist 6-silindrilist mootorit. Nendel mootoritel on suurepärased suutlikkuse näitajad koos eeskujuliku kütusesäästlikkusega. Saastenormide etapp 4 saastenormidega toimetulekuks kasutatakse tahkete osakeste filtrit ja diisli oksüdatsioonikatalüsaatorit koos jahutatud heitgaasitagastussüsteemiga EGR. Erinevalt eelmise põlvkonna mootoritest on ka nendel jõuallikatel kasutusele võetud SCR tehnoloogia, tagamaks vastavus kehtivatele heitmenormidele. Ruumikas töökoht ja nutikad lahendused Uue 6M kabiin pakub palju ruumi ja head nähtavust, muutes põllu- ja laaduritööd lihtsaks ja mugavaks. Kabiinil on mehaaniline vedrustus, mis kaitseb ebameeldivate põrutuste ja vibratsiooni eest. 310-kraadine nähtavus võimaldab traktori täpset juhtimist ja lihtsustab haakeriistade haakimist ja kasutamist. Kabiin on varustatud GreenStar juhtmestikuga ja ISOBUS haakeseadmete ühenduspesaga - see võimaldab kõikide ISOBUS sertifikaadiga haakeseadmete kasutamist John Deere’i GreenStar 1800 või 2630 ekraaniga. StarFire 6000 vastuvõtja on piisavalt tundlik, et tuvastada satelliite, mis on kõigest 5° horisondist kõrgemal, seega ei ole raskete tingimustega piirkondades (näiteks metsade ümbruses) töötamine takistuseks. Mudel 6110M 6120M 6130M 6135M 6145M 6155M 6175M 6195M MOOTOR 4,5-liitrine 4-silindriline PowerTech PSS 6,8-liitrine 6-silindriline PowerTech PVS 6,8-liitrine 6-silindriline PowerTech PSS Nimivõimsus hj(kW) 110 (81) 120 (88) 130 (96) 135 (99) 145 (107) 155 (114) 175 (129) 195 (143) Maksimaalvõimsus hj(kW) 116 (85) 126 (93) 137 (101) 142 (105) 153 (113) 164 (120) 185 (139) 206 (151) Kütusepaagi maht L 195 265 270 325 DEF lisandi paagi maht L 13 16 20 Käigukasti valikud 16/16 PowrQuad 24/24 PowrQuad 20/20 PowrQuad 24/24 AutoQuad 20/20 AutoQuad 24/24 AutoQuad Eco 20/20 AutoQuad Eco 24/24 CommandQuad 20/20 CommandQuad 24/24 CommandQuad Eco 20/20 CommandQuad Eco Hüdraulikasüsteemi tootlikkus l/min 80 / 114 114 Tagumise rippsüsteemi tõstevõime kg 5300 6000 6800 8100 8500 Tühimass kg 5210 5225 5514 5514 5534 5930 7105 7105 Täismass kg 8650 9150 9950 10000 11000 12300 Teljevahe mm 2580 2765 2800 Vaata videot 6M traktoritest: 6M seeria traktorid trükis


source: CulturaX

text: Börs: aktsite hinnad lõid rekordeid Kadi Neemre • 14 juuli 2016 USA börsid sulgusid täna tõusuteel peale seda, kui Inglismaa keskpank teatas rahanduspoliitika lõdvendamisest järgmisel kuul. Samuti algas täistuuridel kasumihooaeg. Dow Jones tegi ligi 130 punktise tõusu; suurimad edenejad olid Goldman Sachs, IBM ning Boeing. S&P 500 kasvas ligi 0,5% ning tegi sellega päevasisese kauplemise rekordi; indeksi suurim edeneja oli finantssektor. Nasdaq kasvas ligi 0,5%, millele aitas kaasa Apple'i aktsiate 1,9% kasv. Suurbritannia keskpank jättis intressimäärad muutmata; turud prognoosisid, et intressimäärasid kärbitakse 25 baaspunkti võrra 0,25%-le; tegemist oleks olnud keskpanga esimese intressimäärade muutmisega alates 2009. aastast. "Kahtlemata usun ma, et Bank of England tegi õigesti, jättes intressimäärad muutmata. Kui nad peavad rahanduspoliitikat lõdvemaks laskma, siis võivad nad seda teha," sõnas BMO Private Banki investeerimisjuht Jack Ablin. "Ma usun, et nad püüavad turgusid rahulikuna hoida," kommenteeris First Standard Financiali turuökonomist Peter Cardillo Inglismaa keskpanga otsust. USA kasumihooaeg aga algas täistuuridel; JPMorgan Chase ületas kasumiprognoosid ning BlackRocki tulemused ühtisid analüütikute ootustega. JPMorgani aktsiad tegid täna pärastlõunase kauplemise käigus ligi 2 % tõusu; BlackRocki aktsiad aga kukkusid 0,2%. Citigroup, Wells Fargo ning U.S. Bancorp avaldavad oma tulemused homme enne börsi avanemist. Atlanta Fedi president Dennis Lockhart sõnas, et Brexit ja üldine ebakindlus sunnivad Föderaalreservi olema intressimäärade tõstmisega kannatlik. Nafta hinnad tõusid täna 2,08% ning barreli hinnaks kujunes 45,68 dollarile barreli eest. Augusti kullafutuurid kukkusid 11,40 dollarit ning untsi hinnaks kujunes 1332,20 dollarit. Dow Jones kasvas 0,77% ning sulgus 18514,08 punktil. S&P 500 sulgus 0,53% tõusuga 2163,75 punktil. Nasdaq lõpetas päeva 0,57% kasvuga 5034,06 punktil.


source: fineweb

text: «Florian Wahl ongi minu päris nimi,» kõlab vastus päringule, mis on noormehe nimelugu. «Florian Wahlina ma sündisin, Florian Wahlina ma suren.» Loo «Black Dolphin» autor ongi Florian ise. «Mul on vajadus alati kõik ise ära teha, kuigi videoga aitasid mind nii mõnedki sõbrad.» Noormees ütles intervjuus Elu24-le, et loo sõnum on tegelikkuses palju sügavam kui see esialgsel kuulamisel võib kostuda. «Sõnum on mitmetahulisem kui esialgu paistab. Must delfiin suri välja, sest hallid sõid ta ära...,» andis Florian aimu, mis suunas tema lugu mõtestada tuleks. Florian promotööga ei tegele, kuid usub, et kui tema muusika on hea ja publiku poolt vastuvõetav, siis lähebki kõik nii nagu peab. Loodame sama ja soovime noorele staarile edu edaspidiseks!


Arengusuunad ahjuehituses - Ehitusfoorum Arengusuunad ahjuehituses Lugemata postitus Postitas Koit » 31 Jaan 2013, 19:48 Uued arengusuunad ahju- ja pliidiehituses. Koolitus toimub 5. - 7. märtsini 2013.a. Tartus, Eesti Maaülikooli Tehnikamajas, Kreutzwaldi 56. Lektoriteks on Šveitsi Ahjuehitajate ja Plaatijate ühingu (Schweizerisches Ofenbau- und Plattengewerbe) erialase nõustamiskeskuse juht Martin Bürgler ja selle keskuse kaastöötaja Christian Schäli. Koolituse teema: „Uued arengusuunad ahju- ja pliidiehituses". Euroopas on levinud mitmed pliiditüübid ja ehitustehnoloogiad. Koolituse praktilises osas ehitatakse eesti materjalidega soojasalvestav pliit koos praeahju, küpsetusahju ja puude hoiuruumiga. Pliidi kolde lakke paigaldatud keraamiline plaat juhib leegi ühtlaselt malmplaadi alla ja kindlustab seega plaadi ühtlase soojenemise ning pliidi kõrge kasuteguri. Eraldi tutvustatakse Eestis vähelevinud ahjutüübi n.n seinakütte ehitust. Ahi soojendab vett, mis juhitakse seinas paiknevatesse torudesse. Torud kaetakse savikrohviga. Selline suhteliselt lihtne kütteseade omab suurt pinnavõimsust, võtab vähe ruumi ja on kergesti remonditav. Teisipäeval, 5. märtsil 10:00 - 12:00 loeng 13:00 - 17:00 praktilised tööd Kolmapäeval, 6. märtsil, 9:00 - 10:30 loeng, arvutused. 11:00-16:30 praktilised tööd Neljapäeval, 7. märtsil, algus kell 9.00 - 10:30 loeng 11:00 - 16:30 praktilised tööd, kokkuvõtete tegemine Praktiline osa toimub paralleelselt kahes eraldi paiknevas ruumis, et rohkem inimesi saaks „kätt proovida". Korraldajad soovivad, et praktilises osas oleks rohkelt kaasalööjaid, seega varustada end sobiliku riietusega. Koolituse materjalid ja esinemised tõlgitakse eesti keelde. Koolituse hind: 240 € Koolitusele registreerumine on avatud kuni 25.02.2013 sigrid.tani@gmail.com või tel 52 99 478 Lugemata postitus Postitas vuuk » 01 Veebr 2013, 01:47 Ja koolituse hinnale lisandub kindlasti ka käibemaks? (millegipärast see tavaliselt unustatakse mainida) Mul on lisaküsimusi. Kas selle koolituse läbimine mulle midagi peale eneseharimise veel annaks? Näiteks, kas koolituse edukas läbinu saab tunnistuse, mis omab niisugust kaalu, et selle alusel on kehtivate seaduste mõistes lubatud ka õpitut praktiseerida ja selle raames teenuseid osutada? Kas seda koolitust on plaanis ka Tallinnas korraldada? Lugemata postitus Postitas Koit » 01 Veebr 2013, 08:42 Hinnale ei lisandu käibemaksu. Koolituse läbinu saab ka sellekohase tunnistuse. Tunnistus ei anna õigust selle alusel teenust osutada, küll võtab kutsekomisjon kutse taotlemisel tootekoolituste ja täiendkoolituste tunnistusi arvesse otsuste tegemisel. Koolituse eesmärgiks on avardada meie pottseppade kutseoskusi ja pakutavate kütteseadmete valikut. Olgem ausad, ega Youtub ́ist video vaatamist ei saa võrrelda oma kätega tehtut, mille käigus sind juhendatakse ja seletatakse miks midagi just nii on vaja teha. Lugemata postitus Postitas Urmas » 02 Veebr 2013, 00:00 Koit kirjutas: Uued arengusuunad ahju- ja pliidiehituses... Eraldi tutvustatakse Eestis vähelevinud ahjutüübi n.n seinakütte ehitust. Ahi soojendab vett, mis juhitakse seinas paiknevatesse torudesse. Torud kaetakse savikrohviga. Selline suhteliselt lihtne kütteseade omab suurt pinnavõimsust, võtab vähe ruumi ja on kergesti remonditav... Ei saa aru sellest mõistest "uued arengusuunad" kui seesama põrandaküte keeratakse lihtsalt seina peale? Mida tähendab väljend "kergesti remonditav"? Kas pole eriti töökindel ja/võib/on vajadusel kergesti lammutatav? Mis on "kergesti remonditav"- lekkiv soojusvaheti ahjus, lekkivad torud seinas või savikrohv? Kui savikrohv, siis selles suhtes on õigus, et savikrohv on tõesti kergesti remonditav ja mitte ainult kergesti remonditav, muide savikrohv on peale seinalt lammutamist ka taaskasutatav. Küsi kasvõi Robi käest (savikrohvi asjus). Midagi sarnast "uue arengusuuna" moodi kirjeldasin teemas "Hobipottsepp toimetab", aga see "uus arengusuund" läbiti juba 20 aastat tagasi. Ahjaa, veel küsimus- kas seda ka räägitakse, milline peab olema seina konstruktsioon soojustuse mõttes (välisseina puhul) või võin ma torud kinnitada suvalise soojapidavusega seinadele? Ei välista, et äkki pani mul mõte liiga otse, vältis ajukeerdusid ja teema süvenemist. Sorry totakate küsimuste pärast! Lugemata postitus Postitas Koit » 02 Veebr 2013, 08:15 Sul täitsa õigus Urmas, ega siin ilmas tegelikult ei olegi midagi uut, kõik on äraunustatud vana mida suure õhinaga avastame ja kohandame siis seda hetke olukorrale. Hoonete kütmisel on ju sajandeid tagasi juba põrandakütet (hüpokaust) ja hiljem seinakütet (vanade mõisate õhkkütte) kasutatud. Kui Sina siin aastakümneid selliseid asju viljelenud, siis astu Tartust meie juurest läbi ja kui Sul nende asjade kohta uurimismaterjalid olemas, siis ehk saad kaasesinejaks. Väga vahva ju, kui meil ka selliste asjadega tegeletakse. Kui Sul neid materjale ei ole, siis näitab Sinu postitus ainult Sinu harituse taset. Vastuse Sinu seinaehitus küsimusele jääb hetkel vastamata, kuna lektor ei ole veel materjale tõlkimiseks saatnud. Lugemata postitus Postitas rokikas » 02 Veebr 2013, 10:38 Koit kirjutas: Eraldi tutvustatakse Eestis vähelevinud ahjutüübi n.n seinakütte ehitust. Ah et kohe uus ahjutüüp. Seinaküte pigem põrandakütte sugulane olenemata millega seda ringlevat vett soojendatakse. Aga veekütte ahi on loomulikult asi mida tahaks kohe lähemalt näha. Neid mitmeid varjante ja ka kuulujutte liigub mitmeid nende kohta. Huvilisi toimiva lahenduse nägemiseks on kindlasti mitmeid. Lugemata postitus Postitas fanatic » 02 Veebr 2013, 11:36 Uus või mitte aga infot seinakütte kohta ja selle toimimisest võrreldes põrandaküttega on meil siin vähe, õigemini üldse pole. Madalatemperatulise vee puhul oleks endal seinaküte ainuke lahendus, kuna põranda materjali esimene eelistus on 33*195 mm õlitatud kuuse põrandalaud. Lugemata postitus Postitas rokikas » 02 Veebr 2013, 13:08 Viitasin lihtsalt et seinaküte ei = seinakütteahi. Lugemata postitus Postitas Robi 1 » 02 Veebr 2013, 15:23 Tegelikult on tore ja teretulnud nähtus,et keegi üldse koolitusi teeb, eks see ole igaühe oma otsustada kas see on temale uus või vana arengusuund. Tore on juba see kui rahvas kokku tuleb ja igaüks vastavalt oma tasemele vaimse elamuse sealt saab. Tuleks rohkem toetust ja innustust pakkuda läbiviiataele, mitte kriitikat loopida nagu Raivo ürituste puhul seni harjutud tegema. Igaühe koolitused on kindlasti kellegile huvitavad ja samas hea kui on ka valikut( osalemistasu) hinna taseme suhtes. Lugemata postitus Postitas Andrus Schults » 11 Veebr 2013, 16:53 Kindlasti on iga hariv ettevõtmine kiitust väärt! Lisan ühe artikli Äripäevast, mis ka siin foorumist minu arvates hästi teemade käsitluse stiiliga haakub. Vaimustus ületab ettevõtjate võimeid Ettevõtlusest huvitatute hulk on Eestis suur, kuid jätkusuutlikke ärisid vähe, selgub värskest uuringust. Uuringut vedanud Arengufondi juhi Tõnis Arro sõnul selgus, et Eestis on rohkelt inimesi, kes ettevõtte asutamisele tõsiselt mõtlevad ja ka neid, kes selleks juba midagi teevad. “Paraku enamik neist siiski jätkusuutlikku ettevõtet ei loo, mille peamiseks põhjusteks on asutatud ettevõtte ebaedu või valik palgatöö kasuks,” märkis ta. Eestlaste suure ettevõtlushuvi taustaks on nende endi kõrge hinnang keskkonnas olemas olevatele ärivõimalustele, iseenda ettevõtlusalastele teadmistele ja oskustele. Ettevõtlusega alustatakse peamiselt head võimalust tajudes, mitte vajadusest. “Eesti ettevõtjaid iseloomustab vähene ambitsioonikus – ootused äri kasvule jäävad alla ka näiteks Läti, Leedu, Rumeenia ja Iirimaa ettevõtjate kasvuootustele,” ütles Arro, kelle sõnul ei näe enamik siinseid ettevõtjaid ka turu laiendamise võimalusi. Eestis on ettevõtlustegevuse lõpetamise domineerivaks põhjuseks vähene kasumlikkus, tähtsuselt järgmistel kohtadel on isiklikud põhjused ja tasuva töökoha leidmine. Ettevõtlust takistavateks peamisteks teguriteks Eestis on uuringu raames küsitletud ekspertide hinnangul ettevõtlusalaste teadmiste ja oskuste ebapiisavus, hariduse vähene suunatus loomingulisusele ja algatusvõimele, puudulik teadmiste siire akadeemiast ettevõtlusse ja ühiskonnas levivad negatiivsed hoiakud ettevõtjatesse. Eesti Arengufondi ja kohalike teadlaste koostöös on valminud Eesti esimene rahvuslik ettevõtlusuuring GEM-konsortsiumi koosseisus, mille tulemused näitavad Eestis ettevõtlusest huvitatud inimeste suurt hulka, aga vähe jätkusuutlikke ettevõtteid. Pliit.PNG (129.62 KiB) Vaadatud 7685 korda Lugemata postitus Postitas Andrus Schults » 26 Veebr 2013, 14:10 Nädala pärast Tartus. Wolfshöher Tonwerke erinevate šamott-toodete kasutusvõimalusi tutvustatakse kindlasti koolitusel ka. 520x300x50mm leivaahju lagi Wolfshöher Tonwerkelt.PNG (121.66 KiB) Vaadatud 7515 korda Lugemata postitus Postitas Robi 1 » 27 Veebr 2013, 08:49 Andruse eelmise postituse joonisel on kenasti näha pliita joonis ja eriti mulle meeldib see paks koldesein, mis ülevalt lõigatud 45%. Selline lahendus on ka minu lemmiki ja kaldsein peegeldab kuumuse pliidiplaadile kenasti. See on just see lahendus, mille pärast mind osad siin tuulasid hiljuti... Lugemata postitus Postitas teadja » 27 Veebr 2013, 09:14 Robi 1 kirjutas: Andruse eelmise postituse joonisel on kenasti näha pliita joonis ja eriti mulle meeldib see paks koldesein, mis ülevalt lõigatud 45%. Selline lahendus on ka minu lemmiki ja kaldsein peegeldab kuumuse pliidiplaadile kenasti. See on just see lahendus, mille pärast mind osad siin tuulasid hiljuti... Robi, teinekord proovi oma mötteid väljendada täpsemalt. Minumeelest "tuulati" sind ikka tavapliidi ehituse seisukohalt. Seal, kus praeahi peab mahtuma pliidiraami sisse! Kui sa nyyd korralikult vaatad, siis kus sellel joonisel siin asub praeahi. Tuleb ikka endal olla tähelepanelikum, mitte ylekohtu ohvrit mängida. Lugemata postitus Postitas Leevi » 27 Veebr 2013, 16:47 Arengusuundadest: http://www.bioenergy2020.eu/files/publi ... ericht.pdf Selgepiiriline ja ja korralik kava, mille tulemid siinsetki ahjundust puutumata ei jäta. Lugemata postitus Postitas rokikas » 27 Veebr 2013, 16:57 Kuidas selle viite lühikokkuvõte ka maakeeli kõlaks? Lugemata postitus Postitas Robi 1 » 27 Veebr 2013, 20:30 Võimalik, et kuskil on ka varem praeahju asukohas räägitud...aga viimati vaieldi sulaselgelt kolde seina paksusest viewtopic.php?f=1&t=25616&hilit=lappi+kolle&start=525 Lugemata postitus Postitas Andrus Schults » 04 Mär 2013, 17:47 Juba homme algab siis oodatud täiendkoolitus. „Uued arengusuunad ahju- ja pliidiehituses“ Täna saatsime Tartusse ära kõik koolitusel kasutatavad kaasaegsed ahjuehitusmaterjalid nagu pottsepa šamotid, süsteemi sobivad ahjusegud ja isolatsioonid. Nimekiri toodetest mida projektis kasutatakse on järgmine; WO1569 Ahjušamotist HBO+ plokk 600x300x60mm WO22 Leivaahju šamottplokk HBA suurus 280x280x50mm WO2347 Kuumuskindel 13mm kiudmatt laiusega 610mm WO2488 Ahjušamotist HBO+ plaat koldesse 750x500x30 mm WO2740 Univ. UNIVERSAL HM kiire ahjusegu 20kg 3-50mm vuuk WO2744 Ahjušamotist HBO+ sile standardtellis 250x124x64mm WO2818 Jahut. kanal. plaat1200x250x80(kandevoime 300kg) WO2926 Tihedast(2,4kg/dm3) šamotist HSM plaat 400x200x40 WO3194 Univ. ker. ahjusegu UNIVERSAL PLUS 25kg 2-8mm vuuk WO3258 Šamottüleminek GD 270x270x100 mm WO3309 Wolfshöhe nat.ahjukrohv valge 25kg kott (300`C) WO3742 Fiiber segu 0,3kg tuubis val. (metal. ja šamoti) WO3857 Šamotist HBW jahutuskanalitega plaat 1000x250x40mm WO3877 Univ. keraamiline ahjusegu HKM 25kg 3-20 mm vuuk WO4422 N+F Leivaahju volv HKE ahjušamotist 520x300x50 WO53 HBO+ plaat koldesse 400x300x25mm WO73 Ahjušamotist HBO+ plaat koldesse 600x300x30 mm A3SIL-TINKL Klaasriie SILCATEX 50mx1m, MW 4x4 mm (1 jm) Kuus alust Wolfshöher Tonwerke tooteid Tartu koolitusele.PNG (434.88 KiB) Vaadatud 7117 korda Lugemata postitus Postitas Robi 1 » 04 Mär 2013, 17:59 Küsiks seda, et kas Kaminakojas on alati kohe olemas neid koldekive kui näiteks saadan auto järgi? Või peab enne kokku leppima... Lähima kuu sees oleks paarsada kivi vaja saada... Lugemata postitus Postitas Leevi » 06 Mär 2013, 22:56 Koolituse esimese päeva olulisim sõnum: EN 15544 ei kehti restkolde puhul! (Mitte, et see uudis oleks). Lugemata postitus Postitas kaminahi » 06 Mär 2013, 23:47 Leevi kirjutas: Koolituse esimese päeva olulisim sõnum: EN 15544 ei kehti restkolde puhul! Kuule see nüüd küll see ei olnud, mis oluslisem sõnum sai olla? Kas midagi olulisemat siis tõesti ei olnudki? Näiteks minu olulisem sõnum oli täna see, et retkoldega ahi oli ühtlaselt, põrandani nii soe, et kätt küll vastu ei saanud panna. See ahi, mida Maahommikus ehitasime. Selline arengusuund siis oli. Lugemata postitus Postitas Leevi » 07 Mär 2013, 00:29 Eks palju sõltu sellest, mida keegi oluliseks peab. Lisaks, kuna teemaks on konkreetne koolitus, siis valisin esile tõstmiseks koolitusel kuuldu. Iseenesest võiks ehk esimese päeva peasõnumiks pidada lektori selgitavat märkust, mille sisuks oli see, et umbse põhjaga kolde paremus restkolde ees ei ole mitte tunde või kogemuse põhjal adutu, vaid põhjalike uuringute ja katsetuste tulemusena saadud teadmine. Lugemata postitus Postitas kaminahi » 07 Mär 2013, 00:36 Seda räägiti juba 2009 aasta koolitusel. Ise kuulsin. Seega, kas sina siis sedagi ennem tõesti ei teadnud? Lugemata postitus Postitas Leevi » 07 Mär 2013, 00:41 Teadsin. Aga Eestis on antud fakt äärmiselt harva tsiteeritud, sestap oli seda äärmiselt meeldiv kuulda. Lugemata postitus Postitas kaminahi » 07 Mär 2013, 07:57 Leevi kirjutas: Teadsin. Aga Eestis on antud fakt äärmiselt harva tsiteeritud, sestap oli seda äärmiselt meeldiv kuulda. Mis siis nüüd edasi? Reskolded juba põlu alla on seatud, nüüd siis keelu alla? Äkki tasub hoopis küsida ka Heikki Hyytiäinenilt, kuidas tema saab niivõrd head tulemused kogu kolde põhja katva restiga kolletest. MTÜ koostatud ahjupassis näiteks ilutseb arvutusmeetodina EN 15544. Asja toredam pool on see, et ka sina said teada tõe mida uudisena teatad. Lugemata postitus Postitas Andrus Schults » 12 Apr 2013, 17:58 Messil Soomes oli näha, et steatiidist elik kristalsest talgist ahjudele sokutatakse ka vesikütet sisse. Steatiidist ahi 02.PNG (520.63 KiB) Vaadatud 6656 korda Steatiidist ahi 01.PNG (535.82 KiB) Vaadatud 6656 korda


kliitori, kahmama, tuss köniinsä, clit, magamistuba, sõrmestus, tool, laku, tuss venitus, avatud tuss, venitus pussy, suur tupp


E-veoselehe haldamine


source: wikipedia

text: Argo Moor (sündinud 18. juulil 1966 Tartus) on eesti maasotsioloog ja kultuuriantropoloog. Argo Moor propageerib maalähedast ja traditsiooniteadlikku eluhoiakut ja maailmavaadet ning uurib eesti põlistraditsiooni. Ta on kirjutanud arhailisest maailmatunnetusest, arhailistest uskumustest ja tavadest. Raamat "Nimetu" on figureerinud müügiedetabelites. Õpetab õppejõuna kultuuriantropoloogiat ja eetikat. Sotsioloogina on ta osalenud Paide ja Käru valla, Põltsamaa regiooni ja Võru maakonna elanike küsitlustel (1992–1995). Haridus 1991 – lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina. 1995 – kaitses magistritööd "Puud eesti rahvapärimuses". Töökohad 1991–1994 Eesti Põllumajandusülikooli filosoofia ja sotsiaalteaduste kateedri assistent 1994–1996 Eesti Põllumajandusülikooli filosoofia ja maasotsioloogia instituudi assistent 1996–1996 Eesti Põllumajandusülikooli lektor 2000– Eesti Põllumajandusülikooli maasotsioloogia ja ühistegevuse lektor Teosed "Hingepuu: vanade müütide jälgedes" (puude ja inimeste vahelistest seostest, eriti eesti rahvapärimuses; 1998) ISBN 9985-832-65-5 "Nimetu" (esseekogumik, sealhulgas esseed "Rituaali vägi" ja "Ebainimlikkuse ilu"; 2000) ISBN 9985-9248-4-3 "Dialoog surmaga – seosed uskumuste, suhtumiste ja moraali vahel" (2003) ISBN 9949-406-04-8 Välislingid Artikkel "Surmateadlikkus: kas juhitav protsess või traumeeriv kogemus? Artikkel "Keskkond ja mentaliteet" Artikkel "Pihlakas on nõiapuu" Intervjuu hingedepäevast 1 tema tsitaat Rahvatraditsiooni muutumisest ajas Puude taga on mets Ahto Mulla arvamus raamatust "Nimetu" Arvamus raamatust "Nimetu" (Valle-Sten Maiste) Katkendid raamatust "Nimetu" Eesti sotsioloogid Eesti kultuuriantropoloogid Sündinud 1966


text: Sport on regulaarne võistlemine, kehaliste või vaimsete võimete ja võistkondliku koostöö, samuti spordiriista(-vahendi) täiusliku käsitsemise treening, võistluste võitmise (parima tulemuse saavutamise) eesmärgil. Sport on kehakultuuri üks haru. Sport jaguneb amatöör- ehk harrastusspordiks ja elukutseliseks (professionaalseks) ehk profispordiks. Spordist eristub eesmärgi järgi (kehakultuur ehk tervisesport), kus parima tulemuse aspekt ei ole oluline. Spordi ehk võistlusspordi äärmuslik vorm on tippsport. Spordi meelelahutuslik külg hõlmab spordihuviliste kaasaelamise võistluspaigal olles ja spordiuudiste jälgimisel, sõlmitakse ka kihlvedusid. Maailmas enim harrastatavate spordialade seas on kergejõustik, jalgpall, korvpall, poks, võrkpall ja ujumine . Eestis on populaarseimad motokross, kergejõustik, suusatamine, orienteerumine, võrk-, korv- ja jalgpall . Suurimad ülemaailmsed võistlused on kaasaegsed olümpiamängud ja maailmameistrivõistlused. Ajalugu Spordi algeid võib leida muistseist mängudest ja sõjapidamisest. Sihiteadlikuks muutus sport Vana-Kreekas, kus kehaline kasvatus seostati võistlusega. Mitmesugustest jõu- ja osavusvõistlustest arenesid suurvõistlused: 776 eKr peeti esimesed olümpiamängud. Nüüdisaja spordi alguseks peetakse 19. sajandi II poolt, kui hakati korraldama ametlikke rahvuslikke ja rahvusvahelisi võistlusi. Sporti edendas rahvusvaheliste spordiföderatsioonide loomine ja olümpiamängude taassünd (1896; kaasaegsed olümpiamängud). Eriti kiiresti on sport arenenud pärast Teist maailmasõda. Eestis algas sihipärane spordi-, eelkõige raskejõustikuharrastus 1890. aastatel. Raskejõustik jäigi kauaks kõige menukamaks spordialaks. Kui 19. ja 20. sajandi vahetusel asutati esimesed spordiseltsid, lisandusid jalgrattasport, jooks, võimlemine, jalgpall, poks, ujumine ja uisutamine. 1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel kuulus Venemaa võistkonda ka eestlasi. Selleks ajaks oli teiseks edukaks alaks saanud kergejõustik. Iseseisvas Eestis saavutasid kõrge rahvusvahelise taseme laskesport, purjetamine, jääpurjetamine, male ja meeste kergejõustik, endiselt võidukad olid raskejõustiklased. Spordirajatised Sportimise keskkond ehitatakse vastavalt võistlusalale ja võistlusreegleile. Staadion on rajatis, mis võimaldab mitmesuguste spordivõistluste korraldamist, peamiselt kergejõustikus ja jalgpallis. Sisevõistluste jaoks ehitatakse võimlaid, ujumisvõistluste jaoks ujulaid, jalgrattavõistluste jaoks velodroome, motospordi harrastamiseks krossirajad ja ringrajad. Spordiga kaasnevad nähtused Spordi kaasnähuks on dopingu kasutamine, mille levikut on soodustanud riikide auahnus ja üha kopsakamad võiduauhinnad . Tehnikaspordis ja tippspordis üldiselt, esineb vigastusi. Tippsportlaste tervisekahjustused ilmnevad aastaid hiljem. Võistkondlikus tippspordis on palju äritsemist, kus sportlased on ühtlasi müügi ja ostu objektiks. Vaata ka spordialade loend spordiorganisatsioonide loend spordivahendite loend sportlaste loend treenerite loend rahvusvahelised spordiföderatsioonid firmasport Eesti Spordimuuseum Eesti sport sporditeadus spordipsühholoogia spordifilosoofia rahvasport spordiseadus spordiregister maksimaalne hapniku tarbimine sporditurism sporditurundus Meelelahutus


kas 2 aastane võib tuberkuloosi nakatuda? | Kopsuhaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee Teemalehed Arsti nõuanded Kopsuhaigused kas 2 aastane võib tuberkuloosi nakatuda? 03.03.06 / Kopsuhaigused Tagapõhi:Olen vanaema kelle lapselaps Kaisa on hetkel lisaks tuulerõgetele ka bronhiidis Perarsti sõnutsi "märg"bronhiit. Laps käib lastesõimes ja kodus on veel kahekuine imik. möödunud aasta augustis käisime maal nädalaks suvitamas, septembris viidi sealt perest vanainimene Heinard Jõeäär Saaremaalt haiglasse- suri Kose kopsuhaiglas novembris. Kuna tütar oli selle teadasaamise hetkel viimast kuud rase, ei võtnud me midagi ette. Olime kuulnud, et sünnihetkel tub. vastu vaktsineeritud lapsed ei nakatu. Nüüd on Kaisal olnud mitmeid kõhaga kaasnevaid viirusnakkusi ja meil on mure. Mida teha edasi. Tütar on helistanud pulmanoloogile, kust on soovitatud esimese sammuna rõntgenipilti. Saarema sugulastelt võeti vereproovid ja vanasti tehti "kopsukriipsu". Millised oleksid vajalikud esimesed sammud.Lugupidamisega muretsev vanaema Aili Laak Lp. proua Aili Laak Kui Teie perel oli kontakt haigega, kes oli bakterieritaja, siis tõepoolest on õige, kui kõik kontaktsed ennast kontrolliksid ja teeksid kopsupildi, sealhulgas ka Kaisa. Vereproovide kaudu ei ole võimalik tuberkuloosi diagnoosida. Vanasti tehti kopsukriipsu e. tuberkuliintesti. See annab mõningast informatsiooni siis, kui on teada eelnevalt tehtud tuberkuliintestide tulemused. Näiteks: kui eelmine test oli negatiivne ja nüüd on positiivne, siis näitab see võimalikku nakatumist, mitte aga haigestumist. Kui eelmine test oli positiivne ja nüüd ka positiivne, siis ei saa me infot praeguse nakatumise kohta. Positiivne test jääbki positiivseks. Seega ei saa ka kopsukriipsu alusel tuberkuloosi haigestumist diagnoosida. Piisab sellest, kui tütar teeb kopsupildi, tital ju kontakti tub. haigega pole olnud. Tuberkuloos on siiski piisknakkus. Kui olete kopsupildid teinud ja need on korras, siis arvan, et muretsemiseks ei ole põhjust. Kõike head, Nõuanded teemal: Kopsuhaigused Tuberkuloos Mulle on määratud reumatoloogias bioloogiline ravi, kuid enne ravi alustamist peab selgeks tegema, ega ma ei põe tuberkuloosi. Nahatest oli negatiivne, aga quntiferontest osutus positiivseks. See on ainus ... Vastas dr Hille Lill Ainult positiivse testi järgi aktiivset tuberkuloosi diagnoosida ei saa, peab olema ikka kliiniline korrelatsioon kas kaebuste, tekitaja leidmise või röntgenoloogilise leiu osas. Quantiferoontesti ei ole ... Kopsuväline tuberkuloos? Tere. Olen viimased kolm aastat hädas "reumaatiliste sümptomitega". Oluliselt on haaratud kogu selgroog (valulikkus painutustel, kangus), tekkinud diskopaatia c4/5 ja c5/6 ning L4/5ja L5/s1. Suvel on tekkinud ... Vastas dr Hille Lill Kopsuvälist tuberkuloosi esineb harva, ehk 10% kõigist tuberkuloosi juhtudest. Tuberkuloosi puhul on tavaliselt alati näha radioloogiline muutus, kopsuvälise puhul on seda lihtsalt raskem üles leida ja ... tuberkuloos tere. Minul endal ja lähedastel pole tuberkuloosi olnud. Minu meelest on mind vaktsineeritud selle haiguse vastu ja kui ma õigesti mäletan peaks see veel kehtima. Aga küsin siiski :) Minu tuttava ... Vastas dr Hille Lill Tuberkuloosi haigestutakse siis, kui ollakse kontaktis bakterit eritava haigega, sest tuberkuloos on piisknakkus. Vaktsineerimine ei anna eluaegset kaitset. Raamatute kaudu tuberkuloosi ei haigestuta. ... infiltraat palun selgitage ,mida tähendab inhomogeenne infiltraat kopsuväljal,kas võib tekkida kahtlus tuberkuloosile? Tiina. ... Vastas dr Hille Lill Inhomogeenne infiltraat on radioloogiline termin, mis viitab eelkõige põletikulisele protsessile kopsudes , võib esineda mistahes kopsuhaiguse puhul, sealhulgas ka tuberkuloosi puhul. Edasised uuringud ... Vastas dr Hille Lill Saan teie küsimusele vastata väga lühidalt: võivad küll Tuberkuloosi tüsistus Mees (30.a. ei oma veel lapsi) põdes, opereeriti, hetkel ravil. Diagnoos-tuberkuloosne kopsukelme põletik. Kas saab-tohib muretseda lapsi ning kas haigus võib mõjutada järglase tervist? Vastas dr Hille Lill Kui haigus on paranenud ja ravi lõpetatud, võib muretseda lapsi. Teie haigus ei mõjuta järglase tervist. tuberkuloosi ennetamine Kus ma saaksin Tartus ennast tuberkuloosi vastu vaktsineerida? Kui palju see maksab? Olen 21 aastane ja üliõpilane Vastas dr Hille Lill Täiskasvanuid meil reeglina ei vaktsineerita, kuna see ei kaitse võimaliku tuberkuloosi nakkuse eest (nii nagu see kaitseb lapseeas vaktsineerituna). Kas Teid on vaktsineeritud ja revaktsineeritud lapseeas? ...


text: Juhan Parts (sündinud 27. augustil 1966 Tallinnas) on Eesti poliitik, Eesti peaminister aastatel 2003–2005. Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister. Ta oli samas ametis ka Andrus Ansipi teises valitsuses. Parts oli partei Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica esimees. 10. oktoobril 2016 otsustas Eesti valitsus esitada Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks. 14. detsembril 2016 andis Euroopa Parlament Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikmeks nimetamisele heakskiidu. Ametivande Kontrollikoja liikmena andis Parts 15. märtsil 2017. Tema ametiaeg Euroopa Kontrollikojas lõppes 31. detsembril 2022. Poliitiline tegevus 1998. aastast riigikontrolörina töötades kritiseeris Parts valitsuse poliitikat, kogudes populaarsust. Rahandusminister Siim Kallas süüdistas teda poliitikasse sekkumises. Partsi ametiaeg riigikontrolörina oleks kestnud 2003. aasta augustini, kuid 8. augustil 2002 esitas ta president Arnold Rüütlile lahkumisavalduse, põhjendades seda sooviga minna Res Publica liikmena poliitikasse. Partei esimesel korralisel kongressil 24. augustil valiti ta partei esimeheks. Kõik teised kandidaadid taandasid end. Juhan Partsi valitsus 2003. aasta Riigikogu valimistel kogus Res Publica Eesti Keskerakonna järel teise häälte arvu ning alustas läbirääkimisi koalitsiooni moodustamiseks Eesti Reformierakonna ja Eestimaa Rahvaliiduga. 27. märtsil allkirjastasid kolme erakonna juhid koalitsioonilepingu. 1. aprillil 2003 keeldus Keskerakonna juht Edgar Savisaar president Arnold Rüütli ettepanekust valitsust moodustada ning 2. aprillil tegi president selle ettepaneku Juhan Partsile. 7. aprillil sai Parts selleks Riigikogu mandaadi. 9. aprillil kiitis Rüütel heaks kabineti nimekirja ning 10. aprillil andsid Juhan Parts ja teised valitsuse liikmed ametivande. Koalitsioonil oli Riigikogus 60 kohta. Ministrikohtadest sai Reformierakond 5, Res Publica 4 ja Rahvaliit 4. Juhan Partsi peaministriajal ühines Eesti NATO ja Euroopa Liiduga (1. mail 2004). Diskussiooni ühiskonnas tekitas Saksa sõjaväes sõdinud eestlastele püstitatud ausamba eemaldamine 2. septembril 2004. aastal Lihula kalmistult, mis toimus tema korraldusel. Asjaolu, et see toimus öösel ning politsei kasutas ausammast kaitsma tulnud rahva vastu jõudu, põhjustas paljudes eestlastes pahameelt ning mõjus halvasti nii Partsi kui ka Res Publica populaarsusele. Esinemisi ja seisukohavõtte 2011. aasta Riigikogu valimiste eel pälvis kriitikat majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi rahastatud infovoldik, milles olid ka Partsi pilt ja nimi. Voldik oli osa Kredexi kampaaniast, mis tutvustas korterelamute rekonstrueerimistoetust. "Kahtlemata on korteriomanikele rekonstrueerimiseks mõeldud toetuste tutvustamine vajalik, kuid antud juhul oli tegemist pigem minister Juhan Partsi nime ja pildiga valijatele saadetud valimisreklaamiga," iseloomustas seda arupärimises riigikontrolör Mihkel Oviirile Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson. Kommunikatsiooniekspert Agu Uudelepp kritiseeris hea valimistava rikkumist voldikus: "Praegu võib öelda, et seda infot ei olnud vaja nii laiale ringile saata ning ministri nimi ja pilt ei lisanud sisulist väärtust." Veel karmimalt väljendus politoloog Mari-Liis Jakobson: "Kui eetikapiirid rangelt paika panna, siis ministri, üldse ühegi poliitiku pildi kasutamine rakenduspoliitikat tutvustavas voldikus on ikkagi taunimist väärt." Parts ise väitis, et hea meelega ei näinuks ta voldikus oma pilti, ent keegi pidi valimistest hoolimata siiski inimeste poole pöörduma: "Informatsioon peab inimestele kohale jõudma, see peab olema mingi persooni poolt kantud. Me ei saa sinna ju panna mingit möldrit või ametnikku." Andrus Ansipi kolmanda valitsuse majandusministrina seisab Parts vastu Eesti hasartmängukorraldajate liidu ja sotsiaalministeeriumi soovile kaotada kasiinoreeglites seni reisilaevadele tehtud erandid. (Laevadel ei pea mänguautomaadid paiknema ühes, eraldi sissepääsuga ruumis, nende arv pole piiratud ning firma ei pea kontrollima mängijate vanust ega kuulumist kasiinokeelu nimekirja.) "Sellega seataks Eesti laevaoperaatorid põhjendamatult ebavõrdsesse olukorda võrreldes näiteks Soome ja Rootsi laevaoperaatoritega," põhjendas Parts oma arvamust. Selle asemel toetas ta Tallinki ja sellega seotud firmade seisukohta, mille järgi võiks jätta regulatsiooni muutmata, kui aga soovitakse reeglid maismaal ja merel ühtlustada, siis pigem laiendada seni merel lubatud erisusi ka maismaale. Partsi avaldus pälvis kriitikat hasartmängusõltlaste nõustamiskeskuselt, rahandusminister Jürgen Ligilt ja Eesti hasartmängukorraldajate liidult, kuna nii võiks mänguautomaate paigutada ka poodidesse ja baaridesse. "Antud juhul on kaheldav, kas saadav tulu korvaks hasartmänguvõimaluste lisandumisega tekkida võiva sotsiaalse kahju, isegi kui järgitakse vastutustundliku mängimise põhimõtteid, kehtestades täiendavaid piiranguid," kinnitas Ligi. Haridus Juhan Parts on lõpetanud Tallinna 1. Keskkooli 1984 ning Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (spetsialiseerus eraõigusele) 1991. Töökohad 1992–1998 Justiitsministeeriumi asekantsler 1998–2002 Eesti Vabariigi riigikontrolör 2002–2005 partei Res Publica esimees 10. aprill 2003 – 13. aprill 2005 (astus tagasi 24. märtsil) – Eesti Vabariigi peaminister Parts valiti 2007. aastal XI Riigikokku 2975 häälega. 5. aprillist 2007 oli ta Andrus Ansipi teises valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister. Samal ametikohal jätkas ta Andrus Ansipi kolmandas valitsuses pärast XII Riigikogu valimisi 2011. aastal, kus ta sai 6611 häält. Isiklikku Juhan Parts valdab eesti, inglise ja vene keelt. Ta on mänginud jalgpalli FC Toompea ridades. Ta mängib tennist ning sõidab jalgrattaga. 2003. aastast on Juhan Partsi elukaaslane vandeadvokaat Daisy Tauk. Neil on kaks last: 2010. aasta alguses sündinud poeg, vanaonu järgi nime saanud Karl Juhan ja 8. augustil 2011 sündinud poeg Artur Jakob. Tal on poeg Toomas Hendrik ja tütar Pille Riin. Juhan Partsi vanavanaonud olid Vabadussõja väejuht Karl Parts, Riigikohtu esimees Kaarel Parts ja praost Jakob Aunver. Tema vend on füüsik Ülo Parts. Tunnustus 2003 – Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique Ordeni suurrist 2004 – Itaalia Vabariigi Teeneteordeni suurrist 2005 – Endiste Metsavendade Liidu aumedal 2008 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2010 – Keskkonnakirves 2011 – Tallinna Ülikooli teenetemärk 2011 – Keskkonnakirves 2012 – Maksumaksja vaenlane 2012 – Kolme Tähe II klassi orden Kriitika 2010 – majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts teenis sel aastal Keskkonnakirve nimetuse ettepaneku eest jätkata põlevkivi kaevandamist suures mahus ka tulevikus. 2011 – majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts sai Keskkonnakirve endiselt põlevkivienergeetika taastuvenergiale eelistamise eest, samuti selle eest, et majandus- ja kommunikatsiooni ministeerium ja maanteeamet endiselt kulutavad ressursse Saaremaa püsiühenduse protsessile, mille keskkonnamõjude hindamise aruanne ei arvestanud ekspertide järeldusi ning mille sisu ei ole kooskõlas säästva arengu põhimõtetega. Vaata ka Juhan Partsi valitsus Viited Välislingid Lühitutvustus Riigikogu lehel Juhan Parts saates "Kukul külas", 1. mai 2005, 1. osa, 2. osa Tarmo Vahter. Krister Kivi. "Juhan Parts – enesekindel mees" Eesti Ekspress, 13. november 2009 Peeter Olesk "Juhan Parts lähedalt, poseerimata" Postimees, 10. juuli 2013 "Loe, millised skandaalid on seotud majandusminister Juhan Partsiga" Ärileht, 22. jaanuar 2014 Täispikk intervjuu: Juhan Parts võrdleb enda ümber toimuvat infosõjaga, Pealtnägija, 10. oktoober 2016 "Parts: tahan saada paremaks inimeseks" ERR, 28. jaanuar 2023 "Parts Isamaast: 5-protsendise toetusega ei saa võtta vastutust eestluse eest" ERR, 9. märts 2023 Eesti peaministrid Eesti majandusministrid X Riigikogu liikmed XI Riigikogu liikmed XII Riigikogu liikmed XIII Riigikogu liikmed Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased Isamaa ja Res Publica Liidu poliitikud Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid Kolme Tähe ordeni kavalerid Sündinud 1966 Keskkonnakirves


Perehüvitised Perehüvitised on riigiti erinevad. See, milline riik on kohustatud teile perehüvitisi maksma, kui te elate ELis, Islandil, Liechtensteinis, Norras või Šveitisi, sõltub teie perekonna olukorrast. Kogu teie perekond elab ühes riigis Kui kõik teie pereliikmed elavad riigis, kus te kindlustatud olete, vastutab hüvitiste maksmise eest asjaomane riik. Teie ja teie pereliikmed elavad erinevates riikides Kui teie pereliikmed ei ela riigis, kus te kindlustatud olete, võib teie perel olla õigus hüvitistele rohkem kui ühest riigist. Kuid te saa hüvitisi topelt: hüvitiste maksmise eest vastutav riik selgub prioriteetsuse määramise eeskirjade alusel. Tutvuge oma õigustega riikide kaupa Prioriteetsuse määramise eeskirjad - Üldjuhul vastutab perehüvitiste maksmise eest see riik, kus teie perekonna õigus hüvitisi saada tugineb töötamisele või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele. - Kui teie õigus tugineb töötamisele või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele mõlemas riigis, siis on vastutavaks riigiks see, kus elavad teie lapsed, kui seal töötab üks lapsevanem. Muidu on vastutavaks riigiks see riik, kus makstavate hüvitiste määr on kõrgeim. - Kui teie õigus tugineb pensioni saamisele mõlemas riigis, siis on vastutavaks riigiks see, kus elavad teie lapsed, kui see riik on üks pensioni maksvatest riikidest. Vastasel juhul on vastutavaks riigiks see, kus te olete kindlustatud või kus olete elanud kõige kauem. - Kui teie õigus tugineb elukohale mõlemas riigis, on vastutavaks riigiks see, kus elavad teie lapsed. Täiendavad hüvitised Pädevalt riigilt saadavad hüvitised võivad olla väiksemad, kui need, mida teil oli õigus saada teisest riigist. Sel juhul maksab teine riik täiendava summa, mis on kahe kõnealuse hüvitise vahe. Teie olukorra hindamine Tegelikkuses sõltub kõnealuste eeskirjade kohaldamine konkreetsest olukorrast. Täiendava teabe saamiseks võtke ühendust oma kindlustusasutusega. Kasutage meie kataloogi sobiva kontaktasutuse leidmiseks Lisateave Lisateabe saamiseks tutvuge korduma kippuvate küsimustega. Vajate veel abi? Ka te ei ole leidnud otsitavat teavet? Kas teil on lahendamist vajav probleem? Esitage päring talituse Europe Direct vahendusel (00800 6 7 8 9 10 11) Lahendage riiklike ametiasutustega tekkinud probleem (SOLVIT) Õigusalane nõu portaali Teie Euroopa nõuandeteenistuselt


text: Ivan Aleksejevitš Bunin (vene keeles Иван Алексеевич Бунин; 22. oktoober (vkj 10. oktoober) 1870 Voronež – 8. november 1953 Pariis) oli vene kirjanik. Tema raamatud on kolmel korral pälvinud Venemaa Teaduste Akadeemia väljaantava Puškini-nimelise preemia. Aastal 1909 valis Venemaa Teaduste Akadeemia ta oma auliikmeks. Aastal 1920 emigreerus Bunin Prantsusmaale. Aastal 1933 anti talle Nobeli kirjandusauhind "range kunstilisuse eest, millega ta jätkas klassikalisi vene proosatraditsioone". Ivan Bunin oli Nobeli kirjandusauhinna esimene venelasest laureaat. Looming Jutustuses "Küla" (1910) kujutas ta vene küla vaesust ja aadlimõisate laostumist. Bunini stiil on kujundirikas. Tema luules on keskne koht looduslüürikal. Teosed eesti keeles Raamatud "Isand San Francisco'st" (Господин из Сан-Франциско; 1923; novell; A. Org'i kirjastus; tõlkija Hugo Raudsepp) "Küla" (1936; romaan; Loodus; tõlkija Ants Murakin) "Isand San Franciscost" (1964; valik jutustusi; Eesti Riiklik Kirjastus) "Suure paastu esmaspäev" (valik jutustusi; LR 1981, nr 18/20, Perioodika; tõlkija Maret Käbin, järelsõna "Armastus Ivan Bunini loomingus": Valeri Bezzubov) "Päikesetempel" (1982; luulevalimik; Eesti Raamat; tõlkija Kalju Kangur) "Arsenjevi elu" (1991; romaanid "Küla", "Suhhodol", "Mitja armastus" ja "Arsenjevi elu"; Eesti Raamat; tõlkija Maret Käbin; 2. trükk Varrak 2007) "Hämarad alleed" (Темные аллеи; 1993; jutustustetsükkel; Perioodika; tõlkija Maret Käbin) "Armastuse grammatika" (2008, valik jutustusi; sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat; tõlkija Jüri Pärni) Üksikud jutud ja luuletused "Alupka"; "Üks maja vanas tänavas"; "Esimene klass"; "Kured"; "Raamat" (lühiproosa). Tõlkinud Väino Ilus – Looming 1970, nr 10, lk 1534–40; loetav ka digitaalarhiivis "Kerge hingus" (novell). Tõlkinud Aivar Kull – Noorus 1983, nr 12, lk 28–29; novelli uustrükk ilmunud raamatus: Lev Võgotski, "Kunsti psühholoogia. Esteetilise reaktsiooni analüüs", Ilmamaa, Tartu 2016, lisa, lk 381–387; ISBN 9789985775479 "Sügisel" (novell). Tõlkinud Aivar Kull – Edasi 21. detsember 1985 "Kaukaasia" (novell). Tõlkinud Aivar Kull – Vikerkaar 1986, nr 4, lk 33–35; loetav ka digitaalarhiivis DIGAR 12 luuletust. Tõlkinud ja järelsõna: Maret Käbin – Looming 1990, nr 10, lk 1348–54; loetav ka digitaalarhiivis "Kauge" (novell). Tõlkinud Aivar Kull – Looming 2002, nr 7, lk 1012–17; loetav ka digitaalarhiivis "Tšehhov" (mälestusi). Tõlkinud Maiga Varik – Looming 2004, nr 4, lk 603–609; loetav ka digitaalarhiivis Kirjandus Ivan Bunin Eestis – Uus Eesti, 6. mai 1938, nr 124, lk 4 Boris Pravdin, "Ivan Bunin" – Looming 1933, nr 10, lk 1202–03; loetav ka digitaalarhiivis Valentin Katajev, "Muru mulla peal" (mälestusteraamat). Eesti Raamat, Tallinn 1972; Buninist on raamatu esimene pool kuni lk 88 ja lõpuosa lk 176–195 Aleksander Sibul, "A. H. Tammsaare ise sõidust Tartusse ja Ivan Buninist" – Keel ja Kirjandus 1973 nr 12, lk 753;loetav ka digitaalarhiivis Jüri Šumakov, "Bunin Baltikumis" – Looming 1981, nr 1, lk 125–132; loetav ka digitaalarhiivis; ilmunud ka Šumakovi artiklikogus "Tartu tiivustusel", Eesti Raamat 1985, lk 53–72 K. Mihhailov, "Bunini esimene armastus" – Edasi 29. aprill 1987 Lev Võgotski, "Kunsti psühholoogia. Esteetilise reaktsiooni analüüs", tõlkinud Enn Siimer, Tartu 2016, lk 210–233 (peatükk "Kerge hingus" – Bunini ühe tuntuma novelli analüüs); ISBN 9789985775479 Välislingid Autobiograafia ja foto Ivan Bunin Biograafia ja luuletused Vene kirjanikud Nobeli kirjandusauhinna laureaadid Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule maetud Sündinud 1870 Surnud 1953


4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab oma esimesel istungil vastu käesoleva protokolli rakendamise hindamisjuhendi ekspertide töörühma jaoks ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid.