text: Artikli ID: 977999 - Vaadake tooteid, millega see artikkel seostub. Täiendate oma arvutisse Windowsi varasema versiooni Windows 7 või Windows Server 2008 R2. Siis ei tööta kolmanda osapoole rakendus, mis kasutab Citrix DNE, native Windows 7 Mobile Broadband juht. Märkmed Praeguses väljalaskes Citrix DNE on NDIS vahe juht, mis põhineb NDIS 5.0. Siiski native Windows 7 Mobile Broadband juht ja ühilduvad seadmed põhinevad NDIS 6.2. Varem Edasijõudnu draiverid, mis põhinevad NDIS 4.x või NDIS 5.x on tuntud kokkusobivuse küsimuses Windows 7 Mobile Broadband emakeelena juht. Saate värskendada oma NDIS vahe juht et NDIS 6.x-põhise kerge kaal Filter (LWF). Citrix DNE tugiteenusega värskendada oma Citrix DNE Citrix DNE LWF, saada e-kiri e-posti aadressil: firstname.lastname@example.org (mailto:email@example.com) Citrix DNECitrix DNE kohta lisateabe saamiseks külastage järgmist Citrix veebisaiti: http://www.Citrix.com/Lang/English/LP/lp_1680845.asp (http://www.citrix.com/lang/English/lp/lp_1680845.asp) Kooskõlas VPN klienteKolmanda osapoole VPN kliente, mis töötavad Windows 7 kohta lisateabe saamiseks külastage järgmist Microsofti veebisaiti: http://technet.microsoft.com/en-us/Library/dd787668 (WS.10) .aspx (http://technet.microsoft.com/en-us/library/dd787668(WS.10).aspx) Mobiilse lairibaühenduseKontrollimaks, kas teie Mobile Broadband seade ühildub native Windows 7 Mobile Broadband draiverit, külastage järgmist Microsofti veebisaiti: Windows 7 ühilduvuskeskusEt kontrollida, kas kasutate native Windows 7 Mobile Broadband juht, (http://www.microsoft.com/Windows/compatibility/windows-7/en-us/Browse.aspx?type=Hardware&category=Networking&subcategory=Mobile%20Broadband) Klõpsake nuppu AlgusKäesolevas artiklis käsitletavaid teiste tootjate programme kolmandate isikute tooteid valmistatakse ettevõtted, mis pole seotud Microsoftiga. Microsoft ei garanteeri, kaudset ega jõudlusele ega töökindlusele nende toodete kohta. , tüüp ncpa.cpl otsinguväljale ja vajutage siis sisestusklahvi ENTER. Ahenda see piltLaienda see pilt Kui te kasutate emakeelena Mobile Broadband juht ja seade on ühendatud, sa näed adapterit, mis kuvatakse "Lairibamobiilside." Artikli ID: 977999 - Viimati läbi vaadatud: 6. juuni 2013 - Redaktsioon: 1.0 Kehtib järgmise lõigu kohta: Masintõlgitud NB! Artikkel on tõlgitud Microsofti masintõlketarkvaraga ja seda saab parandada Kogukonnapõhise tõlkeraamistiku (CTF) tehnoloogiaga. Microsoft pakub masintõlgitud, kogukonna järeltöödeldud ja inimtõlgitud artikleid, et anda mitmekeelne juurdepääs kõigile meie teabebaasi artiklitele. Masintõlgitud ja järeltöödeldud artiklites võib olla sõnavara-, süntaksi- ja/või grammatikavigu. Microsoft ei vastuta mingite ebatäpsuste, tõrgete ega kahjude eest, mis on tulenenud sisu valest tõlkest või selle kasutamisest meie klientide poolt. Lisateavet CTF-i kohta leiate aadressilt http://support.microsoft.com/gp/machine-translation-corrections. Artikli ingliskeelse versiooni kuvamiseks klõpsake siin: 977999 (http://support.microsoft.com/kb/977999/en-us/ )


30.1. Eesti riigieelarve vahenditest toetatakse pilootprojekte, mis on selgelt suunatud infoühiskonna rajamisele. Riigil on kaks prioriteetset infotehnoloogia arendamise valdkonda: emakeelne haridus ja avalik haldus, millega seostuvad järgmised käsilolevad või väljaarendatavad programmid:


09.juuli 2016 15:05 MÄRKSÕNAD ajalugu Eesti ajalugu Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas sadam Tallinna ajalugu Tallinna Sadam Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas 6: Pärnu bussijaama ümbruse lugu (4) 14.05.2016 FOTOD: Mereväelased veetsid ööpäeva päästeparves (8) 11.04.2017


source: CulturaX

text: Custom mis tahes suurus mäng kaardid trükkimine teenused-Poster & Kaartide printimise raamat printimine Hiina Sa oled siin : Avaleht>Kõik tooted>Plakat & Kaartide printimine Odavam hind koos high end kaardid, säästa meid läbi trükkimise, Kui võrrelda oma kohalikku printerit. Pakume printimise mis tahes kohandatud suurus. Odavam, kuid kiire tarne-ja professionaalsed kaardid trükiteenused tagatud. MOQ: 500Ühikut See mäng kaart on mõeldud mitmevärviline, ja kaartide, kastid ja juhend on värviline meisterdatud. Mis on laega, mis mugavamaks kui kasutada kaarte, ja liimi brošüürid on kaasas mängu kaardid juhised. Kaartide suurus:10*15cm Materjalid: 400GSM kunsti paber Kaardi numbrid: 52 kahepoolne värv Pakettide kast: suurus:11*15*4cm Materjalid: 157GSM kunsti paber + 1.5mm Hall tahvel Surface ' i viimistlus: Glossing lamineerimine Kaartide printimise juhend See on palju pinna võimalusi, mida võiks valida, et luua oma kaarte. Glossing lamineerimine, Matt lamineerimine, koht UV, die lõikamine, fooliumi tembutamine kullaga, Hõbe või muud värvid, pinnates, jne.


text: Kruuse kutsub piimasektori kokku täiendavate toetuste aruteluks - Äriuudised - Majandus Kruuse kutsub piimasektori kokku täiendavate toetuste aruteluks 14. juuli 2016, 15:05 Piimasektorit tabanud kriis on sundinud piimatootjaid viimase aasta jooksul karja oluliselt vähendama. Maaeluminister Urmas Kruuse kutsub 19. juuliks kokku põllumajandussektori esindusorganisatsioonide ümarlaua, et arutada piimatootjatele raske olukorraga hakkama saamiseks täiendava toetuse maksmist. «Juunikuus tegime põllumajandussektori esindusorganisatsioonidele ettepaneku kasutada seoses Eesti piimatootjate raske olukorraga võimalust maksta kõikidele piimakarjadele täiendavat toetust,» lausus maaeluminister Urmas Kruuse. Nimelt on kaheksa protsendi Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika raames makstavate otsetoetuste eelarvest võimalik maksta raskustes sektorile täiendavaks toetuseks. «Põllumajandussektori esindusorganisatsioonid ettepanekut toona ei toetanud,» rääkis minister. Siiski esitas Eestimaa Talupidajate Keskliit hiljem oma alternatiivsed ettepanekud. «Pärast saadud ettepanekute kaalumist tegime plaani väiksemas mahus, kuna väikese ja keskmise suurusega karjades on loomade arv oluliselt vähenenud,» sõnas minister. 2017. aastal tõuseb kuni 100 piimalehmaga farmidele makstav toetus piimalehma kohta praeguselt 100 eurolt 200 euroni. 101–400 piimalehmaga farmidele praegu toetust ei maksta, kuid alates 2017. aastast hakatakse maksma 100 eurot piimalehma kohta. «Viimastel päevadel on minu poole pöördunud mitmed piimakarjakasvatajad küsimusega, miks ei lisatud üle 400 piimalehmaga karjasid uude toetusskeemi,» rääkis minister. Ta lisas, et selle põhjuseks on ennekõike see, et esindusorganisatsioonid ei toetanud seda mõtet. «Kui esindusorganisatsioonide seisukoht on muutunud, tuleb küsimus uuesti üle arutada. Seepärast kutsun teisipäevaks kokku esindusorganisatsioonide ümarlaua,» lausus Kruuse.


source: fineweb

text: Tänavuse vormel-1 hooaja üks debütantidest Virgin Racing tutvustab oma meeskonda ning selle hooaja masinat tuleval kolmapäeval. Meeskonna presentatsioon toimub Inglismaal Sheffieldi lähistel ning üritusest tehakse ka otseülekanne internetti. Inglismaal baseeruv Virgin Racing sai FIAlt rohelise tule kuninglikus vormelisarjas osalemiseks eelmise aasta novembris. Meeskonna sõitjad on sakslane Timo Glock ja brasiillane Lucas di Grassi. Meeskonna masinad hakkavad sõitma Virgin VR-01 šassii ning Cosworthi mootoritega. SPORT-EKSPRESS/ERR SPORT Lugeja küsib: intervjuu Aivar Kuusmaaga| Kuusmaa mainis, et klubil on plaan osaleda järgmisel hooajal ka FIBA EuroCup sarjas. Terevisioon: täna avatakse rulluisutamise selleaastane välihooaeg| Pühapäeval aga sõidetakse Tallinna Rulluisumaraton. Terevisioonis käisid Maijooksu korraldajad| Sel aastal on end jooksule registreerinud üle 10 000 naise, mis on jooksu ajaloo suurim hulk osalejaid. Heitjate seeriavõistluse avaetapil võitis odaviske Risto Mätas| Mätas võidutses 77.63-ga Timo Moorasti ja Andrus Värniku ees. Londoni OM-ile on eestlastel võimalus pääseda viies paadiklassis| Enamus olmüpiapiletitest jagatakse välja detsembris Austraalias toimuval MM-il. Eesti Võimlemisliidu uueks presidendiks valiti Riigikogu aseesimees Laine Randjärv| Randjärv vahetab välja 21 aastat alaliitu juhtinud Mehis Pilve. Ragbikoondise kapten: maailmatasemeni on veel pikk maa| "Terevisioonis" tutvustati 2016. aastal olümpiaalaks saavat Ragbi 7-t.


source: wikipedia

text: Jaan Tõnisson (10.vkj / 22. detsember 1868 Surva küla, Viljandi vald – ? Tallinn?) oli Eesti riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane. Tõnisson oli üks Eesti poliitilise rahvusliku ideoloogia loojaid ja selle mõõduka suuna juht, VR III/1. Aastatel 1896–1930 andis ta välja ajalehte Postimees ja oli periooditi selle peatoimetaja. Oli I Riigiduuma, Eesti Ajutise Maanõukogu, Asutava Kogu, I–V Riigikogu ja I Riigivolikogu liige; Eesti Vabariigi peaminister, Riigikogu esimees, riigivanem ja välisminister. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane, Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor, Vanemuise Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Ajakirjanikkude Liidu, Eesti Karskusliidu, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi, Tartu Meestelaulu Seltsi ja veel mitme organisatsiooni auliige ning Tartu aukodanik. Tema auks on nimetatud Jaan Tõnissoni tänav Tartus ja püstitatud Jaan Tõnissoni monument. Tegutseb Jaan Tõnissoni Instituut ja Jaan Tõnissoni Selts. Gustav Suits on öelnud: "Eesti vanasõna ütleb – eest kui ora, keskelt kui kera, tagant lai kui labidas. Mis see on? See on Jaan Tõnisson." Elulugu Noorpõlv Jaan Tõnisson sündis Viljandi vallas Mursi talus. Kodus valitsesid vennastekoguduse kasin ja kompromissitu vaim ning rahvuslik meelsus. Tõnisson õppis 1878–1886 Tusti külakoolis, Viljandi elementaarkoolis ja kreiskoolis, sooritas seejärel Tallinna kubermangugümnaasiumis eksternina gümnaasiumi küpsuseksamid ja astus 1888. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1892. aastal õigusteaduste kandidaadi (cand. jur.) kraadiga. Tõnisson oli 1891–1892 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. 1892. aastal astus ka Eesti Kirjameeste Seltsi ja hakkas kuuluma Karl August Hermanni toimetatud ajalehe Postimees toimetusse. Aastatel 1894–1896 töötas Tõnisson kohtuametnikuna Venemaal Orjoli kubermangus, seejärel naasis Tartusse. Ühiskondliku tegevuse algus 1896. aastal ostsid Villem Reiman, Oskar Kallas ja Karl Koppel Hermannilt Postimehe ära ning nimetasid selle peatoimetajaks Tõnissoni. Lehest kujunes kiiresti Eesti rahvusluse peamine häälekandja. 7/19. jaanuaril 1893 ilmus nimemärgi –n all Postimehes uue peatoimetaja esimene juhtkiri, kus oli muuseas öeldud: Päike hakkas mulle armsamalt paistma, tuul ei vingunud mitte aina valust, vaid ta kuuldi kaasikule nagu julgustades jutustavat, et see vangipõli mitte igavesti ei kesta, et elu kord jälle ärkab ja et puud kõik pungel puhkema ning lilled õilmil õitsema ajab – ja teeb, et iga linnuke lepikus rõõmust päevad otsa lukutada võib, ja iga veeojake suurest rõõmust hüppama peab. Ning õigus oli tuulel: Kevadised kohavad vetevolinad ja murduvate jääpankade mürinad, esimesed rohul haljendavad aasad ja imeliselt ehitud õilmenupud, lepik-lindude lahked lood ja käo kurblik kukkumine – kõik kuulutas õnnest, mida loodus uuel aastal igavusest lootuseta unest päästes tundis. Tõnisson oli kuni 1930. aastani lehe vastutav väljaandja ja kuni 1935. aastani (vaheaegadega) ka selle peatoimetaja. Eesti Vabariigi aastatel oli Postimees Tõnissoni juhitud erakondade leheks. Jaan Tõnissoni kõrkuseni küündiv isekus, põikpäisus ja agressiivselt ründav esinemismaneer tõid talle vastaseid igal sammul. Tõnissoni nimega seotakse niinimetatud Tartu renessanssi ehk rahvusliikumise hoogustumist. Tõnisson ja ta aatekaaslased propageerisid 1890. aastatel Tartus kauplustes ja restoranides eesti keele kasutamist, mis toona üpris harv oli. Mitmeaastase kampaania tulemusena hakkas eesti keele pruukimine ka kõrgseltskonna seas üha tavalisemaks muutuma. Tõnissoni tegevusest vihale aetud sakslased hüüdsid teda "Nuustaku hertsogiks", mis oli seotud ka tema džentelmenlike maneeridega. Eestlaste seas said tema populaarseteks hüüdnimedeks aga Koodi-Jaan ja Vana Jaan. Jaan Tõnissonist kujuneski üks Eesti poliitilise rahvusliku ideoloogia loojaid ja selle mõõduka suuna juht, ta õhutas väärtustama eestlust ning tuginema oma jõule, võideldes venestamise ja saksastamise vastu. Ta väärtustas ka liberaalset demokraatlikku kodanikuühiskonda, ent jäi selles suunas liikumisel rahumeelsetele positsioonidele. Seejuures oli ta aga äärmiselt sallimatu oma oponentide (sealhulgas Konstantin Päts) ja oma parteide siseopositsiooni vastu, kannatamata vähimatki vasturääkimist. 1890. aastate lõpus tekkis Tõnissonil ja Postimehel vastasseis Ado Grenzsteini Olevikuga. Puhkes terav sulesõda, mis lõppes Tõnissoni võiduga: 1901. aastal lahkus Grenzstein Eestist ja siirdus Prantsusmaale. 20. sajandi esimesed aastad Aastatel 1898–1918 oli Tõnisson Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees ehk tegelikult kõigi Eesti Põllumeeste Seltside keskvalitsuse juht. Ta propageeris ühistegevust, tema algatusel asutati 1902. aastal Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisus, sisuliselt esimene eestlaste pank. Tõnissonist saigi üks Eesti tunnustatumaid ühistegevuse eestvedajaid, 1911. aastal sai temast Ühistegevuse Edendamise Keskseltsi esimees ja Eesti Vabariigi ajal ka ühistegevuse professor (1935). 20. sajandi esimestel aastatel tekkis Tõnissonil teatav konflikt Tallinna ajalehega Teataja, mille toimetaja oli Konstantin Päts. Tavaliselt on Postimehe ja Teataja vastuolu hinnatud põhimõtteliseks ning teravaks, kujutades seda tagantjärele "kahe gigandi" heitlusena. Ajalehtede sisu näib siiski olevat suhteliselt sarnane, mõlemad toetasid tugevalt Eesti rahvuslikku liikumist ja pöörasid suurt tähelepanu ka põllumajandusele, kuid Teataja rõhutas enam sotsiaalprobleeme, sest Tallinnas asus palju tööstustöölisi ning talurahvas oli Eestimaa kubermangus üldiselt vaesem kui Liivimaal. Hoopis teravam oli Tõnissoni ja Postimehe vastuolu Tartu ajalehega Uudised, mille toimetaja oli sotsialistlike vaadetega Peeter Speek. Aastatel 1903–1905 võideldi ägedalt noorsoo poolehoiu saavutamise eest ja kohati solvati üksteist üpris ägedalt. Samas olid ka Uudiste vaated üldiselt rahvuslikud, kuid Tõnissoni aatelise suuna asemel keskenduti tunduvalt enam majandusprobleemidele ja vaesema rahva olukorrale. 1905. aasta revolutsioon 1905. aasta revolutsiooni ajal otsustas Tõnisson jääda mõõdukate nõudmiste juurde, esitades ülevenemaalise nõudmisena konstitutsioonilise monarhia kehtestamist, Eesti-siseselt aga eestlastele võrdseid õigusi sakslaste ja venelastega ning eestikeelset haridussüsteemi. Oma poolehoidjate ja mõttekaaslastega asutas ta 27. novembril parlamentaarset monarhiat ning Eestile rahvusliku enesemääramise õigust taotleva Eesti Rahvameelse Eduerakonna, mille juhiks oli ta aastatel 1905–1917. Erinevalt teisest toonasest eestlaste parteist, Eesti Sotsiaaldemokraatlikust Tööliste Ühisusest, sai Tõnissoni erakond teatud määral jätkata oma tegevust ka pärast 1905. aasta revolutsiooni, kuna esindas mittesotsialistlikke ja reserveeritud vaateid. Sama aasta novembri lõpus kutsusid rahvuslased Tartusse kokku maa- ja linnaomavalitsuste ning seltside ("rahvaasemike") esindajad, et arutada eestlaste edasisi tegevussuundi. Tõnisson ja ta kaaslased pooldasid keiser Nikolai II 17. oktoobri manifestis kuulutatud vabaduste reaalset ellurakendamist ning eesti keele ja eestlaste positsioonide võrdsustamist sakslaste ja venelaste omadega, eriti hariduses. Revolutsiooni jätkumist ei pidanud nad enam vajalikuks, arvates, et edasisi muutusi saab läbi viia rahumeelsete reformidena. Kuid suur osa rahvasaadikuid olid tunduvalt radikaalsemalt meelestatud. Nii tekkis kongressil tõnissonlaste ja radikaalide vahel terav vastuolu, mis lõppes koosoleku lõhkiminekuga juba selle algul, kui ei suudetud kokku leppida koosoleku juhatuse valimistes. Tõnissoni pooldajad jäid algsesse koosoleku toimumispaika, nn Bürgermusse majja, radikaalid eesotsas Jaan Teemantiga pidasid oma koosoleku aga Tartu Ülikooli aulas ("aulakoosolek"). Tagantjärele on arvatud, et mõlemal koosolekul oli umbes sama palju inimesi, ning on teada, et väga suur osa inimestest käis kahe koosoleku vahet, suutmata otsustada, kumma programmi ta toetab. Kongressi lõhkiminekust on üpris põhjalikult oma mälestustes kirjutanud Friedebert Tuglas. Revolutsioonist revolutsioonini (1906–1917) 1906. aastal valiti Tõnisson Ropka vallast Liivimaa kubermangunõukogusse ja Liivimaa kubermangu talupoegade saadikuna I Riigiduumasse ning tegutses seal esialgu autonomistide-regionalistide rühmas, kes nõudsid Venemaa vähemusrahvustele rahvusautonoomiat. Venemaa Riigiduumas sai Tõnisson tuntuks jõulise kõnemehena, ent kuna autonomistide arv Duumas oli suhteliselt väike ning nende vaated suhteliselt erinevad (näiteks poolakad nõudsid riiklikku iseseisvust, mis toonastes oludes oli mõeldamatu), siis jäi nende reaalne mõju Venemaa asjadele sisuliselt olematuks. Hiljem liitusid eesti saadikud kadettide saadikurühmaga. Eestlased ja lätlased nõudsid ka karistussalkade tegevuse uurimist, kuid valitsus hakkas asja menetlemisega venitama. Peagi saadeti I Riigiduuma laiali. Hiljem arreteeriti Tõnisson Viiburi märgukirjale (kus protesteeriti Duuma laialisaatmise vastu) allakirjutamise tõttu ja oli 1908. aastal 3 kuud vangis. Postimehe väljaandmine peatati 8 kuuks. Tõnissoni initsiatiivil loodi 1910. aastate alguses Eesti Noorsoo Kasvatamise Selts (ENKS) ja Ühistegevuse Edendamise Keskselts. ENKS rajas Lõuna-Eestisse mitu eestikeelset erakooli, eriti tütarlastele. Esimese maailmasõja ajal (1915) asutas Tõnisson Tartusse Ajutise Põhja-Balti Komitee, mille ametlikuks tegevuseks pidi olema vaid sõjapõgenike või muidu sõjas kannatada saanud inimeste abistamine, ent tegeles ka rahvuspoliitikaga, arutas üldisemaid ühiskondlikke probleeme ning esitas valitsusele seaduseparanduste ettepanekuid. Tõnisson 1917. ja 1918. aastal Pärast Veebruarirevolutsiooni nimetas Tõnisson Rahvameelse Eduerakonna ümber Eesti Demokraatlikuks Erakonnaks, mille juhiks jäi ta kuni 1919. aastani. Selle erakonna järeltulijaks sai Eesti Rahvaerakond. 1917. aasta 12. aprillil (vkj 30. märtsil) kuulutati tänu Eesti rahvuslike poliitikute pingutustele ning Petrogradis hiiglasliku meeleavalduse korraldanud eestlastele Vene Ajutise Valitsuse poolt Eestimaa rahvuskubermang, mis hõlmas kogu eestlaste etnilise asuala. Tõnisson oli varem toetanud kahekubermangulise autonoomse Eesti loomist, ent see idee oli tagasi lükatud. Milline oli tema mõtte ajend, on selgusetuks jäänud: Tõnissoni vastased nägid selles katset Lõuna-Eesti kuberneri koht enda kätte saada ning Tartu tähtsust kunstlikult upitada, pooldajad on rääkinud sellest aga kui tasakaalustatud regionaalpoliitika ja parema valitsuskorralduse loomise plaanist (kahe kubermangu korral oleks saanud lisaks kuberneridele ametisse panna ka kindralkuberneri, kel oleks kuberneridest tunduvalt enam võimu). Sama aasta sügisel sai Tõnissonist 5. juunil 1917 valitud Eesti Ajutise Maanõukogu liige. Oma sõnavõtus 1917. aasta septembris pakkus ta välja idee, et Vene riik on surmahaige ja Eesti peaks Venemaast lahku lööma ning moodustama vabade rahvaste föderatsiooni koos Rootsi, Norra, Soome, Läti ja Leeduga. Seda ei peeta veel otseseks taotluseks Eesti iseseisvumisele, kuid oli tugev samm sinnapoole. Föderatsiooni-ideed jäid Tõnissonile hingelähedaseks edaspidigi, hiljem hakkas ta propageerima demokraatliku Euroopa Föderatsiooni ideed. 1917. aasta novembris, kui oli toimunud enamlaste võimuhaaramine, oli Tõnisson üks peamisi Eesti demokraatliku opositsiooni juhte. Tema eestvedamisel toimus kuu lõpus "Tartu mäss", kus rahvas kogunes sinimustvalgete lippudega raekoja platsile, toetamaks Eesti Maanõukogu poolt 28. novembril vastu võetud otsuseid (Maanõukogu kuulutas end kõrgeimaks võimuks Eestis ja maa Venemaast eraldunuks) ning nõudmaks enamlaste diktatuuri lõpetamist. Seepeale arreteeriti suur hulk Eesti rahvuslasi, sealhulgas ka Jaan ja 1. Eesti jalaväediviisi ülem Aleksander Tõnisson. Mõlemad Tõnissonid viidi Tallinna Patarei vanglasse, kus kommunistide juht Viktor Kingissepp neid üle kuulas. Mõne aja pärast saadeti Jaan Tõnisson maalt välja ja nii sai temast pooleldi vastu tahtmist Eesti esimene välisesindaja. Ta asus kiiresti organiseerima Eesti välissaadikute võrku ja oli 1918. aasta sügiseni Eesti välisdelegatsiooni juht. Kogu selle aja viibis ta välismaal ja püüdis esialgu veel välja kuulutamata Eesti Vabariigile võita välisriikide toetust. Mõnevõrra see tal ka õnnestus: Eesti valitsust nõustusid de facto tunnustama Prantsusmaa ja Suurbritannia, mais 1918 ka Itaalia. Tõnisson ja liberaalne Eesti Vabariik 1918. aasta novembris naasis Tõnisson Eestisse, temast sai Konstantin Pätsi teise valitsuse portfellita minister. Ka ministrina jätkas ta Eesti esindamist välismaal. 1919. aasta algul nimetas Tõnisson oma erakonna ümber Eesti Rahvaerakonnaks ja osales Eesti Asutava Kogu valimistel, kus tema erakond jäi valimistulemuselt kolmandaks. Esialgu jäi ta opositsiooni, kuid sama aasta sügisel moodustas Tõnisson Eesti peaministrina oma esimese valitsuse, mis juhtis riiki kuni 1920. aasta juulini. Tõnissoni valitsuse ajal lõpetati edukalt Vabadussõda, sõlmiti Tartu rahu ja astuti esimesi samme normaalse riigikorralduse ülesehitamiseks. Juulis algas aga valitsuskriis, sest vasakpoolsed erakonnad otsustasid valitsusest lahkuda. Uus peaminister Ado Birk sai Asutavas Kogus aga väga väikese toetuse ja loobus valitsusjuhi kohast. Nii pani oma teise valitsuse kokku Tõnisson, ent seegi pidi enne aasta lõppu tagasi astuma, sest seekord tekkis vastuolu talumaade jagamise ümber (valitsus tahtis maid anda eelisjärjekorras Vabadussõjas silma paistnutele, ent sotsialistid olid selle vastu). Ametisse astus Ants Piibu valitsus. Järgnevalt oli Tõnisson I–V Riigikogu liige; 1923–1925 ja 1932–1933 Riigikogu esimees, 1927–1928 ja 1933 riigivanem ning 1931–1932 välisminister. Aastail 1919–1933 elas ta püsivalt Tallinnas ja osales poliitikas Tallinnas ning oli ka Tallinna linnavolinik. Postimehe majanduslikud raskused jätkusid. 31. juulil 1929 oli seis peaaegu lootusetu. 1930. aastal loovutas Jaan Tõnisson Postimehe väljaandmise Eesti Kirjastus-Ühisusele Postimees ja jäi ise Postimehe palgaliseks peatoimetajaks. Pankrotti välditi vaid raamatupidamislike manipulatsioonidega. 1928. aastal parandas Tõnisson suhteid Rootsiga, tehes sinna riigivanemana riigivisiidi ning valmistades nii ette kuningas Gustav V vastukülaskäiku 1929. aastal. Tõnissoni eesmärgiks oligi Eesti lähendamine Skandinaavia maadele, sest ta taipas, et Balti riikide omavaheline liit jääks välisjulgeoleku tagamiseks liialt nõrgaks. Ent Rootsi ei olnud liidust Eestiga reaalselt huvitatud ja hilisemad valitsused asusid otsima hoopis Poola toetust. Lõpptulemuseks oli see, et tuge ei saadud kusagilt ning Eesti pidi leppima nõrga ja lõdvalt seotud Balti Liiduga. Aastatel 1931–1932 oli Tõnisson teatava üllatusena Konstantin Pätsi valitsuse välisminister. 1932–1935 oli Tõnisson Rahvaerakonna, Kristliku Rahvaerakonna ja Tööerakonna ühinemisel moodustunud Rahvusliku Keskerakonna juht. Kui ta 1933. aastal uuesti valitsusjuhiks sai, oli tema suurimaks mureks lahendada Eestit ikka veel vaevav majanduskriis. Selleks oli vaja devalveerida Eesti kroon; et aga asi tekitas paljudes põllumeestes ja vasakpoolsetes vastuseisu, oli seda väga raske teha. Eelmised valitsused ei olnudki "krooni kukutamisega" julgenud tegeleda ning Pätsi valitsus oli isegi selle avaliku propageerimise keelanud. Tõnissoni valitsus tegi asja ära, kuid sattus seejärel konkurentide terava kriitikatule alla. Lisaks sellele süüdistati teda ka Eesti kahe sõjalaeva mahaparseldamises Peruule, kuigi tegelikult oli nende müügis kokku leppinud juba eelmine valitsus. 1. juunil 1933 pidas Jaan Tõnisson Vanemuises kõne põhiseaduse muutmisest. Kui ta oli öelnud: "Peame looma võimu, kes pole rippuv rahvaesitusest, kes aga ei teotseks omast tahtest, vaid seaduslikult ja lojaalselt," katkestas teda vapside tekitatud müra ja visati paukpadruneid. Politsei ajas mürgeldajad laiali ja Jaan Tõnisson sõitis minema. Järgmisel päeval kehtestas tema valitsus Tartus ja Tartumaal kaitseseisukorra. Tõnissoni valitsuse ajal toimus ka Vabadussõjalaste poolt esitatud uue põhiseaduse rahvahääletus. Poliitiline elu oli väga agressiivne, toimus lööminguid erinevate parteide esindajate vahel ja moodustati paramilitaarseid ühinguid. Jaan Tõnissoni valitsus Tõnisson kuulutas kogu riigis välja kaitseseisukorra, löögirühmad saadeti laiali ja valitsuse kritiseerimine ajakirjanduses keelati. Oktoobris 1933 toimus rahvahääletus, kus vabadussõjalaste eelnõu kindlalt võitis. Et Tõnisson oli sellesuunalisele arengule põhimõtteliselt vastu seisnud, siis pidas ta referendumi tulemust oma valitsusele ka umbusaldushääletuseks ning astus tagasi, tühistades eelnevalt kaitseseisukorra. Võimule sai Konstantin Pätsi viies valitsus. 17. jaanuaril 1934 sai Jaan Tõnisson vandeadvokaadiks. 11. märtsil 1934 kirjutas Jaan Tõnisson Postimehes: "Kui nüüd valitsus viimaks on hakanud end liigutama, siis tuleb ainult soovida, et see ei oleks ainuüksi möödaminevaks nähteks, vaid kavakindla aktsiooni alguseks, et tagasi tõrjuda tõsist hädaohtu, mis iseloomulikkude ajanähete järele otsustades juba lausa esile kerkib, nii et ka kõige heausklikumad ei saa selle ees enam silmi kinni pigistada. Kaitseaktsioon ei ole aga mitte ainult vajalik, vaid see peab olema ühtlasi tarvilikult haarav ja ulatuslik, ei tuldaks ainult väliseid nähteid kärpima, vaid ühtlasi katsutaks kõrvaldada ka hädaohu põhjuseid ja aluseid." Samas kirjutas ta, et sihilik ässitus on inimeste meeled ära uimastanud. Tõnisson ja 1930. aastate presidentaalne Eesti Esialgu toetas Tõnisson koos enamiku teiste Eesti poliitikutega 12. märtsil 1934 kogu riigis kehtestatud kaitseseisukorda, arvates, et see oli teostatud vaid korra ja stabiilsuse tagamiseks riigis, ning kui vapsid kui ohuallikas on likvideeritud, taastub normaalne demokraatlik riigikorraldus. Aastal 1935 vabastati Tõnisson seoses kirjastusühisuse sekvestri alla panemisega Postimehe peatoimetaja kohalt, samal aastal peatati Rahvusliku Keskerakonna tegevus. Tõnisson oli aastail 1935–1939 ta Tartu Ülikooli ühistegevuse professor. 5. novembril 1936 avaldas ta koos Juhan Kuke, Ants Piibu ja Jaan Teemantiga märgukirja Pätsi autoritaarsele valitsusele, nõudes demokraatia taastamist. Et seda tsensuuri tõttu Eestis avaldada ei saanud, ilmus märgukiri Soome ajalehes Helsingin Sanomat. 1938. aastal naasis Tõnisson poliitikasse ja kandideeris edukalt Riigivolikokku. Samal aastal oli ta Riigivolikogus presidendivalimistel ainus Konstantin Pätsi vastaskandidaat, kes seal suure häälteenamusega kaotas. 28. märtsil 1940 määras Vabariigi Valitsus Jaan Tõnissonile pensioni 250 krooni kuus. Seosed Nõukogude luurega 1939. ja 1940. aastal kohtus Tõnisson mitu korda Nõukogude spioonide ning värvatud agentidega (kelle sellisest staatusest Tõnissonil ilmselt teavet ei olnud, ta pidas neid lihtsalt Nõukogude-meelseteks tegelasteks), püüdes leida vastukaalu üha ähvardavamaks muutuvale Hitleri-Saksamaa ohule. Tema välispoliitiliseks arusaamaks oli, et kui Nõukogude-Saksa suhted on halvad, siis on nende vahel olevail riikidel võimalik iseseisvaks jääda, kui need aga omavahel kokkuleppele jõuavad, siis mitte. Nii lootis ta võib-olla anda oma panuse Nõukogude-Saksa vastasseisu tugevdamiseks. Samas ei panustanud ta ilmselt täielikult Nõukogude kaardile, sest otsis (ilmselt Johan Laidoneri ja Pätsi nõusolekul) Eestile toetust ka Rootsist, Soomest ja Suurbritanniast. Nõukogude agendid tema käest ilmselt mingeid riigisaladusi teada ei saanud ning pärast Talvesõja algust pettus Tõnisson Nõukogude-orientatsioonis täielikult. Oktoobris 1939 oli tapetud ka Tõnissoni poeg, noor ja lootustandev poliitik Ilmar Tõnisson, mistõttu teda tabas tugev vapustus. Ilmar Tõnissoni mõrvariks oli tema enda naine. Tõnisson haigestus raskelt ja tervenes alles 1940. aasta kevadeks. Selleks ajaks oli ta kohtumised Nõukogude esindajatega täielikult lõpetanud. Vangistamine ja kadumine Kui NSV Liit 17. juunil 1940 Eesti okupeeris, alustas Tõnisson avalikku võitlust demokraatia eest, püüdes kaasa aidata antikommunistlike kandidaatide ülesseadmisele juulikuistel Riigivolikogu valimistel. 12. detsembril 1940 ta arreteeriti, peeti kinni Pagari tänava sisevanglas ning ta oli vähemalt kuni 1941. aasta juunini Tallinnas ülekuulamistel. Seal käitus ta sirgeseljaliselt ja kindlameelselt, keeldudes nimetamast oma mõttekaaslasi ning andmast muud kommunistidele kasulikku infot. Tema edaspidise saatuse kohta kindlaid andmeid ei ole, võimalik, et ta lasti 1941. aasta juulis maha. Kaupo Deemant ja teised Tõnissoni elu ja tegevust uurinud ajaloolased on jõudnud järeldusele, et pärast 2. juulil korraldatud farslikku kohtuprotsessi lasti Tõnisson koos mitme teise avaliku elu tegelasega järgmisel päeval maha. Mitmed inimesed on siiski väitnud, et nägid Tõnissoni ka pärast 1941. aastat: küll deporteeritute rongis, kuskil asulas teisel pool Uuraleid ning isegi pärast sõda Tartu raudteejaamas. Ilmselt ei tasu neid teateid eriti tõsiselt võtta. Tõnisson kui rahvusmüüt Jaan Tõnissoni kui rahvusliku suurkuju ja isegi müüdi olemust ning tekkepõhjusi on käsitlenud oma 1933. aastal ilmunud artiklis folklorist Oskar Loorits. Ta toob selles ära levinumaid müüte ja legende Tõnissoni ehk Koodi-Jaani või ka Vana Jaani kohta ning püüab jõuda ka hüüdnimede paneku põhjusteni. Loorits on pakkunud hüüdnime Koodi-Jaan tekke oletustena välja neli versiooni: Mulgimaal olnud koodimehed kottiajajatest lastehirmutised ning kommunist Hans Pöögelmann ähvardanud, et kapitalistist natsionalist Koodi-Jaan tuleb ja ajab kogu Eesti kotti; Setumaal olnud Koodi Jaan naljamehe sünonüüm ja pilkeks pandud see siis ka Tõnissonile; 1905. aasta revolutsiooni ajal ähvardanud töölised Tõnissoni kotti ajada ja too hüüdnud neile seepeale, et neile on kooti vaja; Tõnissoni pooldava kirjasaatja sõnul olnud "tõnissonlaste" enda versioon järgmine: Tõnisson saanud hüüdnime selle järgi, et öelnud korra, et mõisnikele tuleks koodiga koonu pihta anda. Milline versioon nendest (kui üldse) on õige, ei ole ilmselt võimalik kindlaks teha. Kui Koodi-Jaanist kujunes pigem pilkenimi, siis Vana Jaan oli kahtlemata austav nimetus. Samas on mitme leeri poliitilised vastased andnud Tõnissoni kohta ka ülikriitilisi hinnanguid. Nii on Eesti viimane ametisse astunud saadik Oskar Öpik kirjutanud: Tõnisson oli hull (paranoia) järgmiste selgete sümptoomidega: suuruse hullustus, huumori absoluutne puudumine, ebaausus ja silmakirjalikkus, mis aga olid n-ö siirad, sest seda tüüpi hullud peavad enda suhtes kõike lubatuks, kuna nende arvates ei maksa nende kohta need normid, millede täitmist nad karmilt nõuavad teistelt. See hull oli ümbritsetud kaasajooksjatest, kellel samuti oli vähe ausust ja tarkust, kuid kes kasutasid võimalust sõita tarmuka "rahvajuhi" – tegelikult hullu (kõik niisugused hullud on erakordselt tarmukad [oma] sõiduvees). Kõik see lõppes lihtsa reetmisega ja enamlastele Eesti – aga ka iseenda – kättemängimisega. Kronoloogia 1878–1886 Tusti külakool 1888 lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi 1888–1892 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, õigusteaduste kandidaat 1892–1894 töötas Postimehe toimetuses 1894–1896 kohtu-uurija ja kohtuameti kandidaat Orjoli kubermangus 1896–1930 Postimehe omanik 1896–1935 Postimehe peatoimetaja (vaheaegadega) 1898–1930 trükikoja ja raamatukaupluse omanik Tartus, samal ajal ka vandeadvokaat 1908 oli vangis Viiburi üleskutsele allakirjutamise eest 1935–1939 Tartu Ülikooli ühistegevuse professor. Poliitiline tegevus 1905–1917 Eesti Rahvameelse Eduerakonna juht 1906–1907 I Vene Riigiduuma (Liivimaa talupoegade saadik, autonomistide rühm) 1915–1917 Ajutise Põhja-Balti Komitee esimees 1917–1919 Eesti Demokraatliku Erakonna juht 1917–1919 Maanõukogu (Maapäeva) saadik 1917–1918 Eesti välisdelegatsiooni juht 1918–1919 Ajutise Valitsuse portfellita minister, ministrina Eesti esindaja välismaal 1919–1932 Eesti Rahvaerakonna juht 1919–1920 Asutava Kogu liige 18. november 1919 – 28. juuli 1920 peaminister 30. juuli 1920 – 26. oktoober 1920 peaminister 1920–1937 I–V Riigikogu liige 1923–1925 II Riigikogu esimees 9. detsember 1927 – 4. detsember 1928 riigivanem 1931–1932 välisminister 1932–1933 V Riigikogu esimees 1932–1935 Rahvusliku Keskerakonna juht 18. mai 1933 – 21. oktoober 1933 riigivanem 1938–1940 Riigivolikogu liige Ühiskondlik tegevus 1891–1892 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees 1898–1917 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees 1902 Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõukogu esimees 1908–1917 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi esimees 1909–1916 eelnevale seltsile kuulunud tütarlastegümnaasiumi kuratooriumi esimees 1909–1920 Eesti Kirjanduse Seltsi eestseisuse liige 1932–1940 Eesti-Suurbritannia Ühingu esimees 1933–1940 Eesti-Rootsi Ühingu esimees 1936 rahvusvahelise ühistegevuse instituudi liige Tunnustus 1920 Vabadusristi III liigi 1. järk 1921 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane 1922 Vanemuise Seltsi auliige 1928 Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu I aste 1928 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor 1928 Tartu Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu auliige 1929 Eesti Kirjanduse Seltsi auliige 1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk 1930–1933 Eesti Ajakirjanikkude Liidu auliige 1931 Eesti Karskusliidu auliige 1938 Valgetähe I klassi teenetemärk 1938 Tartu majaomanike ühingu auliige 1939 Tartu aukodanik ka Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi, Tartu Meestelaulu Seltsi jt auliige. Läti Kolmetähe Ordu 1. järgu teenetemärk Mälestuse jäädvustamine Tartus on tema auks nimetatud Tõnissoni tänav. 11. aprillil 1991 asutati Jaan Tõnissoni Instituut, mis tegeleb Eesti demokraatliku korra ja kodanikuühiskonna arendamise, eriti hariduselu edendamisega. 2001. aastal püstitati Tartusse (Tõnissoni platsile Postimehe maja vastas) Jaan Tõnissoni mälestussammas. 2010. aastal ilmus Soome poliitiku Erkki Tuomioja raamat "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus" (tõlgitud eesti keelde 2011). 2015. aastal pandi Jaan Tõnissoni Seltsi algatusel Tõnissoni lähedaste hauaplatsile Tartus Raadi kalmistul Jaan Tõnissoni mälestuskivi. Kirjanduslik tegevus Jaan Tõnisson kirjutas luuletusi ja ühe näidendi. Teoseid "Ühistegevuse alalt"; Tartu, 1935 "Ühistegevuse üldkursus", I ja II osa (Jaan Tõnissoni loengute kokkuvõtted); Tartu, 1936 Artiklid Maa ja rahva vaim, Oma maa, II osa Soome-Eesti lähenemise reaalpoliitilistest sihtjoontest., Soome-Eesti hõimualbum nr I Isiklikku Jaan Tõnisson abiellus 6. aprillil 1910 Hildegard (Hilda) Lõhmusega (1890–1976). Neil sündis viis last: pojad Ilmar (1911–1939; tapeti oma abikaasa Amanda Tõnissoni poolt), Heldur (1912–2014; oli üks rikkamaid eestlasi maailmas) ja Rein (1918–1934) ning tütred Hilja (1916–1976) ja Lagle (1922–2006). Jaan Tõnissonile kuulus Tartu telefoninumber 1. Vaata ka Jaan Tõnissoni instituut Jaan Tõnissoni Selts Jaan Tõnissoni esimene valitsus Jaan Tõnissoni teine valitsus Jaan Tõnissoni kolmas valitsus Jaan Tõnissoni neljas valitsus Märkused Arvatavalt selle allika põhjal ongi Tallinna botaanikaaias sisenedes paremat kätt oleva aiaäärse tee kõrval oleval mälestusplaadil märgitud surmakuupäevaks 3. VII 1941, kuid see on siiski vaid oletus. Viited Kirjandus Hans Kruus, "Jaan Tõnisson Eesti kodanluse juhina". Tartu 1921 "Jaan Tõnisson. Tagasivaateid ja mälestusi tema 60 a. sünnipäevaks" (koguteos, autorid Anton Jürgenstein, Jaan Lattik, Peeter Põld, Oskar Kallas, Aleksander Tõnisson, Karl Eduard Sööt), Tartu 1928, 88 lk "Jaan Tõnisson töös ja võitluses. Koguteos tema seitsmekümnenda sünnipäeva puhul" (sisaldab Jaan Roosi ülevaate "Jaan Tõnissoni elukäik" lk 11–98 ning 90 autori meenutusi ja artikleid), Tartu 1938, 612 lk. Märt Raud, "Kaks suurt: Jaan Tõnisson, Konstantin Päts ja nende ajastu". Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1953; 2. trükk Olion, Tallinn 1991 Toomas Haug, Mart Laar, "Jaan Tõnisson ja Konstantin Päts" – Looming 1988, nr 9, lk 1246–1254 Jaan Tõnisson oli pikka aega Patareis. Eesti Päevaleht, 28. august 1992, nr 66, lk 5. "Jaan Tõnisson Eesti välispoliitikas, 1917–1920: dokumente ja materjale". Tallinn 1993 Kaupo Deemant, "Jaan Tõnissoni ja Nõukogude luure salajastest suhetest" – Akadeemia 1998, nr 9, lk 1815–1829 Tiiu Põld, "Märgitud mees" (NKVD kuritööd Eestis 1940–41). Tänapäev, Tallinn 2000 (Jaan Tõnissoni vanglatoimikust lk 8–31 ja lisad) Oskar Loorits, "Koodi Jaan – kuidas tekivad kangelasmüüdid?" – Akadeemia 1989, nr 9, lk 1949–1965 Peeter Tarvel, "Jaan Tõnissoni rahvuspoliitiliste vaadete kujunemine" – Demokraatia tulevik. Tartu: Ilmamaa, 2002, lk 354–403 Krista Aru, "Üks kirg, kolm mõõdet. Peatükke eesti toimetajakesksest ajakirjandusest: K. A. Hermann, J. Tõnisson, K. Toom". Seeria EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost, nr 6, EKM Teaduskirjastus, Tartu 2008, 480 lk (II osa "Jaan Tõnisson ja Postimees (1896–1935)" lk 107–307) Erkki Tuomioja, "Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys", Helsingi: Tammi 2010, 352 lk, ISBN 9789513157319; eesti keeles: "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus", soome keelest tõlkinud Kadri Jaanits ja Katrin Kurmiste. Varrak, Tallinn 2011, 334 lk; ISBN 9789985322246 Ülo Mallene "Jaan Tõnisson töös ja võitluses". Postimees, 31. juuli 1993 Ülo Mallene "Jaan Tõnisson ja ühistegevus Eestis". Kirjastus SE&JS, Tallinn 2014. Krista Aru "Jaan Tõnisson — rahvajuht ja riigivanem" ISBN 978-9949-630-04-2 (ISBN 978-9949-630-05-9 ja ISBN 978-9949-630-06-6) Jaan Tõnisson — rahvajuht ja riigivanem, Rahvusarhiiv, Tartu 2019 Välislingid Jaan Tõnissoni kõne mais 1939 olukorrast Euroopas ja selle mõjust Eestile Krista Aru "Katse näha Jaan Tõnissoni", ettekanne Tuglase Seltsis, 28. oktoober 1999 Alo Lõhmus, "Mees, kes sõi tuld ja rüüpas sädemeid peale" Postimees, 31. mai 2001 Jaan Tõnissoni elulugu Jaan Tõnissoni Instituudi kodulehel Jaan Tõnisson, Vikerraadio saatesarjas "Eesti lugu", 16. veebruar 2008 Ilmunud 23. veebruaril 2007 ajalehes Sirp: Juhtima peab üleüldine tulu ja tõsine mehemeel Saateks Jaan Tõnissoni juhtkirjadele Meie politilise elu terwenemise tee Meie politiline elu nõuab terwendust Jaak Valge, Postimees: Jaan Tõnisson suure kriisi ajal: majandus õnnestus päästa, demokraatia aga mitte Postimees, 20. detsember 2008 Ene Puusemp. Elusoojad mälestuseniidid ulatuvad suurmeheni, Tartu Postimees, 22. detsember 2008 Krista Aru. "Tartu renessansipäevil loodi kodanikuühiskonda" Sirp, 8. oktoober 2010 Ajavaod: Aatemehe "Postimees", ETV, 30.10.2011 (ERRi arhiiv) Ülo Mallene "Õiguse eest võideldes kindlustame iseenda ja oma rahva vabaduse" Postimees, 22. detsember 2018 Marju Lepajõe "Märkmeid Jaan Tõnissoni hariduskäsitusest" Looming 12/2019; ERR, 27.12.2019 Eesti riigivanemad Eesti peaministrid Eesti välisministrid Asutava Kogu liikmed I Riigikogu liikmed II Riigikogu liikmed III Riigikogu liikmed IV Riigikogu liikmed V Riigikogu liikmed Riigikaitse Nõukogu liikmed Riigi Majandusnõukogu liikmed I Riigivolikogu liikmed Tallinna linnavolikogu liikmed II Riigivolikogu vastaskandidaadid Eesti Rahvaerakonna poliitikud Rahvusliku Keskerakonna poliitikud Eesti Kirjameeste Seltsi liikmed Kaitseliidu Vanematekogu liikmed Eesti Olümpiakomitee liikmed Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed Vene Riigiduuma liikmed Ülevenemaalise Asutava Kogu liikmed Eesti advokaadid Eesti õigusteadlased Eesti karskustegelased Eesti ühistegelased Liivimaa inimesed Tartu Ülikooli professorid Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased Tartu ülikooli audoktorid Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed Tartu aukodanikud Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid Eesti Punase Risti teenetemärgi kavalerid Kolme Tähe ordeni kavalerid Hukatud Eesti poliitikud Sündinud 1868 Surnud 1941


text: Paiknedes sobivalt Surabaya poodlemine, restoranid, äri alas, lubab Tjahaja Baroe Homestay Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Museum 45, Hiina saatkond, Golden City Mall vahetu lähedusega. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Tjahaja Baroe Homestay kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu toateenindus, ajalehed, pesuteenus, 24-tunnine toateenindus, parkla. Tjahaja Baroe Homestay õhkkond peegeldub igas numbritoas. rõdu/terrass, dušš, teler, konditsioneer, laud on vaid mõned võimalustest, mis on Sinu kasutuses. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad aed, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Naudi Tjahaja Baroe Homestay ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


text: Asudes mugavalt Phuket's, on The Residence Resort & Spa Retreat suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Kesklinna põnevus on vaid 30. Km kaugusel. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Bang Tao rand, Laguna Phuketi golfiklubi, Laem Singhi rand, läheduses. The Residence Resort & Spa Retreat pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Phuket's. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: pesuteenus, kiirbussi teenus, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, baar. Hotelli majutusteenused on hoolikalt suunatud kõrgeima astme mugavuse ja heaolu saavutamiseks; igal toal on vann, hommikumantlid, in room safe, laud, traadita internetiühendus (lisatasu eest). Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. The Residence Resort & Spa Retreat on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Phuket's.


text: SSL International Site Kui sa seda juba ei tea, Durexi omanik on SSL International plc. Kliki siin, et vaadata SSL'i veebisaiti. UNAIDS Kliki siin, et vaadata UNAIDS'i veebisaiti. Unicef Kliki siin, et vaadata Unicefi logo World Health Organisation Kliki siin, et vaadata Maailma terviseorganisatsioon Durex Network Kliki siin, et teada saada, kuidas Durexi võrgustik edendab teadmisi turvalisest seksist ja edendab vastutustundlikku seksi üle maailma.


Erinevus Nginxi ja Unicorni vahel Peamised erinevused: Nginx 'mootor x' on vaba ja avatud lähtekoodiga HTTP server, mis võib töötada ka tagasipööratud puhverserverina. See on ka IMAP / POP3 puhverserver. Unicorn on HTTP-server, mis on mõeldud Rack-rakendustele. See on võimeline teenindama kiireid kliente spetsifikatsioonides, nagu madala latentsusega ja suure ribalaiusega ühendused. Unicorn on rack-tüüpi server, samas kui Nginx on puhas veebiserver. Nginx on hääldatud kui „mootor x”. See on vaba ja avatud lähtekoodiga HTTP server, mis võib töötada ka tagasipööratud puhverserverina. See on ka IMAP / POP3 puhverserver. Algselt kirjutas see 2002. aastal Igor Sysoev. See on välja töötatud lahendusena, mis on apache'is c10k tuntud; suure hulga taotluste samaaegne käsitlemine. Selle probleemi lahendamiseks struktureeris Nginx sündmuse juhitud režiimis. On teada, et see on kerge ja suure jõudlusega HTTP-server. See pakub põhilisi HTTP-serveri funktsioone, näiteks - staatiliste ja indeksfailide, modulaarse arhitektuuri, SSL-i ja TLS-i SNI-toe teenindamine jne. Kõik võrguühendused toimivad blokeerimata. Seda juhib eelnevalt määratud arv töötajaid ja iga protsess teostatakse ühe lõimena. Üks Nginxiga seotud piiranguid on see, et moodulite loomine on raske ülesanne. Unicorn on HTTP-server, mis on mõeldud Rack-rakendustele. See on võimeline teenindama kiireid kliente spetsifikatsioonides, nagu madala latentsusega ja suure ribalaiusega ühendused. See on autoriõigusega kaitstud tarkvara. Seda saab jagada või muuta vastavalt GNU General Public License tingimustele. Samuti kasutab see Unixi / Unixi sarnaste tuumade omadusi. Selles serveris ei ole koormuse tasakaalustamine kunagi probleem, kuna seda haldab operatsioonisüsteemi kernel. See aitab kõiki riiulirakendusi. Aeglaste klientide puhul töötab see puhverdava tagasipööratud puhverserveriga. See töötab Unixi sarnastel platvormidel ja seega järgib sarnaseid UNIX-i põhimõisteid. Unicorn on põhiliselt eelhargnev server, mis tähendab, et vanemprotsess kuulab ühte sadamat ja loobub teatud arvul lapsi. See hoolitseb laste eest, säilitades nendega seotud taotluste tasakaalu. Seda kasutatakse kõige enam Ruby rakendustes. Standardseid Unixi signaale kasutatakse sellega suhtlemiseks või suhtlemiseks. Üks selle serveri suurimatest saavutustest on see, et taaskäivitamiseks kulub null-seisakuid. Mõlema eelise saamiseks luuakse mõlemad neist koosnevas seadmes. Nginx saadab päringu Unicorn'i töötajate basseinile. Ükssarvikukapten hoolitseb töötajate eest ajal, mil operatsioonisüsteem tasakaalustab. Nginxi ja Unicorni võrdlus: Unicorn on HTTP-server, mis on mõeldud Rack-rakendustele. See on võimeline teenindama kiireid kliente spetsifikatsioonides, nagu madala latentsusega ja suure ribalaiusega ühendused. See on autoriõigusega kaitstud tarkvara. Nginx 'mootor x' on vaba ja avatud lähtekoodiga HTTP server ja tagasikäik. See on ka IMAP / POP3 puhverserver. Algselt on selle kirjutanud Igor Sysoev. See on täisfunktsionaalne veebirakendusserver, mis kasutab ära Unixi / Unixi sarnaste kernerlite funktsioone. kõrge jõudlus, stabiilsus, rikkalik funktsioonide komplekt, lihtne konfiguratsioon ja väike ressursikasutus. Madalaid kliente saab teenindada vaid tagurpidi kasutades, mis suudab täielikult rahuldada nii Unicorni kui ka aeglase kliendi vahelise taotluse ja vastuse. Moodulite loomine on väga keeruline. Unicornit kasutatakse Ruby on Rails'i rakenduste teenindamiseks ja otsitakse / home / rails faile. see teenib staatilist sisu, näiteks pilte, ja edastab taotluse Unicornile


Sodiaagisaladused. Kuidas täna tõusev noorkuu mõjutab sinu sõprussuhteid? World News - горячие новости часа Sodiaagisaladused. Kuidas täna tõusev noorkuu mõjutab sinu sõprussuhteid? Täna õhtul tõuseb taevasse Veevalaja märgis selle kümnendi esimene noorkuu. Peale töist ja maalähedast Kaljukitse toob Veevalaja meile mõnusa pahvaka sotsiaalset energiat, mis võib olla väga hea aeg sõpradega uute plaanide paika panekuks. Ent kui ideaalselt sujuvad noore kuu valguses sinu suhted semudega? Sirje Toomla: mets eesti meeles ja keeles Lühendatud Rootsi rallist kujunes Elfyn Evansi sõu Pindi: jutt kinnisvarahindade langusest on eksitav Galerii: liidu sõudemeister ja tema eakad kaaslased tõsteti lae alla Võimas dokfilm «Naine» annab sõna 2000 naisele 50 riigist Kollanokk Rovanperä pani punktikatsel kuuekordse maailmameistri paika Põhjus, miks ameeriklased Trumpi valivad Elutoasõbralikuks tehtud õuduslugu Lapsele võib kõige ohtlikum olla kodu Galerii: aasta kultuurisõbrad on Feliks Mägus ja Olerex Tammsaare muuseumis on avatud näitus «Olla laev. Jaan Kross ja meri» President Vladimir Putin võib Tartusse kongressile tulla, aga võib ka tulemata jääda Koroonaviirus võib tugevalt mõjutada Euroopa puidutööstust Tõmmuks näoks joonistatud moorapead läitsid Saksamaal rassismiskandaali Segadus Saksamaal paneb löögi alla ELi eesistumise Raamatuportaali test: kui hästi tunned «Sipsikut»? Evans näitas, et MM-tiitel on tänavu väga lahtine


ja seda annab kasutada ka värvimisel


10. Infopoliitika elluviimine peab soodustama eraettevõtluse uutele vormidele sobiva ja stabiilse ettevõtluskeskkonna loomist ning vähendama bürokraatlikke tõkkeid ja eraldusjooni. Lõppkokkuvõttes on infopoliitika eesmärgiks üldise heaolu tõusule kaasaaitamine.


text: http://vikerraadio.err.ee/helid?main_id=1937101 Jõulude eel esietendub kõikjal üle Eesti märkimisväärselt palju lastelavastusi. Osa neist teatrites, osa lasteaedades ja koolides, mõnda reklaamitakse suurtel plagudel, mõnd teist tagasihoidlikumalt, paljudest tegemistest jääb info üldse siseringidesse. Lasteteatri vastutusest ja hetkeseisust räägib Leino Rei, kes muuhulgas kuulub Salme Reegi nimelise auhinna žüriisse, ning oma vaatepunkti pakub Aivo Sadam, kes veab Tallinna Lasteteatrit Lepatriinu, mis annab etendusi lasteaedades ja koolides. Lasteteatrimaastik vajab tähelepanu mitte üksnes lapse või lapsevanema poolt, Tallinnas Kunstihoone Galeriis on 28. detsembrini avatud Krista Möldri ja Neeme Külma installatiivne ühisnäitus “Kohalolu”, mis tegeleb ruumi tajumise võimalustega. Kuidas seda näitust vaadata ja mis mõtted selle taga veel on, kõnelevad kunstnikud Krista Mölder ja Neeme Külm. Päevikut pidas interdistsiplinaarne Maike Lond. Lasteteatri teema vahele aitas muusikat leida Lauri Kaldoja, kõlasid fragment Raimo Kangro lasteooperist “Ooperimäng” ja samuti Kangro “Miks?”; lisaks “Lumekuninganna laul” telelavastusest “Lumekuninganna” Ülle Kaljuste esituses, Brian Eno “Innocenti”, Maike Londi “Go!Fly!” ja Destroyer “It’s Gonna Take An Airplane”.


Müüa maja, 5 magamistuba, Vanasilla tee, Laagri, Saue vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE Müüa maja, 5 magamistuba - Vanasilla tee, Laagri, Saue vald, Harjumaa Kinnistu, kivimaja, kogupind 356 m2 Lisainfo: garaaž, elekter, ventilatsioon, profiilplekk-katus Tallinna külje all Laagris ootab uusi omanikke ruumikas peremaja koos suure ja mõnusa krundiga. Hoone on valminud 1981. aastal ühekorruselisena. Aastal 2009. ehitati välja teine korrus. Maja üldpind on 356 m2, millest elamipinda on 254 m2. Elamu esimesel korrusel paiknevad suur elutuba, eraldi köök, kaks magamistuba, kabinet, vannituba koos tualetiga ja läbi kahe korrusel ulatuv valgusküllane veranda. Esikust viib uks garaaži, kus on ka töötuba. Teisel korrusel asuvad avar trepihall kamina ja piljardilauaga, kaks magamistuba ning saun koos duširuumi ja tualetiga. Hoone all paikneb avar kelder, kus asuvad ka katlaruum ning panipaik. Maja siseviimistlus on heledates toonides. Tubade seinad on tapeeditud, köögis ja esikutes värvitud. Põrandaid katab parkett. Sanitaarruumid on plaaditud. Talvel annab sooja keskküttekatlal koos tubades paiknevate radiaatoritega. Lisaks asub köögis soojamüüriga puupliit. Kuum vesi tuleb boilerist. Majal on soojustagastusega ventilatsioon. Hoone energiaklass on C. Majal on olemas kasutusluba. 1800 ruutmeetrine krunt on hooldatud ja aiaga piiratud. Siin kasvavad viljapuud ja põõsad. Maja taga asuvad suveköök koos terrassiga, väike töökoda ja kasvuhoone. Maja asub tupiktänava lõpus, tänu millele on siin vaikne ja rahulik. Ümbruskond on äärmiselt pere- ja lastesõbralik. Piirkonnas asuvad mitmed lasteaiad ja Laagri kool koos spordikeskusega. Lähedal on Selver ja bussipeatused. Tallinna kesklinn asub 15 km kaugusel. Kui otsid oma perele linnalähedast rahulikku kodu, siis helista julgesti ja läheme vaatama. Lähim lasteaed ~ 160 m Nõlvaku Lasteaed ~ 830 m Tuleviku Lasteaed ~ 840 m Tallinna Lasteaed Kaseke ~ 900 m Veskitammi Lasteaed ~ 3.1 km Tallinna Lasteaed Nõmmekannike ~ 5.2 km Tallinna Rahumäe Põhikool Lähim peatus ~ 250 m Sillaotsa 113 119 163 18 18A 191 27 ~ 280 m Vana-Pääsküla 113 119 163 191 705 708 ~ 290 m Vanasilla L1 ~ 380 m Laagri R12 R13 R14 R16 277 000 € 778 €/m2 Tere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 5 magamistuba - Vanasilla tee, Laagri, Saue vald, Harjumaa Vastust ootama jäädes Saadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3222694 Kommentaar:


KIR81VF30 integreeritav külmkapp - rde.ee KIR81VF30 integreeritav külmkapp Toote kood: 475043 Hind: 629.89 € Saa teavitus e-postile, kui hind langeb alla 629.89 € Igakuise makse summa: 110.18 € Toote hind: 629.89 € Krediidikulu kogusumma lepinguga 24 kuuks: 661.08 € Enammakse kogusumma lepinguga 24 kuuks: 31.19 € Peamised omadused: Bosch KIR81VF30 Kirjeldus: Bosch KIR81VF30 Külmikust AEG SCT-81800S1 saab kogu pere või perepaari majapidamises ustav abimees, samas kõlbab see suurepäraselt ka ühele isikule. See võimaldab varuda mõnusalt värskeid puuvilju ja maitserohelist pikaks ajaks, hoides ära niiviisi ülemäärastest ostudest. Külmkapp AEG SCT-81800S1 on varustatud ruumika, kuid samas kompaktse sügavkülmikuga, mis paikneb külmiku alumises sektsioonis. See võib vaevata sügavkülmutada värskelt korjatud juurvilju või seeni ning talletab neis Teie jaoks vajalikke toitaineid. Muuhulgas paistab külmkapp AEG SCT-81800S1 imeline välja pisemas köögis. Väga energiasäästlik külmkapp BOSCH KIR-81VF30 nendele, kes peavad tähtsaks tervislikku eluviisi ja muretsevad keskkonna pärast, ja neile, kes soovivad minimeerida elektrikulu ning eelistavad ökodisaini. Kandes hoolt inimeste tuleviku eest, töötas EL välja ökodisaini idee, mille järgi aitab А++ klassi külmkapp BOSCH KIR-81VF30 säästa energia kulu, aitab hoida looduslikku tasakaalu ning täidab peale selle efektiivselt tavalise külmkapi toiminguid – talletab pikaks ajaks erinevate piimatoodete kasulikud omadused. Elektrooniline juhtimine võimaldab vahetada külmkapi BOSCH KIR-81VF30 käske nuppude abil. Sedasi saate kergelt määrata soovitud temperatuuri ja funktsioone. Kiirjahutuse funktsioon laseb vähese ajaga maha jahutada väga palju söögiaineid jahekambris juba säilitatavaid kahjustamata. Teatud ajaks kukub temperatuur BOSCH KIR-81VF30 külmiku sees +2 °C-ni ning niipea, kui just külmapandud toiduained on jahtunud ja jõuavad juba külmade söögiainetega sarnase temperatuurini, lõpetab programm oma töö. Külmkapi BOSCH KIR-81VF30 unikaalses värskuse sektoris säilitatakse kogu aeg keskmist temperatuuri -2 kuni +2 °С ning õhuniiskust 90-100%, see loobki nõutud keskkonda maitserohelise ja puuviljade vitamiinide ja välise ilme pikemaks hoidmiseks. Kui Teie köök on väikesemõõtmeline või Te korteris ei jätku ruumi külmiku paigutamiseks niiviisi, et see ei segaks ringiliikumist ega varjaks lähedalseisvat mööblit või seadmeid, võib paigaldada ümber külmkapi BOSCH KIR-81VF30 uksehinged mistahes pererahva jaoks sobivale poolele, kuhu need avanema hakkavad, takistamata muude olmetarvete ja sahtlite kasutust. See on väiksema köögi puhul imeline lahendus. Tarnevõimalused | Maksevõimalused Toote kood: 475043


Jaak Madison: väide, et ma tungisin Tallinki laeval naistöötajate kajutitesse, on absurdne(277) Riigikogu liige Jaak Madison (EKRE) peab süüdistusi Tallinki laeval töötamise ajal naistöötajate kajutitesse tungimise ja nende ahistamise kohta absurdseteks. „Aga millal, mis kuupäeval, mis laeval, kus kohas, kellele?“ ütles Madison kommentaaris Delfile, et Postimehe artikkel on väga umbmäärane. „See on ju lolluse tipp. Tulla siukse asjaga täiesti anonüümselt – me ei tea ei kelle poolt, millal, kus kohas – täpselt fakte. Ja võime rääkida ahistamise süüdistusest!?“ imestas Madison. Küsimusele, kas mõni artiklis kõlanud väide on ka tõene, vastas Madison, et ei tule meelde küll. „Ma lugesin selle läbi, see oli ikka päris omamoodi komöödia lugemine. Parem kui Miki Hiir,“ sõnas ta. Madison märkis, et ta ei tea, milliselt töötajalt kopeeritud uksekaardiga tuppa tungimise süüdistus tuleb, aga tavatöötajate kajutiuksed ei käi tema sõnul lahti üldse uksekaardiga, vaid need on üldiselt alati avatud, ega käi lukus. „Meeskonna alas keegi ju ei ebausalda üksteist,“ rõhutas Madison. Riigikogulane lisas, et kui teha uus kajutikaart, siis vana kaart läheb tavaliselt automaatselt kinni ja seda enam kasutada ei saa. „Siis peaks alati uuendama põhikaarti,“ tõstatas ta küsimuse, kas väidetavad ahistamise ohvrid käisid muudkui endale uusi kaarte tegemas. Kajutikaartide kopeerimine ei ole Madisoni kinnitusel kuigi keeruline ja töö käigus tehakse uusi kaarte sageli. „Uusi uksekaarte tehakse loomulikult massiliselt, aga tulla sellise asjaga süüdistama – ma ei oska midagi kommenteerida ausalt öeldes.“ EKRE saadik Jaak Madison on olnud ka varem avalikkuse tähelepanu all seoses natsiteemalise postituse ja telefoni omastamisega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71318763


text: pilve koht: mitu moraali Postitaja: Aare Pilv kell 16:57 Hea arutlus, aitäh. 3. nov 2012 11:18:00 Ma ise kunagi mõtlesin sellise asja peale, et poliitikust teeb hea poliitiku, kui ta ei ole edukas ainult suurtes ülesannetes (milles on muide kerge suur ja tähtis paista, näide: Savisaar rahvast Toompeale kutsumas), vaid kui ta on edukas väiksemates rahuaja ülesannetes (see on kuradi keeruline, näiteid teame vähem, sest neist ei kirjutatagi ajalooõpikus). Pärast NATO ja EU liitumist ei ole kõnealune seltskond suutnud seda transformatsiooni teha ning leiutab vaenlast ja hädaohtu kõikjal ning dignifitseerib ennast selle ainsa lahendajana. Mis on muidugi jabur, arvestades, et kõik Eesti valitsused on ka ilma Reformierakonnata teinud täpselt ühesuguseid samme. Kui Reformierakond seejuures aga arvab, et eriti professionaalne oli näiteks pensionireformi 2. samba sissemaksete arvelt eelarve tasakaalus hoidmine, siis võiks kaks korda järele mõelda. P.S. Mis puudutab reetmise retoorikat inimese puhul, kes läheb probleemidest "vales kohas" rääkima, siis lugesin hiljuti raamatut "How criminals communicate" ning vähemalt seal kirjeldati mõningaid sarnaseid koode siiski maffiaorganisatsioonide võtmes. 4. nov 2012 09:03:00 4. nov 2012 09:04:00 Tõesti tänuväärne eritlus. Kas valitsuses praegu tooni andev moraal on aga midagi täiesti uut või vana — nt võimu taastanud endiste kommude (teise ešeloni) tsviilühiskonna vastase külma sõja moraal uuel tasemel? Mulle paistab, et too meid valitsev moraal on ennemini hästi unustatud vana kui et uus mood. Väärtuslik on ka AP looritet vihje E(NS)V võimurite sõjameheliku kõlbluse olemuse antidemokraatlikkusele. See on otse öeldes demokraatia usureerimine. Ja üks Eestis praeguseks tekkinud võimuolusid enim soodustanud tegureid on partokraatlik valimissüsteem. Lööge mind või maha, aga ei suuda ma mingit muud väljapääsu kujutleda kui revolutsioonilist. 4. nov 2012 13:37:00 Revolutsioonilisuse koha pealt jään eriarvamusele. Kommentaari saatis ka keegi S. - ma ei avalda seda siinkohal kahel põhjusel: esiteks tasub tähele panna siinse blogi allservas olevat märkust, et ma ei soovi anonüümseid kommentaare, teiseks ei soovi ma avaldada kommentaare, mis kasutavad võtet argumentum ad hominem. 4. nov 2012 22:25:00 Revolutsiooni poolt või mitte, aga sotside soovitet erakorralised parlamendivalimised ei vii kah kuhugi... Meil tuleb siis lähitulevikus leppida ja kohaneda (neo)korporatiivse süsteemiga, sest just korporatiivsus on selle meil võimutseva grupimoraali teine nimi. Seda on olnud varem, see on levinud ka praegu, mujalgi, nt putinistlikul Venemaal. Sõnaseletuse pakub Slon.RU kommentaator Sash Morozovi. Tema kommentaari tõlge Paul Goble'il: windowoneurasia2.blogspot.com/2012/11/window-on-eurasia-putin-is-redefining.html Allikas: slon.ru/russia/pochemu_my_vmesto_dnya_konstitutsii_prazdnuem_den_narodnogo_edinstva_-847062.xhtml «В верхнем слое возникает особая элита, «орден», в котором публично осуждаемые пороки носят характер «священных болезней». Там формируется специальный идейный комплекс, надстроенный над моральной риторикой.» (vaba eestidus: Koorekihiks saab spetsiifiline eliit — ordu, kes oma avalikult pahaks pandava moraalse värdjalikkuse kuulutab pühaks puudeks. Selleks kujundatakse välja omapärane ideestik, mis jääb igasugu moraaliretoorikast puutumatuks.) Putinistliku süsteemi tsementeerivad osised on meile ilmselt teada. Kas ja millised neist evitab Eesti (Ansip—Lang—Aaviksoo—jt)? 6. nov 2012 15:26:00 Nõus, et korporatiivsus see on. Kahtlen, kas sotside idee on üheselt selle teenistuses - see oleks nii, kui valijaskond ja kodanikuühiskonna institutsioonid jääksid valimiseelses olukorras vaikides pealt vaatama. Keegi neil seda teha ei käsi - selles on põhierinevus putinistlikust süsteemist (peale selle, et Eestis ei pea opositsioon kartma salamõrvu ega näidisprotsesse ega ole meil ka alust valimispettuste kahtluseks). Nii et võrdlus putinismiga on mu meelest liialdus. Ühesõnaga, ma pole kindel, et kodanikuühiskond oleks piisavalt teinud poliitilise korporatiivsuse lahtimuukimisel ja survestamisel, mu meelest revolutsiooni-jutt on ennatlik. 6. nov 2012 15:42:00 Selge. Teeme ära uued mõttetalgud. 6. nov 2012 16:51:00 Mis puudutab Daniel Vaariku märkust maffia kohta, siis Kaur Kenderi Memokraadi kommidess tõstatatud etteheide (kui seda saab nii nimetada) Meikarile oligi üsna selgelt kuritegeliku maailma reeglite rikkumine: "ükskõik, mis prokuratuuris ka selguks, kes kelle raha kuhu viis, on see kõik tühiasi reetmise kõrval. Ma ei usu, et Meikaril saab olema mingisugune helge tulevik väljaspool Memokraadi fännide kitsast ringi. Sest omad võtavad reetmist isiklikult. Ja kõrvaltvaatajad ei võta isegi kasulikku reeturit kunagi päriselt omaks." Kommentaarist väljendub ka enesestmõistetav veendumus, et samad reeglid kehtivad lisaks poliitikale ja kuritegevusele kõigis muudes eluvaldkondades.


1. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vaatab protokolli korrapäraselt läbi, tuginedes parimale kättesaadavale teaduslikule informatsioonile, kliimamuutuste ja nende mõju koha antud hinnangutele ning asjakohasele tehnika-, sotsiaal- ja majandusinfole. Protokolli läbivaatamine ühitatakse konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis d ja artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud läbivaatamistega ning konventsioonikohaste muude läbivaatamistega. Läbivaatamise alusel võtab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents asjakohaseid meetmeid.


Võime pakkuda nii täiskoormate kui ka osakoormate transporti (alates 1 kaubaalust).


Flora Garden hotellid - PARIMAD HOTELLIHINNAD piirkonnas Macau Botaanikaaiad ja loomaaiad - Macau Otsi hotelle lähedal asukohaleFlora Garden Näita 4 populaarseimaid Populaarne just praegu asukohas Macau Banyan Tree Macau Avenida Marginal Flor de Lotus Sviit, ülisuure voodiga broneeritud 5 minutit, 49 sekundit tagasi Regency Hotel Macau 2 Estrada Almirante Marques Esparterio Superior, koos hommikusöögiga broneeritud 7 minutit, 49 sekundit tagasi Sheraton Macao Hotel Cotai Central Cotai Strip Taipa Luksuslik - min. 2 ööd broneeritud 7 minutit, 49 sekundit tagasi The Venetian Macao Resort Hotel Estrada da Baia de N. Senhora da Esperanca Sviit, ülisuure voodiga broneeritud 13 minutit, 49 sekundit tagasi Lisboa Hotel 2-4 Avenida de Lisboa Standard broneeritud 14 minutit, 49 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu? Flora Garden on üks koha Macau tunnustatumaid vaatamisväärsusi. Soodsaimate hotellihindadega asukohas Macau pakub Agoda.com tubade hindasid paiga Flora Garden lähedal, milledest madalaimad on vaid $52. Asukoha Flora Garden läheduses on valikus mitmesuguseid hotelle, milledest soodsaim valik Holiday Hotel maksab vaid $52 ning fantastiline valik Pousada De Sao Tiago Hotel alates $363. Agoda turvaline on-line broneeringuvorm on lihtne moodus broneerimaks majutust asukohas Macau, mis on lähedal paigale Flora Garden Mugavate otsinguvõimaluste ja laialdase informatsiooni tõttu on hotelle asukohas Macau paiga Flora Garden läheduses lihtne leida meie linna Macau lehekülje kaudu. 1000 000 klienti otsivad hotelle huvipakkuvate paikade, nagu Flora Garden läheduses, järjest enam reisijaid valivad Agoda, et broneerida hotelle asukohas Macau. "; Hotellid läheduses paigale Flora Garden lähim hotell


Täna algab kaheksas Lennart Meri konverents(3) Täna Tallinnas algav kaheksas Lennart Meri konverents „Maailmakorra piirid“ keskendub rahvusvahelisele olukorrale ajal, mil me tähistame Helsingi lepete 40. aastapäeva. Tallinnasse koguneb ligi 400 julgeolekueksperti ja kõrget ametnikku kogu maailmast Maailmakorda vapustavad täna väga tõsised väljakutsed, ning seda ka Euroopas. Küünilised ja agressiivsed jõud õõnestavad ja hävitavad paljusid demokraatlikke väärtusi. Venemaa rahvusvaheline käitumine ja Lääne püüded sellele vastu astuda, idapartnerluse strateegilised dilemmad, Põhja-Atlandi piirkonna uus julgeolekudünaamika, Euroopa integratsiooni poliitilised väljakutsed, jätkuvad rahutused Lähis-Idas ning informatsiooni kasutamine relvana on vaid mõned tänavuse konverentsi teemadest. Tänases avapaneelis, mis on pühendatud konverentsi seekordsele juhtmõttele, osalevad Eesti Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves, Poola seimi esimees Radosław Sikorski, endine Hispaania välisminister Ana de Palacio ja Genfi Julgeolekupoliitika Keskuse direktor François Heisbourg. Lennart Meri konverentsi esinejate hulgas on kõrgeid riigiametnikke ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid nagu OSCE peasekretär Lamberto Zannier, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee president Anne Brasseur, NATO asepeasekretär Alexander Vershbow, Läti välisminister Edgars Rinkevičs, Leedu välisminister Linas Linkevičius, USA armee Euroopa ja NATO maavägede komandör Frederick Hodges. Venemaa teemadel on oodatud kõnelejateks endine USA suursaadik Venemaal Michael McFaul, endine Vene presidendi nõunik Andrei Illarionov, Vene opositsiooniaktivist Maša Gessen, ajakirjanik Peter Pomerantsev, ajakirjanik ja autor Edward Lucas. Ukraina teemal arutlevad Ukraina parlamendi väliskomisjoni esinaine, endine Maidani aktivist Hanna Hopko ning Vene riigiduuma liige Ilja Ponomarjov. Üks konverentsi varahommikustest paneelidest käsitleb hetkel traagilise pöörde võtnud põgenikeprobleemi. Mitu arutelu on pühendatud infosõjale. Konverentsi kahekõne peavad president Ilves ja ICANN Euroopa asepresident Jean-Jacques Sahel. Konverentsil meenutatakse ka kaks kuud tagasi traagiliselt hukkunud Boris Nemtsovi ja austatakse tema mälestust. Konverentsi täpsema päevakavaga saate end kursis hoida Lennart Meri konverentsi kodulehel. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71317819


Pulmalised šokeerisid Kaali meteoriidikraatri uurijaid - Saarte Hääl Teadlasi jahmatanud juhtum leidis aset reedel Kaali külastuskeskuses toimunud üleriigilisel meteoriitikapäeval. „Vaatasime parajasti filmi sellest, kuidas kraatri põhjast otsiti pinsettidega õietolmutera, kui käratsev pulmaseltskond läks Kaali kraatri juurde oma tseremooniat läbi viima, mis lõppes sellega, et kraatrisse visati šampusepudel,” rääkis arheoloog Ants Kraut Oma Saarele. Krauti sõnul on pudelite loopimine järve probleeme tekitav, kuna teadlastelt oodatakse järve kuue meetri sügavusest setetekihist ikka veel avastusi. „Iga asi, mis järve setetesse visatakse, raskendab uurimist,“ lausus Kraut, lisades, et see on ju tore, kui pulmalised seal käivad, kuid nad peavad käituma loodust säästes. Tema arvates tuleks keskkonnateenistusel, kelle järelevalve alla Kaali kraater kuulub, sellistel toimingutel silm peal hoida. Keskkonnateenistuse juht Raivo Kallas ei ole pudeli viskamisest kraatrisse varem kuulnud ja lubab juhtida sellele looduskaitsjate tähelepanu, et niisugused asjad lõppeksid. Ametliku seisukoha kujundavad spetsialistid hiljem. Pulmavanem Urmas Lehtsalu sõnul on pudeli loopimine järve pikaaegne sümboolne traditsioon. „Peale meile tehtud viisakat märkust hakkasin ma tõsiselt mõtlema selle üle, et see on ju tõesti risustamine, ja luban, et midagi sellist enam seal ei juhtu,“ sõnas Lehtsalu, kes oli märkuse teinud Krautile pärast veel helistanud ja teda tänanud. Lea Kuldsepp, kes on olnud pulmavanem 22 aastat, kutsub üles kõiki pulmavanemaid traditsioonide läbiviimisel hoolega mõtlema ka looduse peale. Vanast nimest loobumine on eestlaste pulmatraditsioon, kuid seda tuleb teha väga läbimõeldult ja samal ajal loodust säästes. Tema on oma juhitud pulmades teinud Kaali järvel truuduse märgiks pulmakülalistest sõrmusekujulise ringi. „Pruudi nime, mis on paberile kirjutatud, olen lasknud matta puu alla, mille noorpaar oma pulmas istutab, või siis lasknud visata kusagil sadamas merre mündi, millele peigmees on pruudi neiupõlve nime kraapinud,” rääkis Kuldsepp, kes pudelite vetteloopimist õigeks ei pea.


Sünnilugu: Kuidas Kevin ootamatult oma kodus siia ilma sai - Kogemused - Emmede Klubi Sünnilugu: Kuidas Kevin ootamatult oma kodus siia ilma sai 18. Dec 2016, 13:30 Emmede Klubi Nagu oma kolm vanemat last, plaanis Kristel ka neljanda ilmale tuua haiglas. Läks aga teisiti. Kolm õde-venda magasid rahulikult oma toas, kui väike Kevin oma isa suurimaks rõõmuks pere elutoadiivanil esimest korda ilmavalgust nägi. Kristeli poja sünnitähtajaks oli määratud 24. mai, kuid juba kümmekond päeva varem algasid tuhud. Kui valud olid regulaarsed ja käisid umbes viieminutilise vahega, sõidetigi haiglasse. "Olin kindel, et need on tuhud - see oli mul neljas sünnitus," ütleb Kristel. Haiglas mõõdeti avatuseks 3 sentimeetrit, teostati KTG uuring, naine saadeti sünnitustuppa ja ennustati, et laps võib täna tulla. Kuid kummalisel kombel seda ei juhtunud - öö jooksul jäid tuhud lihtsalt kinni. Ka avatus ei suurenenud. Nii saadeti Kristel tagasi koju puhkama. Järgmisel õhtul sättis Kristel vanemaid lapsi (11, 7, 5) kodus magama, kui valud end jälle tunda hakkasid andma. "Heitsin pikali. Kell pool üheksa kuni kell 23:20 sain rahulikult magada. Siis hakkasid veed jooksma. Ajasin mehe üles, et ta kutsuks kiirabi!" Tavapäraselt ei anna vete tulek märku kohe järgnevast sünnitusest. Vastupidi - kui regulaarsed umbes viieminutilise vahega tuhud ei ole alanud, võib sünnitaja pärast selgete lootevete tulemist rahumeeli veel tunde kodus olla ja siis vaikselt ise haiglasse pöörduda. Kuid kogenud sünnitajana Kristel teadis. "Ma tundsin, et sünnitan kohe. Püsti olla ei saanud. Valud olid tugevad ja valude vahe oli vaid sekundeid." "Kiirabi jõudis kohale viie minutiga. Heitsin diivanile pikali, vaikselt olid pressid peal." Kiirabitöötaja katsus avatust, tundis lapse pead välja kummumas ning nentis, et enam haiglasse sõitma ei hakata - laps sünnib kohe. "Tundsin rõõmu, et poja tahab sündida! Olin isegi õnnelik, et kodus sünnitan, kuna mees poleks haiglasse saanud kaasa tulla." Alles siis, kui kiirabitöötajad hakkasid diivanile katteid ja lapse jaoks termotekke ning muud vajalikku valmis sättima, tekkis ka väike hirm - mitu korda sünnitanud küll, kuid mitte kunagi kodus! Pressid kestsid veidi enam kui tunni, kell 00:40 nägi ilmavalgust 4030 grammi raske ja 53 sentimeetrit pikk igati hea tervise juures pisipoiss Kevin - Apgar 10/10. "Kiirabitöötajad said väga hästi hakkamad. Nad helistasid haiglasse ja küsisid, kas ootavad platsenta sünni ära või hakkavad mind autosse sättima. Autos öeldi, et oodaku ära. Nii sündis ka platsenta kodus ära. Perekonna emotsioonid olid laes. Alles kell üks öösel sõideti haiglasse. Vaid kaks ilupistet ootasid õmblemist! Et Kevin otsustas kiirelt ja kodus tulla, tegi õnnelikuks tema isa, kes sai sünnituse kõrval olla ja nabanööri ise läbi lõigata. Haiglasünnituse korral oleks ta pidanud suuremate lastega koju jääma. Väga õnnelikuks sai ka Kevini vanaisa, sest lapselaps sündis tema sünnipäeval - 18. mail. Muide, suuremad lapsed magasid sünnituse oma tubades maha. "Ei teinud nemad väljagi. Uksed olid vahelt kinni ja häält ma ei teinud," räägib Kristel. kiirabi kiire-sünd kodusünnitus ootamatu-sünnitus sünnilugu


text: Tirana on Albaania pealinn ja suurim linn ning Tirana ringkonna ja Tirana maakonna keskus. Asetseb Ishmi jõe ääres viljaka tasandiku lõpus. Tiranat ümbritsevad mäed. Asub geograafiliselt Albaania keskel. Aadria meri jääb 27 km lääne poole. Linna tegelik elanike arv arvatakse olevat 650 000 (1998; siis oli seal 420 000 ametlikult registreeritud elanikku). Nüüd räägitakse juba 700 000 või koguni 1 000 000 elanikust. Pealinnaks saades 1920 oli Tirana väike kohake, kuid on nüüd tähtsuselt möödunud endistest suurematest keskustest Shkodërist, Durrësest ja Korçëst. Elanike arv oli 1910. aastal 12 000, 1930. aastal 30 000 ning 1945. aastal hoolimata vahepealsetest okupatsioonidest ja sõjast 60 000. 1950. aastatel Tirana tööstus kasvas kiiresti ning 1960. aastal oli elanike arv juba 137 000. 1989 oli elanike arv 238 057. 1990. aastatel on elanike arv plahvatuslikult kasvanud muuhulgas sellepärast, et Põhja-Albaaniast on parema elu lootuses palju rahvast pealinna kokku voolanud. Elanikkonna enamiku moodustavad moslemid. Süleyman Paşa ehk Hadji Et'hem-bei mošeed hakkas 1789 ehitama Molla Bey ning selle lõpetas 1821 või 1819 tema poeg Haxhi Ethem Bej, Süleyman Paşa pojapojapoeg. Selle mošee lähedal hiiglasuurel Skanderbegi väljakul (mis on linna keskus) on kellatorn (Kulla e Sahatit), mis ehitati 1830. Skanderbegi väljakul on ka Skanderbegi mälestussammas ja riigiasutused, sealhulgas parlamendihoone. Mošee kõrval on Nõukogude Liidu poolt ehitatud Kultuuripalee. Läheduses on ka Tirana ülikooli hoone 1957. aastast. Vanalinnas, mis jääb Skanderbegi väljakust ida ja põhja poole, on madalad vanad hooned, kitsad tänavad ning palju mošeesid ja kõrtse. Linnapilt on osalt idamaine, osalt annavad tooni sõdadevahelise aja Itaalia stiilis ehitised. Uuslinnaosa on nüüdisaegse planeeringuga. 2001. aastal valmis Tirana suurim katoliiklik kirik – Püha Pauluse katedraal. 2012. aastal valmis linna suurim õigeusu kirik – Kristuse Ülestõusmise katedraal. 2015. aastal valmis Tirana suurmošee. Linnas püütakse arendada turismi, kuid seda takistab regiooni poliitiline ebastabiilsus. Linn maadleb ülerahvastusest tulenevate probleemidega (prügimajandus, veevärgi puudulikkus, elektrinappus). Infrastruktuur on vananenud. Ehitamine on kiiresti kasvanud. Väidetavalt on paljud uued hooned ehitatud pestud rahaga. Linnapea Edi Rama püüdis linna välist ilmet parandada, lastes puhastada Lana oja kaldapealsed ja värvida üle vanad ehitised. Tiranas asub Qemal Stafa staadion. Etümoloogia Legendi kohaselt sai linn nime Osmanite sõjapealikult Süleyman Paşalt. Ta juhtis 17. sajandil sõjakäiku Pärsiasse ning arvatakse, et ta andis Tiranale nime Teherani (tänapäeva Iraan) eeskujul. Siiski on väide vastuoluline, sest üks 1418. aasta Veneetsia dokument kannab autentselt juba Tirana nime. Ajalugu Tirana rajas 17. sajandi alguses Osmanite riigi kindral Barkinzade Süleyman Paşa Burgjini Bütsantsi kindluse kohale, nimetades linna 1614. aastal Teheraniks, tähistades oma võitu Teheranis. Ta olevat lasknud kõigepealt ehitada mošee, pagaritöökoja ja Türgi sauna, et inimesi linna elama meelitada. Süleyman Paşa on ka Tiranasse maetud. Kaubanduskeskusena, mis asus teede ja karavaniteede ristumiskohas, Tirana aegamööda kasvas ning valiti Albaania pealinnaks 1920, Lushnjë kongressi poolt jaanuaris 1920 ametisse seatud ajutise valitsuse poolt. See oli kompromiss Põhja- ja Lõuna-Albaania vahel. Kuningas Zog I ajal palgati linna ümberplaneerimiseks Itaalia arhitekte. 1939–1943 ehitati Itaalia stiilis elamukvartalid. Itaalia ja Saksa okupatsiooni ajal oli Tirana vastupanuliikumise keskus. Linn vabastati Saksa okupatsioonist 17. novembril 1944. Samal aastal seati Tiranas ametisse Enver Hoxha valitsus. 11. jaanuaril 1946 kuulutati välja rahvavabariik. Rahvavabariigi ajal julgustasid Nõukogude ja hiljem Hiina nõuandjad linna laienemist. 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses oli Tirana kommunistliku režiimi kokkuvarisemiseni viinud vägivaldsete demonstratsioonide tulipunktiks. Kommunistliku režiimi kokkuvarisemist märgistas sümboolselt Enver Hoxha tohutu kuju ümbertõukamine veebruaris 1991. Kliima Kliima on suvel kuum ja kuiv, talvel jahe ja vihmane. Tirana asub viljakal tasandikul, kus kasvatatakse mitmesuguseid põllumajandussaadusi. Transport Teiste linnadega ühendavad teda maanteed ja raudteed. Tiranas on ka Rinase rahvusvaheline lennujaam, mis kannab ema Teresa nime. Tirana on 40 km kaugusel Albaania tähtsaimast sadamalinnast Durrësest, millega tal on raudtee- ja maanteeühendus. Tiranal on Podgorica ja Belgradi kaudu ühendus Budapestiga (avati uuesti 2003, kuid reisijatevedu puudub). Raudteeühendus on ka Laçiga. Tööstus Alates 1920. aastatest on Tirana jõudsasti kasvanud ning on rajatud palju tööstusettevõtteid. 1951. aastal valmisid soojus- ja hüdroelektrijaam. Läheduses kaevandatakse pruunsütt. Tirana on Albaania suurim tööstuskeskus. Tekstiili-, toiduainete-, ehitusmaterjali- (tsemendivabrik), puidu-, jalatsi-, ravimi-, klaasi-, portselani-, masina- (traktorite remont), metalli-, farmaatsia-, kosmeetika- ja värvitööstus. Haridus Tiranas on 7 kõrgkooli, sealhulgas Tirana ülikool (asutatud 1957), Polütehniline Ülikool, Kunstide Akadeemia, Põllumajandusülikool, Sõjaväeakadeemia ja Siseministeeriumi Instituut. Peale selle on linnas Albaania Teaduste Instituut, kontserdisaal, rahvusteater, ooperi- ja balletiteater ning muud teatrid, muuseume ja folkloorinstituut. Linnapeade loend Zyber Hallulli 1913–1914 Servet Libohova 1915–1916 Ismail Ndroqi 1917–1922 Ali Begeja 1922–1923 Ali Derhemi 1923–1924 Xhemal Kondi 1924–1925 Fuat Toptani 1925–1927 Izet Dibra 1927–1928 Rasim Kalakula 1928–1930 Rexhep Jella 1930–1933 Abedin Nepravishta 1933–1935 Qemal Butka 1936–1937 Abedin Nepravishta (teist korda) 1937–1939 Qazim Mullet 1939–1940 Omer Fortizi 1940–1943 Halil Meniku 1943–1944 Tomor Malasi 1991–1992 Sali Kelmendi 1992–1996 Albert Brokaj 1996–2000 Edi Rama 2000–2011 Lulzim Basha 2011–2015 Erion Veliaj 2015– Suhted teiste linnadega Ilme Vaata ka Nënë Tereza lennujaam Viited Välislingid Albaania linnad Pealinnad


IVO RULL: Rahvaliidu sügisene meediapeks(53) Möödunud suvel tõi Hans H. Luik käibele mõiste “meediapeks”. Kuna pahatihti ei suuda prokuratuur, kapo või kriminaalpolitsei tõendada mastaapset korruptsiooni või muid õigusrikkumisi, siis on Luige arvates kahtluse alla sattunute meedias nuhtlemine neile vaat et ainuke reaalne ning õiglane karistus. Täpselt nagu meie vaarisadel tuli omal ajal mõisatallis püksid alla lasta ning sõnakuulmatuse eest määratud kepihoobid ära taluda. Praegu toimubki Rahvaliidu ja temaga soojas suhtes olevate ettevõtjate ulatuslik meediapeks. Ma ei oska pekstavatele ei kaasa tunda ega ka selle üle rõõmustada. Ühelt poolt soovin, et õigusriigis tõendataks kellegi süü või süütus kohtus. Teisalt möönan tõsiasja, et meie seaduste auklikkus, juurdlemisorganite mõjutatavus või kohtunike kohatine ebakompetentsus on võimaldanud enamiku seniseid suuri korruptsioonikahtlusi või võimuliialdusi lõppkokkuvõttes kahtlusalustele soodsalt maandada. Lisaks on meedias leidnud viimasel kümnendil kajastamist vähemalt kolm juhtumit, kus altkäemaksu on küsinud kohtunikud ise... Seega on infoühiskonnas meediapeks paratamatu, sest olulisel siseinfol on kalduvus lekkida. Ning väikeses ühiskonnas ei jää avalikkusele pikemalt märkamata ka mõne ametniku või poliitiku äkkrikastumine või mõnd ettevõtjat järjepidevalt riigihangetel saatev n-ö äriõnn. Pole kahtlust, et prokuratuur või kapo on Rahvaliidu juhtide ja nende ärisõprade kohta meediale plaanipäraselt infot tilgutanud. Ikka nii, et ühel päeval ilmuks uudis soodsalt üüritud korterist. Teisel päeval sõbrannale sõiduks antud luksusautost. Ning kolmandal päeval järjekordsest kutsest vestlusele. Nii on Rahvaliidu tippude suhtes esitatud korruptsioonikahtlused olnud juba nädalapäevad meedia keskmes. Ja kui kapolt pole juhtumisi ühel päeval uut infokildu laekunud, on emake loodus ise tormis puu otse kahtlus-aluse aknasse kallutanud. Hakka või uskuma, et jumal on olemas! Meediasse tilgutatu põhjal arvan minagi, et Oliveri ettevõtete suhkrutrahvist pääsemises on mängus olnud lapsepõlvesõbranna Estri käsi. Või et tema kinnisvaraäri on saanud hoogu nii Edgari kui ka Villu antud suuniste toel. Ning et Toomase ja Tullio ärid on saanud miljoneid kasu riigiga tehtud maadevahetuse tagajärjel. Ja et riiki nendes tehingutes esindanud Villu lähedased kaasvõitlejad on omakorda saanud Toomaselt ja Tulliolt soodsaid kortereid. Uurimisorganitest lekkivasse infosse võib suhtuda nii ja naa. Ühelt poolt ei tohiks enne menetlustoimingute lõpetamist justkui midagi avalikustada. Teiselt poolt on mitmed uurimistoimingud lahendatud just uurijate osavate meediamanipulatsioonide abil. Meedia on aga meil võtnud endale õiguse täiel rinnal sekkuda inimeste eraellu või avalikustada konfidentsiaalset infot, kui see on “avalikkuse huvides”. See, kes suudaks üheselt mõistetavalt ja juriidiliselt korrektselt defineerida avalikkuse huvid, võiks pretendeerida järgmisele Nobeli rahupreemiale. “Švejkiv” Rahvaliit Geniaalne idioot Švejk sai nii oma väejuhatuse nürimeelsusega kui ka vaenlaste vangistuses suurepäraselt hakkama lihtsalt lolli mängides. Nüüd on sama taktika kasutusel Rahvaliidul ja tema ärisõpradel. Toomas ei saa koos tippjuristidega üldsegi aru, milles süüdistus seisneb. Oliverile tundub arusaamatu, miks ei või lapsepõlvesõbranna tema autoga sõita. Tullio meelest on igati normaalne, et just riigikogu rahvaliitlastest liikmed elavad talle kuuluvas, Tallinna südalinnas asuvas majas soodustingimustel. Villu ja Ester teevad pärast vestlusi kapos pressiavaldusi, milles väljendavad oma täielikku teadmatust süüdistuste teemal. Eks ole, minister ju ei tegele ministeeriumi üüripindade ega maadevahetusega. Ning Villu viitab igal võimalusel mingitele tumedatele jõududele, kes tegevat Rahvaliidu-vastast hiiglaslikku poliitilist lavastust. See taktika on käimasolevas infosõjas Rahvaliidu & Co jaoks vaat et ainuvõimalik. Alati leidub neid, kes usuvad vandenõuteooriaid. Ja kui poliitilised konkurendid või meedia peaks Rahvaliitu pekstes vindi üle keerama, tekib kindlasti rahvaliitlaste ümber märtrioreool. Meenutagem Savisaarele lindiskandaali järel tekitatud märtrirolli ja selle toetusel suurde poliitikasse naasmist tosin aastat tagasi. Kas aga Rahvaliidu korruptsioonisaagat võiks resümeerida Jaroslav Hasˇeki tippteose avalause parafraasiga, selgub alles prokuratuuri ja kapo juurdluse kokkuvõttest.


text: Külastades linna Cebu, tunnete end nagu kodus hotellis Mangrove Oriental Resort, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Mangrove Oriental Resort pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Cebu's. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: 24-tunnine vastuvõtt, toateenindus, grillimisvahendid, pesuteenus, keemiline puhastus. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida konditsioneer, rõdu/terrass, ventilaator, dušš, internet access – wireless. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas kalastamine, massaaž, erarand, spaa, aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Mangrove Oriental Resort on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Cebu's.


text: Paul-Eerik Rummo (sündinud 19. jaanuaril 1942 Tallinnas) on Eesti kirjanik ja poliitik. Elulugu Paul-Eerik Rummo on kirjanik Paul Rummo poeg. Ta õppis Tallinna 2. Keskkoolis ja lõpetas Tartu Ülikooli 1965. aastal eesti filoloogina. Rummo on töötanud Vanemuise teatri ja Eesti Draamateatri kirjandusala juhatajana, olnud kultuurikonsultant, vabakutseline kirjanik ja poliitik. Poliitiline tegevus Aastal 1980 kirjutas Paul-Eerik Rummo alla 40 kirjale. Ta on olnud loomeliitude kultuurinõukogu liige 1987–1990/1991, Riigikantselei kultuurikonsultant 1989–1992, Eesti Komitee liige 1990–1992, kultuuri- ja haridusminister 1992–1994, Tallinna linnavolikogu liige 1996–1999 ja 1999–2000. Rummo oli Eesti Kongressi liige ning riigikogu liige 1992–1995, 1995–1999 ja alates 1999. Ta kuulus 1990–1994 Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteisse ja alates 1994 Eesti Reformierakonda. Ta valiti Riigikogu VII–XI koosseisu liikmeks. 1992. aasta septembrist 1994. aasta juunini oli ta Eesti kultuuri- ja haridusminister. 2003. aasta aprillist kuni 5. aprillini 2007 oli ta Eesti rahvastikuminister. Formaalselt oli ta Andrus Ansipi valitsuses portfellita minister, rahvastikuministriks kutsuti teda mitteametlikult. Alates 16. aprillist 2007 oli ta Eesti-Malta parlamendirühma ja 30. aprillist soome-ugri toetusrühma esimees. Rummo sai 2011. aasta Riigikogu valimistel 833 häält, kuid valituks ei osutunud. Pärast Andrus Ansipi kolmandas valitsuses sotsiaalministriks Hanno Pevkuri asendusliikme Einar Vallbaumi tagasiastumist Riigikogu liikme kohalt sai Riigikogu juhatuse otsusega Paul-Eerik Rummo asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks alates 7. aprillist 2011. Paul-Eerik Rummo on olnud Eesti Rahvusringhäälingu Nõukogu esimees, Integratsiooni Sihtasutuse Nõukogu esimees. 2007 sai ta Eesti Migratsioonifondi nõukogu esimeheks.. Looming Paul-Eerik Rummo on luuletaja, kelle looming kuulub eesti uuemasse klassikasse. "Paul Eerik Rummo luule tervikuna kujutab endast 20. sajandi teise poole eesti kirjandusilma üht murdepunkti ja uuema luuleklassika keset," on kirjutanud kirjandusteadlane Rein Veidemann. Rummo on kirjutanud ka näidendeid, lasteraamatuid, filmistsenaariume, laulusõnu, sealhulgas filmi "Viimne reliikvia" laulutekstid, dramatiseeringuid ning tõlkinud luulet paljudest keeltest. Tema esimesed trükikatsetused ilmusid 1954. aasta novembris ajalehes Säde ja ajakirjas Pioneer. Teosed "Ankruhiivaja" (1962) "Tule ikka mu rõõmude juurde" (1964) "Lumevalgus...lumepimedus" (1966; Loomingu Raamatukogu sarjas ilmunud kaksikkogu teise poole autor oli Enn Vetemaa) "Luulet 1960–1967" (valikkogu, 1968) "Tuhkatriinumäng" (näidend, 1969) "Saatja aadress" (1972, levis omakirjastuslikult) "Lugemik-lugemiki" (lasteraamat, 1974) "Kokku kolm juttu" (lasteraamat, 1974) "Kass! Kass! Kass!" (näidend, 1981) "Saatja aadress ja teised luuletused 1968–1972" (1989) "Ajapinde ajab" (1985) "Oo et sädemeid kiljuks mu hing" (valikkogu, 1985) "Kõrgemad kõrvad" (1985) "Luuletused" (1999) "Kohvikumuusikat" (2001) "Vannituba" (2004) "Kogutud luule" (2005) Tõlked "Antillide luulet" (1966) "Piimmetsa vilus" (Dylan Thomas, 1970) "Surmad ja sisenemised" (Dylan Thomas, 1972) "Me pommitasime New Havenit" (Joseph Heller, 1973) "Charlotte koob võrku" (Elwyn Brooks White, 1979) "Luuletusi ja poeeme" (Aleksandr Puškin, 1977) "Näidendid ja lühiproosa" (Aleksandr Vampilov, 1978) "Omadega puntras" (Ronald David Laing, 1978) "Aastad" (Tuomas Anhava, 1981) värsside tõlge Lennart Meri raamatus "Hõbevalgem" (1984) "Ajalaevad" (Stephen Baxter, 1997) "Ahermaa ja teisi luuletusi" (Thomas Stearns Eliot, 1999) "Puškin armastusest" (Aleksandr Puškin, 2001) "Valitud luuletused" (Aleksandr Puškin, 2003) Tunnustus 1966 – Juhan Liivi luuleauhind ("Ikka Liivist mõteldes") 1986 – Eesti NSV teeneline kirjanik 1986 – J. Smuuli nimeline kirjanduspreemia ("Оo et sädemeid kiljuks mu hing. Valitud luulet") 1990 – Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia ("Saatja aadress") 1999 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: T. S. Elioti "Luuletused") 2001 – Riigivapi IV klassi teenetemärk 2001 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("Tipus") 2005 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia ("Kogutud luule") 2006 – Valgetähe II klassi teenetemärk 2007 – Põhjatähe orden (Rootsi) 2015 – Aleksander Kurtna nimeline auhind (koos Sigrid Toomingaga) 2016 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Taevast sajab kõikseaeg kive“) 2017 – Jaan Krossi kirjandusauhind ("Taevast sajab kõikseaeg kive") 2017 – aasta liberaal 2019 – Soome Erkki Wilho Ponkala Fondi elutööpreemia 2020 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest Isiklikku Tal on kaks vanemat õde: Mall Johanson (sündinud 17. aprillil 1935) ja Lea Tormis. Tema isa oli Paul Rummo ja ema Tiio Rummo. Paul-Eerik Rummol on neli tütart: Ingrid, Lilit, Tiiu-Liisa, Viiu-Marie. Ta on abielus näitleja ja kirjaniku Viiu Härmiga. Viited Välislingid Jaak Rähesoo. Ilma loata tehtud teater Postimees.ee, 21. veebruar 2009 Rein Veidemann. Paul-Eerik Rummo 70: erakorraline luuletaja, korraline poliitik Postimees.ee, 19. jaanuar 2012 Eesti haridusministrid Eesti rahvastikuministrid Eesti kirjanikud Eesti Kongressi liikmed Eesti NSV teenelised kirjanikud Eesti Reformierakonna poliitikud Nõmme linnaosa halduskogu liikmed Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid Riigivapi IV klassi teenetemärgi kavalerid VII Riigikogu liikmed VIII Riigikogu liikmed IX Riigikogu liikmed X Riigikogu liikmed XI Riigikogu liikmed XII Riigikogu liikmed Tallinna Reaalkooli vilistlased Sündinud 1942


text: Juudid (ka heebrealased) on ühtsete religioossete ja etniliste tunnustega inimrühm, kelle esivanemaiks peetakse Iisraeli ja Juuda elanikkonda. Maailmas on umbes 14 miljonit juuti, kellest kõige suurem osa elab Iisraelis (6 miljonit) ja Ameerika Ühendriikides (5,5 miljonit). Sõna "juut" on pärit heebrea keele sõnast yehudi (יהודי), mis tähendab kas juudamaalast ehk Juudamaa elanikku või siis Juuda suguharu liiget. Juudid hõlmavad aga ka benjaminlasi ja leviite. Kreeka keeles võttis see sõna kuju Ιουδαιος (Iudaios) ja ladina keeles Judaeus. Suur osa juute räägib nende rahvaste keeli, kelle hulgas nad elavad, tunnistades judaismi kõrval ka kristlust ja muid usundeid. Ajalugu Juute on esimest korda mainitud 3. aastatuhande lõpul eKr. Juudid elavad laialipillatult paljudes maades. Nad on saanud nimetuse juuda hõimu järgi. Juudid asusid alates 13.–12. sajandist eKr paiksete põlluharijatena Palestiinas. Kui osa juute maa vallutamise järel 6. sajandi algul eKr viidi sunniviisil Babülooniasse, sai alguse nende hajumine muudesse maadesse (juudi diasporaa). Babülooniast lähtusid Pärsia, Kesk-Aasia, India, Hiina, Väike-Aasia, Kaukaasia ja Jeemeni vanad juudi asundused. Hellenismiajal sai oluliseks juutide keskuseks Aleksandria. Mitmed juudi haritlased üritasid lähendada oma kultuuri domineerivale kreeka kultuurile ja osaleda täisväärtuslike kodanikena hellenistlikus ühiskonnas. Judaismi rangete reeglite tõttu ei olnud see alati lihtne, range monoteism, ümberlõikamine, sabati pidamine ja mitmesugused söögikeelud olid ümbritseva maailma kommetega raskesti ühitatavad. Kuigi ei ole andmeid arvestatavast juudi misjonist, levisid paljud kombed, nagu sabati pidamine, kogu Rooma riigis. Juutide olukord oli hellenismiajal üldiselt hea, kuid nende range monoteism ja teiste rahvaste soovimatus seda mõista tekitasid sageli pingeid ning viisid lõpuks juudi sõdadeni aastatel 66–70, 115 (diasporaa ülestõus) ja 132. Ülestõusude tagajärjel hävitati Jeruusalemma tempel ning hajutati ja orjastati paljud juudi kogukonnad. See viis diasporaa hoogsale arengule lääne suunas, kui sõjavange asustati arvukalt ümber Rooma ääreprovintsidesse, Hispaaniasse, Doonau ja Reini äärde. Keskaegses Euroopas pidasid juudid visalt kinni oma usundist ja keeldusid ristiusku vastu võtmast. See andis tõuke nende usulisele tagakiusamisele, mis algas Hispaanias aastal 613. Kogu kristlikus Lääne- ja Kesk-Euroopas, kus elas enamik juute, kehtestati nende jaoks eriseadused; juutidelt võeti maaomandiõigus, nad olid sunnitud elama linnades, kus tegelesid peamiselt käsitöö ja kaubitsemisega, rikkamad liigkasuvõtmisega. Eriti levis juutide jälitamine ristisõdade ajal; sellega kaasnes juutide arvukas ümberasumine. 1290. aastal aeti juudid välja Inglismaalt, 1306. aastal Prantsusmaalt. Saksamaalt põgenes palju juute jälitamise eest (eriti pärast suurt katku aastatel 1348–1350) Poola ja Leetu. Neist kujunes Kesk- ja Ida-Euroopas aškenazim-rühm (Saksamaa juutide nimetuse järgi), kes säilitas jidiši (juudi keele), kaua ka erilise juudi rõivastuse, mille kandmine kehtestati Saksamaal 1229. aastal. Ibeerias tõi araablaste vallutus 8. sajandil kaasa juutide olukorra kergenemise ja juudi kultuuri õitsengu 9.–15. sajandil. Inkvisitsiooni nõudel pagendati juudid 1492. aastal Hispaaniast ja 1496. aastal ka Portugalist. Hispaania juudi pagulased rändasid peamiselt Itaaliasse, Põhja-Aafrikasse, Balkanile ja Lähis-Itta. Need Vahemere maade juudid moodustavad sefardim-rühma (Hispaania heebreakeelsest nimest Sefarad) ja kõnelevad espanjooli (ladiinot). 14. ja 15. sajandil sunniti juute elama linnades eraldi kvartalites või linnaosades – getodes. 17.–19. sajandi revolutsioonide järel hakati Lääne-Euroopas juutidele tehtud kitsendusi järk-järgult kaotama. 18. sajandi lõpul elas kõige rohkem juute Poolas. Poola jagamistel sattus suur osa neist Venemaa keisririigi koosseisu, kus nende õigusi korduvalt kärbiti. 19. sajandi lõpul puhkes Euroopas uus antisemitismi laine, mida Venemaa ametivõimud revolutsioonilise liikumise kõrvalejuhtimiseks eriti mahitasid. Palju juute emigreerus sel ajal Ameerika Ühendriikidesse. Vastureaktsioonina antisemitismile tekkis 19. sajandi lõpul sionism. Venemaa juutide õigusetus kaotati alles pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni. Suur protsent Venemaa juutidest (võrrelduna Venemaa rahvaarvuga) võttis osa bolševike liikumisest ja 1917. aasta Oktoobrirevolutsioonist. Tuntuimad juudi bolševikud olid Lev Trotski, Lev Kamenev, Jakov Sverdlov ja Grigori Zinovjev. Adolf Hitleri ja Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei võimuletulek Saksamaal 1933. aastal tõi kaasa juutide massilise tagakiusamise. 1938. aastal jäeti nad kõigepealt ilma kodanikuõigustest ja varandusest, seejärel aga deporteeriti (peamiselt Ida-Euroopasse) ja paljud ka mõrvati. Nimetatud tagakiusamise ja mõrvamise protsessi on hakatud nimetama holokaustiks. Pärast Teist maailmasõda on pika ajalooga juudi kogukondi jäänud Kesk-Euroopasse väga vähe – holokausti üle elanud juudid rändasid välja nii Palestiinasse (pannes aluse Iisraeli riigile), Ameerika Ühendriikidesse kui ka mujale. 1948. aastal loodi Iisraeli riik, kus ametlikuks keeleks on uusheebrea keel ehk ivriit, mis oli juutide hulgas säilinud kultus- ja kirjakeelena. Nende sündmuste tõttu on juudi keskused maailmas olulisel määral ümber paiknenud. Juudid indoeurooplaste ja Euroopa ajaloos Juutidel on olnud oluline osa vana Viljaka Poolkuu alal alguse saanud, seadustele ja arvestustele tugineva tsiviliseerituse toomisel uude läänemaailma ja selle seal edasiviimises. Euroopa tsiviliseerumise ja juutide lugu on siiani olnud üks teineteist täiendav tervik. Nii juutide poolt oma ajaloo alguseks peetud Aabrahami kokkulepe Jumalaga, kui ka indoeurooplaste tsiviliseerumise lugu algasid 2. aastatuhande alguses eKr. Juutide väljarändamisega Egiptusest Moosese juhtimisel sai alguse juutide järjepidev ajalugu rahvusena ja nende saamine üheks sel ajal välja kujunema hakanud Vahemere maailma maaks. Sellega umbes samal ajal toimunud Pronksiaja kollapsis varisesid kokku senised Euroopa tsiviliseerituse alged ja koos osade kreeklaste rändega Jooniasse algas seal üleminek uue kultuuri sünnile (Mileetose 12 linna liit). Samas toimus Väike-Aasiast ka esimene oletatav etruskide väljaränne Apenniini poolsaarele. Juutide liitmisel Aleksander Suure poolt hellenistlikku maailma, Aleksandria kogukonna tekke, Vana Testamendi selleaegsete raamatute kreeka keelde tõlkimise ja Aleksandria juudi filosoofiakoolkonnaga algas juba nende otsene osa indoeuroopa rahvaste ja Euroopa tsivilisatsiooni(de) ajaloos. Liidetuna Rooma riiki moodustasid nad selle rahvastikust 8–10%. Seoses kristluse sünniga ja juutide hajutamisega Rooma riigis pärast nende ülestõuse said nad ka üheks, osaliselt juba Euroopas elavatest rahvustest. Juudid said oma Kasaaria ja Hispaania kuldajaga piirneval ajal Euroopas taassündiva kaubanduse ja rahamajanduse ämmaemandaks. Selleaegsed võimukandjad soosid nende tulekut, tegevust ja kogukondi. Neile jäi kristlaste poolt põlatud liigkasuvõtjate roll. Pärast rahamajanduse sündi soosingud lõppesid ja algas nende tagakiusamine ja väljasaatmine. Hiliskeskajast alates olid nad pikka aega soositud Poolas, kus kujunesid välja aškenazi juudid, jidiš ja juutide suurim kogukond maailmas. Uusaja tulekul algas nende eraldamine getodesse. Kodanlikud revolutsioonid tõid juutidele järkjärgulise vabanemise senistest piirangutest ja Ameerika kuldaja. Alates sellest ajast on neil olnud ka järjest kasvav otsene roll Lääne kultuuri- ja tsivilisatsiooniloos. Pärast holokausti ja Iisraeli riigi rajamist on nende kogukonnad Lääne Euroopas kokku kuivanud. Viimane suur migratsioonilaine Euroopast Iisraeli leidis aset koos NSV Liidu kokkuvarisemisega. Juudid maailma kultuuriloos Juudi kultuuri mõju praeguses maailmas on väga suur. Judaismist pärineb näiteks seitsmepäevane nädal ja hingamispäeva pidamine. Aabrahamlike religioonidena on judaistlike juurtega nii kristlus kui ka islam. Paljud silmapaistvad teadlased ja ühiskonnategelased on olnud juudi taustaga, näiteks Niels Bohr ja Albert Einstein. Nobeli auhinna laureaatidest on ebaproportsionaalselt suur osa juudi päritolu, kui võrrelda nende mitte eriti suure üldarvuga. Juudid Eestis Teadaolevalt elas Eesti esimene juut 1333. aastal Tallinnas. Arvukam juudi kogukond Eestis tekkis 19. sajandi algul Poolast toodud alaealiste sõjaväekasvandike, sõdurite ja rändkaubitsejate näol. Suur osa Eesti juute rändas tagakiusamise tõttu 19. sajandi lõpul Ameerika Ühendriikidesse. 1934. aastal oli Eestis juute 4434, 1959. aastal 5436. Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist NSV Liidu poolt represseeriti juuniküüditamisel 1941 umbes 400 Eesti juuti. Enne Saksa vägede saabumist lahkus umbes 2500 Eesti juuti mobiliseerituna Punaarmeesse või evakueerituna Nõukogude Liitu. Pärast Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt juulis-septembris 1941 vangistati Saksa okupatsioonivõimude korraldusel Eestisse jäänud juudid, kellest enamik hukati Saksamaa natsionaalsotsialistlikust ja riiklikust antisemitismipoliitikast juhindudes. Eesti Juudi Muuseumi andmeil oli juudi kogukonna saatus aastatel 1940–1941 järgmine: 56% evakueeriti NSV Liitu, 12% mobiliseeriti NSV Liidu Punaarmeesse, 10% deporteeriti juuniküüditamise käigus ja 22% kogukonnast represseeriti ja hukati Saksa okupatsiooni ajal Eestis. Vaata ka B'nai B'rith falašid filosemitism Haganah heebrea keel heebrea kirjandus iisraellased Irgun jidiš jidiši kirjandus judaistika Juudi autonoomne oblast juudi keel juudi kirjandus Juudid Jeesuse Eest Juutide asustuspiirkond Juutide küüditamine Slovakkiast 1938. aastal MOSSAD xueta'd Veneetsia geto Viited Kirjandus Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92-108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism. Zuckermann, Ghil'ad (2014). Jewish Language Contact (Special Issue of the International Journal of the Sociology of Language 226). Berlin - Boston: De Gruyter Mouton. Olev Remsu, Bussiga Poolas II. Juudi-Poola, Go Group 2011 Olev Remsu, München. Hitler ja Dostojevski, Go Group 2012 Välislingid Jewishness: Who is a Jew? | The Economist