text: Tabasalu Kardiraja uudised - Kardirada.ee Menüü + Kontakt info@kardirada.ee (+372) 51 03 404 Broneeringud › Kardirada on treeninguteks avatud Tabasalu kardirada ei saa tehnilistel põhjustel võõrustada auto- ja mootorrattavõistlusi. Loodame olla tagasi augustis. Seetõttu ei ole meil võimalik võtta ürituste broneeringuid juulikuusse. Kardirada on jääst puhastatud ning harjatud. Ootame sõitjaid treeningutele! Eriolukord, vol 2, täiendatud Vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele tuleb alates 25. märtsist täita järgnevaid reegleid: - Avalikes kohtades nagu välistel mängu- ja spordiväljakutel, randadel, promenaadidel, tervise- ja matkaradadel tuleb hoida teiste inimestega vähemalt 2 meetrit vahet, välja arvatud kodudes ja juhtudel, kui seda pole võimalik tagada. - Avalikus kohas tohib koos viibida kuni kaks inimest. See piirang ei kehti koos viibivatele ja liikuvatele perekondadele ning inimestele, kes täidavad avalikke ülesandeid. Kes kasutavad Tabasalu kompleksi kardi, tsikli, ATV või treileril kohaletoodava autoga, peavad oma transpordisõidukid parkima teistest külastajatest minimaalselt 10 m kaugusele. Tabasalu kompleksi külastajatel on kohustus kõiki neid reegleid järgida. Kui mõni territooriumil viibija rikub neid reegleid, siis palume teistel territooriumil viibijatel haldajat viivitamatult informeerida. Palun olge vastutustundlikud, kasutage kompleksi üksi või koos kaaslasega ning ärge otsige kontakti teiste külastajatega! Vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele on kuni 1. maini keelatud kõik spordivõistlused ja organiseeritud avalikud kogunemised. Seoses sellega jäävad ära või lükkuvad edasi kõik Tabasalu rajale antud perioodiks kavandatud üritused. Tabasalu rada ja plats on heas korras ning üksikutele sõiduõppijatele jätkuvalt avatud. Kardirada on sõiduvalmis Talv on selleks korraks läbi. Kardirada on lumevaba ja värskelt harjatud ning kartidele sõitmiseks avatud. Kasutamiseks palun ette helistada: 51 03 404.


Home > Archives > Vol 3 (2013) Sissejuhatus: Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni sõdade ajastu kronoloogia [Introduction: The timeline of the French Revolution and the Napoleonic Wars] Keiser Aleksander ja Soome suurvürstiriigi asutamine 1812. aastal [Emperor Alexander I and the Establishment of the Grand Duchy of Finland] Napoleoni 1812. aasta sõjakäigu logistilised aspektid Baltimaade perspektiivis [The Logistical Aspects of Napoleon’s 1812 Russian Campaign with a Focus on the Baltic Region] Napoleoni sõdade kaja Eesti kunstikogudes [Echoes of Napoleonic Wars in Estonian Art Collections] Vene teenetemärgid ja 1812.–1814. aasta kampaania [Russian Imperial Decorations and the 1812–1814 Campaign] Eesti ja Läti sõjalis-tehniline koostöö aastatel 1919–1940 pioneeriväeosade näitel [Estonian and Latvian Military and Technical Cooperation in 1919–1940 on the Example of Engineer Units] 20. sajandi esimese poole ajaloosündmuste jäädvustamisest ohvrite hauamonumentidega. Pärnu Vana pargi ühishauaja mälestusmärgi teemaline juhtumiuuring [On the Commemoration of the Historic Events of the First Half of the 20th Century with Grave Monuments] Vaigistatud kangelased. Suure isamaasõja veteranid Nõukogude Eesti tähtpäevaajakirjanduses 1944–1989 [Silenced Heroes. Veterans of the Great Patriotic War in the Anniversary Journalism of Soviet Estonia from 1944 to 1989]


Lufthansa lennupiletid sügisel ja talvel Tallinnast Krabisse alates 500€ 13. juuni 16:54 Lufthansa ning Austrian koostöös Bangkok Airwaysi ja Thai Airwaysiga pakuvad väga hea hinnaga lennupileteid Tallinnast Lõuna-Tais asuvasse Krabisse! Edasi-tagasi lennupiletid on saadaval hinnavahemikus 500€-550€ ning lendudel on enamjaolt kiired ümberistumised olenevalt siis lennufirmadest kas Frankfurdis või Viinis ja Bangkokis. Soodsaid lennukuupäevi leidub nii sügisel kui talvel. Tõime välja näidiskuupäevad. Endale sobivaid kuupäevi kontrolli läbi Momondo.ee või kasuta otselinke allpool. Kui oled minemas Phuketi saarele, siis on sul võimalus teha ka eestikeelseid saaretrippe. Võta ühendust Jensiga, kes resideerub Phuketi saarel. Vaata Paradiisisaar.ee 10 päevane luksuslik puhkus Krabis Toome välja ka näidispakkumise veetmaks märtsis 10 päevane puhkus Ao Nangis. Valisime näidiskuupäevadeks ööbimise vahemikus 21.03-31.03 ja lennupiletid kuupäevadel 20.03-31.03 leiab hinnaga 504€ SIIT . Tegemist on näidispakkumisega, soodsa hinnaga lennupileteid ja ööbimist leiab ka teistel kuupäevadel. Hotellipakkumised Krabil Läbi hotellihindade võrdlusportaali HotelsCombined.ee leiab Krabi provintsis üle 1800 erineva majutusasutuse. Deluxe tuba kahele selles suurepärase reitinguga neljatärnihotellis maksab kümneks ööks kokku 412€. Lisainfo ja broneerimine LENNUPILETID TALLINNAST KRABISSE Tallinn-Krabi-Tallinn alates 500€ Leidub erinevate ümberistumistega lende. Tihtipeale on kiirete ümberistumistega lennud vaid mõnevõrra kallimad. Osade lennupiletite puhul on minnes või tagasiteel 7h ümberistumine kas Viinis või Frankfurdis. Lennupiletite ostmiseks kliki allpool olevatel näidiskuupäevadel või otsi need ise läbi Momondo.ee 04.10-16.10 06.12-26.12 24.03-08.04 19. okt 18:05 Armeenia ja Gruusia reis Ecuadoris liikumine autoga?


source: wikipedia

text: Paleoliitikum ehk vanem kiviaeg oli kiviaja vanim ja pikim periood. Paleoliitikum algas üle 2 miljoni aasta tagasi, kui Homo habilis ja Homo ergaster esimest korda töötlesid kivist tööriistu. Paleoliitikum lõppes koos Pleistotseeni lõpuga. Paleoliitikum jaguneb vanemaks ehk alampaleoliitikumiks, nooremaks ehk ülempaleoliitikumiks ja epipaleoliitikumiks. Eristatakse ka vanema ja noorema paleoliitikumi vahelist keskmist paleoliitikumi. Peenema jaotuse järgi on paleoliitikumi põhilised perioodid; Olduvai kultuur, mida iseloomustavad lihtsamad kivist tööriistad, algas umbes 2 500 000 aastat tagasi Acheuli kultuur, mida iseloomustavad peenemalt töödeldud kahe teraga tööriistad, (näiteks pihukirved), algul Aafrikas (umbes 1 000 000 aastat tagasi), umbes 500 000 aastat tagasi ilmusid ka Euroopasse. Kultuurikandjad olid eriti Homo ergaster, Homo erectus und Homo heidelbergensis. Sellesse arenguastmesse kuuluvad esimesed säilinud puitrelvad (viskodad ja viskpuud). Moustier' kultuur, umbes 200 000 kuni 40 000 eKr, mida iseloomustavad väga peenelt töödeldud tööriistad arvukates funktsioonile vastavates vormides. Tüüpilised on peenelt välja töödeldud saeterad. Kultuurikandjad olid eriti Homo neanderthalensis ja Homo sapiens. noorem paleoliitikum ehk ülempaleoliitikum, mida iseloomustab eriti kettaterade areng. See algas Aafrikas umbes 90 000 aastat tagasi, Euroopas umbes 40 000 aastat tagasi. Kultuurikandjad olid kuni ajani umbes 30 000 aastat tagasi Homo neanderthalensis ja eriti Homo sapiens. Sel ajal algas selgem eristumine lokaalselt erinevateks kultuurideks. Allperioodid: Aurignaci ajastu kuni umbes 28 000 eKr Châtelperron kuni umbes 34 000 eKr Gravettien ajast umbes 28 000 eKr kuni umbes 21 000 eKr. Esimest korda esinevad inimesekujulised nukud (Venuse kujud). Solutré ajastu ajast umbes 22 000 eKr kuni umbes 18 000 eKr Madeleine'i ajastu ajast umbes 18 000 eKr kuni umbes 12 000 eKr. Esimesed koopamaalid. Traditsiooniliselt on peetud paleoliitikumile järgnevaks mesoliitikumi. Ent arheoloogide seas on saanud tavaliseks mesoliitikumi mõistest loobuda ning pikendada epipaleoliitikumi kuni neoliitikumini välja, eriti Lähis-Idas ja Anatoolias. Kuulsad paleoliitikumi mälestised on Altamira Baile Herculane Rumeenias Lascaux' koopamaalid Viited R. Villems, Loengud inimese evolutsioonist, Evolutsioonilise bioloogia loengud 2006 Kati Sein, EKI seminar, 21. II 2012, Kõneleva olendi evolutsioonist Esiaeg


kardan stressi | Psühholoogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee kardan stressi 08.10.07 / Psühholoogia Olen 15 aastat abielus. Meil on 6 aastane laps.Lapse jaoks jääb aega aina vähemaks,kuigi tahaks temaga rohkem tegeleda.Käin 2-kohaga tööl, üks koht on Tallinnas, teine põhineb komandeeringutel.Kui komandeeringus olen siis on mehe isa lapsega.Mees ise on väga närviline,ütleb halvasti ja karjub minu peale.Ta suitsetab väga palju, varem jõi ka üksinda, enam mitte. Probleem selles, et mina ei luba meie kodus suitsetada.Mina olen ka närviline ja nutan tihti ning enam ei maga hästi.Tahaksin küsida, kuidas ennast psühhohuligaani eest kaitsta ja kas ma võiksin hakata antidepressante võtma. Kui nõustute tablette võtma, siis Te ei kaitse end, vaid annate alla! Soovitan mõelda sellele, kas on vaja nii palju töötada, kas see teenitud raha korvab selle, et last näete vähe, ise olete väsinud ja närviline, suhteks mehega ei jää aega. Mõelge mehega koos, kuidas edasi elada nii, et suudaksite elu nautida ja elada koos lapsega heas, rahulikus kodus. Soovitan koos perega paariks päevaks minna mõnda SPA-sse ja lõõgastuda. Rääkige mõlemad oma ootustest teine teisele ja tulevikule, ning leppige kokku edaspidine käitumine. Mehele tuleb öelda, et armastate teda, kuid nii edasi elada ei suuda.


Küünarliigese valu, Valu kaes, kui kate kuunarnukis kaed Tennisisti ja golfari küünarnukk — kuidas neid ravida? Seda iseloomustab trombide ummistumine käte arterites. Kondroomid võivad põhjustada valu küünarnukis teatud asendi korral, kuid võivad ka üldse valusümptomeid mitte anda. Kui kõigi läbi viidud uuringute põhjal ei olnud võimalik valu põhjust täpselt välja selgitada ja diagnoosi teha, määrati jäseme ja siseorganite ultraheli, MRI või CT, üksikasjalik biokeemiline vereanalüüs, hormoonide vereanalüüs ja kasvajamarkerid. Ja mida varem seda käivitate, seda kiirem on taastumine ja seda väiksem on komplikatsioonide oht. Sõltuvalt haigusest võib lihasvaluga kaasneda küünarliigese palavik, nõrkus, turse ja Valu kaes punetus. Küünarvarre palpatsioon tekitab tunde, et lihased on pingul ja hüpertrofeerunud. Sportlastel põhjustab käsivarre lihasvalusid sageli krepatura, kuid see seisund on ohtlik ka tüsistuste ja tõsisele patoloogiale ülemineku korral, kui kudedel pole aega pärast treenimist taastuda. Ligamentide kahjustuste rebendid, nihestused, luumurrud, mis iseenesest paranesid, võivad hiljem reageerida pidevate valutavate kätega valudes. Joonistusvalu on sageli märk normaalsest krepatura - lihaspingest pärast kui kate kuunarnukis kaed sporditreeningut. Kui sportlased kurdavad sellise sümptomi üle, siis tasub üle vaadata tundide ajakava ja intensiivsus. Samuti on sellistele patoloogilistele seisunditele iseloomulik küünarvarre põletamine: Tunneli sündroom, karpaalkanali Valu kaes, - randme ja küünarnuki ühendav närv muutub põletikuliseks, tavaliselt füüsilise ületreeningu tõttu, harvem pärast vigastust. Veresoonte suure suhkrusisalduse tõttu muutuvad habras, veri pakseneb, kuded ei saa vajalikke aineid ja hakkavad atroofeeruma. Kõigepealt kannatavad perifeersed veresooned ja neid ümbritsevad pehmed kuded - käed, randmed, jalad, pahkluud. Siis on põletustunne, ebameeldivad valud ja tundlikkuse vähenemine. Arenenud juhtudel algab kudede nekroos. Osteokondroos, artroos. Mis tahes liigesepatoloogia, mis on seotud liigesekudede muutumisega ja nende põletikuga, võib avalduda ka põletuse teel randmest küünarnukini. Käe põletamine võib olla seotud nii liigesehäirete kui ka süsteemsete häiretega, seetõttu on selle sümptomi korral tavaliselt ette nähtud põhjalik uurimine. Küünarnuki rebenemine on ohtlik nähtus, ärge jätke seda tähelepanuta. Just see sümptom võib eelneda paanikahood närvisüsteemi Valu kaes, vegetatiivse-veresoonkonna düstooniaga. Isegi kui südamepiirkonnas eriti valusid pole, võib see olla eelseisval infarktil - inimese elu loetakse tundideks või minutiteks ilma viivitamatu ja piisava abita. Mida teha kui kate kuunarnukis kaed valu Kui käsi valutab randmetes või küünarnukis, peate võimalikult kiiresti arsti juurde minema ja teda kontrollima. Ilmselt võivad põhjused olla väga erinevad, mõnikord ei suuda isegi Valu kaes konsultatsioon kohe täpselt kindlaks teha, mis on ebamugavuse tõeline põhjus ja mis on provotseeriv tegur. Kui kõigi läbi viidud uuringute põhjal ei olnud võimalik valu põhjust täpselt välja selgitada ja diagnoosi teha, määrati jäseme ja siseorganite ultraheli, MRI või CT, üksikasjalik biokeemiline vereanalüüs, hormoonide vereanalüüs ja kasvajamarkerid. Hormonaalsed ravimid - on ette nähtud väga tugevate valude korral, mida valuvaigistid ja MSPVA-d ei peata, võib manustada intraartikulaarselt. Antibakteriaalsed ravimid - manustatakse süstena pehmetesse kudedesse või intraartikulaarselt, välja kirjutatakse tablettide Miks liigesed on haiged pulbrite kujul suukaudseks manustamiseks. Khodroprotektorid on ravimid, mis taastavad liigesekude ja kaitsevad neid edasiste kahjustuste eest. Neid võib välja kirjutada nii paiksete salvide kui ka tablettide või süstide kujul. Füsioterapeutilisi protseduure võib sõltuvalt patsiendi diagnoosist ja seisundist välja kirjutada nii esimesest ravipäevast kui ka hiljem. Reeglina on need mitmesugused kuumutamised, kokkupuude magnetiliste, elektromagnetiliste, ultrahelilainete, laserkiirgusega. Meetodeid on palju, mõned protseduurid on tasuta ja neid teostatakse kõikjal, teised on kallid ja saate neid ainult spetsialiseeritud meditsiiniasutustes. Füsioterapeutilise ravi kompleks tehakse, võttes arvesse patsiendi diagnoosi, füsioloogilisi omadusi ja tema võimeid. Soovitatav on seda täiendada massaaži ja terapeutiliste harjutustega. Füsioteraapia on eriti oluline pärast vigastust või operatsiooni. Kui te ei ole laisk kõigi arsti ettekirjutuste täitmiseks, tuleb käe funktsioonide taastamine palju kiiremini. Mida teha, kui arst pole saadaval? Erinevatel põhjustel ei ole inimesel alati võimalust arstiga nõu pidada isegi ilmse vigastuse korral ja väga tõsises seisundis. Mida saab sel juhul teha kannatanu seisundi leevendamiseks: Kandke haigele käele külma. Külm kompress peatab verejooksu, kui see on olemas, vähendab turset ja vähendab närvilõpmete tundlikkust. Jäsemete täieliku puhkeoleku tagamine. Selleks pannakse käsi korralikult painutatud asendisse mugavale, üsna jäigale alusele - padjale, diivanirullile, rullitud Valu kaes jne. Kui patsient ei suuda oma käsi sirutada ega painutada, ärge suruge seda. Samuti ärge siduge kätt ise ega proovige rehvi panna. Kui on luumurd, tõrjuvad sellised toimingud ainult luukilde, võivad provotseerida veresoonte ja närvilõpmete muljumist. Valuvaigistite võtmine. Kui teil pole jõudu, võite iseseisvalt võtta tabletti Paratsetamooli, Analginit, Tempalginit, Nimesuliidi, Ibuprofeeni. Aga mitte enam. Kuni pole kindlaks tehtud täpset diagnoosi, ei ole kategooriliselt soovitatav hakata võtma ravimeid. Ise ravimine enne valu täpse Denas liigeste ravis kindlakstegemist võib põhjustada tõsiseid tüsistusi ja tagajärgi. Rahvapärased abinõud, massaažid, termilised protseduurid ja muud katsed jäetakse kõige paremini juhul, kui pole täpselt teada, mis käega toimub, ja arsti pole saadaval. Valutavate randmete heaks kirurgi abita. Nipid käte ja sõrmede lihasjõu tugevdamiseks | arriba.ee Kui valu kordub, on tekkinud vigastus, peaksite leidma võimaluse lähiajal arsti juurde pöörduda. Kokkuvõte: kui käsi valutab küünarnukist randmesse, võib selle põhjuseks olla banaalne ületöötamine, ülekoormus või liigesepatoloogiate teke. Samuti on süsteemseid haigusi, mille üheks sümptomiks on erineva intensiivsusega valu ülajäsemetes. Vasaku käe valu peetakse ohtlikumaks kui paremas: sageli on see märk eelseisvast südameatakist. Kuid ka koti ebamugavustunnet ei tohiks tähelepanuta jätta. Just need pideva korduvusega tegurid põhjustavad raskete Artriidi-artroos ola ravi ravi pikkade ravitavate tõsiste liigesepatoloogiate teket ja liigeseelementide kahjustusi. Need lihased ühendavad käe ajukäärega. Lihaste töö tagab käe liikumise. Tennise küünarnukk on kõige levinum küünarnuki probleem, mille põhjustab konkreetne koormus, ülekoormus või vigastus. Tennise küünarnukk väljendub küünarnuki välisservas turses kui kate kuunarnukis kaed valus, mida süvendab käe liigutamine, näiteks käte värisemine põhjustab valu. Epikondüliidi üks levinumaid põhjuseid on arvutitöö. Tennise küünarnuki ravimiseks peate küünarliigese maha laadima.


§ 18. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid


source: CulturaX

text: Pakendiseadust tuleb rakendada mõistlikult Viimasel ajal on üha aktuaalsemaks muutumas probleemid, mis kerkisid esile 3. mail 1995. aastal Eestis vastu võetud pakendiseaduse ja selle alamdokumentide väljatöötamise ümber, selle kohaselt on plaanis 1. detsembril 1996 esitada ka mittetagastatava pakendi aktsiisi seaduse eelnõu. Kuivõrd mittetagastatav pakend praegu enamasti prügimägedele jõuab, on küsimuse lahendamine Eestile küllaltki aktuaalne ja uus. Seetõttu on ka seisukohad, kuidas küsimusele läheneda, erinevad. Eesti Vabariigi valitsus on otsustanud mittetagastatavale ühekorrapakendile kehtestada pakendiaktsiisi ja alustada maksustamist joogipakenditest. Selge on see, et peale aktsiisimaksu kehtestamist on tootja sunnitud hinda tõstma, lõppkokkuvõttes maksab maksu kinni tarbija. Edasi on kõne all olnud kaks alternatiivi, kuhu laekub aktsiis, kas riigieelarvesse või keskkonnafondi. Mõlemal juhul ei ole tootjatel kontrolli raha sihipärase ja efektiivse kasutamise üle, mis on tootjale väga tähtis kulude arvestuse seisukohalt. Seega ei ole maksumaksjatel garantiid, et kogutud raha näiteks kallite sõiduautode soetamiseks ei kulutata. Pakendimaksud maksab lõppkokkuvõttes kinni tarbija. Kui me räägime toiduainete pakenditest (inimese esmane tarbekaup), tuleb arvestada seda, et üle 60% elanikkonnast tuleb vaevalt ots-otsaga kokku (1994. aasta andmed). Eesti pakendiseadus on välja töötatud sarnaselt Saksamaa pakendiseadusega, kus kogu vastutus pakendite taaskasutamise eest on pandud tootjale. Saksamaa puhul on tegu võimsa tööstusriigiga ja kõrge keskkonnaalase teadlikkusega. Eestis on lood vastupidised. Ja kui tootjad üksi vastutavad pakendite taaskasutamise eest, kus seadusega määratud protsent aastaks 2001 on 60%, siis võivad paljud firmad oma uksed sulgeda ja paljudel jäävad vajalikud investeeringud tootmise tehnoloogilise taseme tõstmiseks tegemata. Jagatud vastutuse printsiibil on neli põhilist lüli: -- tööstus -- optimaalsed taaskasutamise kulud; -- kaubandus -- ratsionaalsed pakendid ja jaotusmehhanism; -- tarbijad -- sorteerivad pakendid oma majapidamises; -- kohalik võim -- organiseerivad jäätmete kogumise ja käsitlemise. Tootja rahastab taaskasutamise protsessi ja vastutab püstitatud eesmärkide saavutamise eest üksi. Eesti oludes, kus keskkonnaalast teadlikkust võib hinnata madalaks, võiks kaaluda jagatud vastutuse printsiibi rakendamist. Tuleb ju kogu pakendite taaskasutamise süsteem alles üles ehitada, kuigi klaastaara kogumine mingil määral oma kitsaskohtadega funktsioneerib. Pakkejäätmete kogumisel on elanikkonnal väga suur roll -- ilma nende aktiivse osavõtuta ei ole pakendite tagasikorjamine võimalik. Mida suurem on pakendite taaskasutamise protsent, seda suurem peab olema elanikkonna osavõtu protsent. Elanikkonna keskkonnaalase teadlikkuse taseme tõstmine on aega- ja rahanõudev ning seetõttu ei oleks mõeldav Eestis tootja vastutuse printsiibi rakendamine selliselt, nagu Saksamaal. Meie majandus on tänase seisuga konkurentsivõimetu, mida kajastab ilmekalt Eesti väliskaubandusbilanss (iga kuu vähemalt 700 miljonit miinuskrooni). Tootmisettevõtete sisseseade ja töömoraal on madalad. Neis oludes vajaksime investeeringuid, mis kindlustaksid uuel tasemel tehnoloogia ja paremini ettevalmistatud tööjõu. Meil tuleb endale aru anda, et Eesti ei saa end kõrvutada arenenud Euroopa riikidega ja sellest lähtuvalt ei saa ka Euroopa Liiduga ühinemisel seaduste väljatöötamisel Euroopa Liidu seadusi lihtsalt eesti keelde ümber kirjutada. Ühiskond on keeruline süsteem, kus analoogsed eeldused ei anna analoogseid tulemusi. Pakendijäätmete probleemi lahendamine on sama palju majanduslik kui ka keskkonna küsimus. Kui me ei taha aktsiisimaksuga järjekordselt «ämbrisse astuda», nagu seda oli näiteks tubakaaktsiisi tõstmine, tuleks enne pakendi aktsiisimaksu seaduse väljatöötamist teha uuringud, mida see endaga kaasa toob ja kuidas taolist ülesannet majanduslikult efektiivsemalt lahendada.


"Eestil on Leeduga väga tihedad ja heanaaberlikud suhted ning ühised huvid nii majanduse, energeetika kui ka kaitsekoostöö vallas," märkis Eesti välisminister. Kahe riigi vahelisest koostööst rääkides tõid välisministrid esile häid kaubandussidemeid ning ühisprojekte energiajulgeoleku kindlustamiseks ja transpordi arendamiseks. Välisminister Pentus-Rosimannus rõhutas kohtumisel Klaipeda ujuvterminali positiivset mõju Eesti gaasituru konkurentsile. "Veebruaris importisid kolm Eesti ettevõtjat Klaipeda kaudu ligi 20 protsenti Eestisse imporditavast gaasist," märkis välisminister ning avaldas lootust, et kahe riigi vaheline koostöö niinimetatud Balti energiasaare ühendamiseks Euroopa jätkub. Samuti tänas välisminister Pentus-Rosimannus Leedu kolleegi toetuse eest Eston Kohveri juhtumi osas. "Me ole väga tänulikud oma partneritele, kes hoiavad seda kahetsusväärset juhtumit terava tähelepanu all ning toetavad meid nõudes Venemaalt tema vabastamist," lisas välisminister. Venemaa agressioonist rääkides olid Eesti ja Leedu välisministrid ühel meelel, et Euroopa Liit peab jätkama ühtset poliitikat ning nõudma Venemaalt Minski kokkulepete täielikku täitmist. "Olukord on väga habras ning võib igal hetkel taas eskaleeruda - me peame olema valmis kiirelt reageerima ning vajadusel ka sanktsioone laiendama," ütles välisminister. Maikuus Riias toimuvat Idapartnerluse tippkohtumist silmas pidades arutasid välisministrid suhteid idapartneritega, eelkõige vajadust olla solidaarsed ja toetada idapartnerlusriike reformide läbiviimisel. Linkevičius nõustus Eesti välisministriga, et reformide reaalse läbiviimise korral peab Euroopa perspektiiv idapartnerlusriikidele olema avatud. "Oma lähiminevikku silmas pidades on meil moraalne kohustus toetada ja olla eestkõnelejaks nendele riikidele, kes on nüüdseks teinud samasuguse valiku euroopaliku ühiskonnakorralduse kasuks," rõhutas välisminister Pentus-Rosimannus. Välisminister suundub Vilniusest edasi Varssavisse, kus ta kohtub Poola välisministri Grzegorz Schetynaga.


Kesk tahab abipolitseinikule relva kandmise õigust(104) Riigikogu Keskerakonna fraktsioon esitas muudatusettepanekud abipolitseiniku seaduse eelnõule, mille kohaselt saaks abipolitseinik õiguse kanda tulirelva juhul, kui ta omab kehtivat relvaluba relvaseaduse või kaitseliidu seaduse tähenduses.„Hetkel kehtiva seaduse kohaselt on abipolitseinikel lubatud kanda tulirelva politsei ja piirivalve seaduses sätestatud korras,“ märkis endine siseminister Kalle Laanet erakonna pressiesindaja teatel. „Valitsuse esitatud eelnõu kohaselt abipolitseinikel tulirelva kandmise õigust ei ole.“ Laaneti sõnul peab abipolitseinik läbima täiendava relvaõppe kursuse ning tulirelva kandmiseks annab abipolitseinikule loa politseiasutuse juht käskkirjaga. „Võrreldes kehtiva seadusega me siiski abipolitseiniku tulirelva kasutamist natuke kitsendame — tulirelva võib kasutada vaid üksnes hädakaitses, seejuures hädakaitse piire ületamata,“ märkis Laanet. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29587353


source: fineweb

text: Raalprojekteerimine |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Artiklis ei ole piisavalt viiteid.| Standardsete detailide mudeleid on võimalik saada ka internetist leitavatest andmebaasidest. Seejärel liidetakse detailid koostuks. Mõningad CAD tarkvarapaketid on ühendatavad tööpinkide programmeerimiseks kasutatava raalvalmistuse (CAM) tarkvaraga. Sel juhul tehakse CADi keskkonnas valmis detaili joonis, mis viiakse CAMi keskkonda, seejärel lisatakse CAMi keskkonnas töötlemise tehnoloogia (lõikekiirused, ettenihked, pöörlemissagedused, jms.). Seejärel laaditakse valminud programm pingi postprotsessorisse ning masin valmistab vastavalt joonisele ja tehnoloogiale detaili. CAD on tähtis tööstuskunst, mida kasutatakse laialdaselt mitmesugustes valdkondades, sealhulgas autotööstuses, laevatööstuses, tööstuslikus ja arhitektuurilises disainis, jpm. CADi kasutatakse ka filmide eriefektide animeerimiseks. Majandusliku tähtsuse tõttu on CAD olnud suuremaks suunavaks jõuks arvutusgeomeetria, arvutigraafika (riistvaraline ja tarkvaraline) ja diskreetse diferentsiaalgeomeetria uurimisel. Ülevaade[muuda | redigeeri lähteteksti] Praegused CADi tarkvarapaketid ulatuvad 2D-vektoripõhistest joonestamissüsteemidest 3D-maht- ja pindmodelleerimiseni. Moodsad CADi paketid lubavad tavaliselt 3D-objekte vaadelda mis tahes nurga alt, isegi objekti seest väljapoole. Mõni CADi tarkvara võimaldab ka dünaamilist matemaatilist modelleerimist. Sel juhul nimetatakse seda CADD (inglise computer-aided design and drafting) tarkvaraks. CADi kasutatakse igasuguste tööriistade ja masinate projekteerimisel ning igasuguste hoonete kavandamisel ja projekteerimisel alates eramajadest lõpetades suurimate kaubanduslike ja tööstuslike ehitistega. Peamiselt kasutatakse CADi füüsiliste komponentide detailsete 3D-mudelite ja 2D-jooniste loomiseks. Samas kasutatakse seda terve mingisuguse toote väljatöötamisprotsessi vältel, alates kontseptuaalsest projektsioonist lõpetades dünaamilise analüüsiga komponentide tootmismeetodite määramiseks. CAD on kujunenud väga tähtsaks tehnoloogiaks raaltehnoloogia (inglise computer-aided technologies) alal. Tema eelisteks on tootearenduse kulude vähenemine ja palju lühem disainitsükkel. CADi tarkvara lubab disaineritel oma tööd teha arvutiekraanil, töö välja printida ja salvestada selle hilisemaks muudatuste tegemiseks, säästes palju rohkem aega võrreldes käsitsi joonestamisega. Tüübid[muuda | redigeeri lähteteksti] Raalprojekteerimist on mitut tüüpi. Eri tüüpi CADi süsteeme kasutades peab nende kasutaja mõtlema, kuidas ta neid kasutab ning kas kõik virtuaalsed komponendid tuleb vastavalt süsteemile erinevalt projekteerida. On palju madalama otsa 2D-süsteeme, sealhulgas mõni tasuta ja avatud lähtekoodiga. Need võimaldavad läheneda joonestamisele ilma mõõtkava ja joonestuslehele paigutusega vaeva nägemata, sest neid saab kohendada lõppkavandi tegemisel. 3D-sõrestikmudel on põhimõtteliselt 2D-konstrueerimise rakendus. Iga joon tuleb iseseisvalt kavandisse lisada, objekti kujutatakse teda piiritlevate joonte jadana. Lõpptootega pole seotud massiomadusi ja sellele ei saa otseselt lisada tunnuseid nagu näiteks augud. Kasutaja läheneb neile sarnaselt 2D-süsteemidega. Ka mõned 3D-süsteemid lubavad sõrestikmudeli kasutamist lõpliku joonestamise läbi viimiseks. "Rumalad" 3D-mahtmudelid (seda tehnoloogiat kasutab ka AutoCAD) tehakse analoogselt reaalsete objektide loomisele. Peamistele kolmemõõtmelistele geomeetrilistele kujunditele (prismad, silindrid, kerad jne) lisatakse või eemaldatakse mahtosa nagu päris objektide kokkupanemisel või lahtivõtmisel. Parameetriline 3D-mahtmodelleerimine nõuab kasutajalt disaini eesmärki. Objektid ja tunnused on seadistatavad. Tulevased modifikatsioonid on kas lihtsad, keerulised või lausa võimatud, olenevalt sellest, kuidas originaalosa tehti. Kasutaja peab mõtlema, kuidas see komponent "täiuslikus maailmas" välja näeks. Näiteks, kui mingi selle komponendi tunnus peab asuma objekti keskel, siis peab see seal ka asuma, mitte mugavamas punktis või ääres nagu võib teha "rumala" 3D-mahtmudeli puhul. Parameetriliste mahtmudelite puhul peab kasutaja arvestama iga liigutuse tagajärgi. Tehnoloogia[muuda | redigeeri lähteteksti] Algselt arendati raalprojekteerimise tarkvara programmeerimiskeeltes nagu Fortran, aga objektorienteeritud programmeerimise meetodite arenguga on see radikaalselt muutunud. Tüüpilised moodsad parameetrilised tunnusepõhised modelleerijad vabakäe pinna süsteemid on ehitatud kasutades erinevaid C-keele mooduleid nende oma rakendusliidestega. CADi süsteemi võib vaadelda kui interaktsiooni graafilise kasutajaliidese, mitteühtlase ratsionaalse B-splaini (inglise Non-uniform rational B-spline, NURBS) ja/või kirjeldava mahtgeomeetria (inglise boundary representation) andmete vahel geomeetrilise modelleerimise kerneli kaudu. Nende seoste ootamatud võimed on loonud võimaluse digitaalseteks prototüüpideks, mis võimaldavad tootega täielikult tutvuda enne selle tootmisse saatmist. Praegu ei nõua CADi tarkvara mingit spetsiaalset riistvara. Kuid mõnegi CAD-tarkvaraga saab teha graafiliselt ja arvutuslikult mahukaid toiminguid, nii et soovituslikud on hea graafikakaart, kiire või mitu protsessorit ja mahukas vahemälu. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Raalprojekteerimine| |Avatud lähtekoodiga| |Suletud lähtekoodiga|


text: Vooremaa Armas riik, kus elada Armas riik, kus elada Eesti on muutunud ja eelmise nädala sündmused annavad ennast tunda veel paljude aastate pärastki. Nende sündmuste põhjustena on välja toodud erinevaid asju: kes räägib pronkssõduri teisaldamisest ja selle all asuvate haudade lahtikaevamisest, kes Eesti riigi fa?ismilembelisusest, kes vene keelt kõnelevate inimeste ahistamisest Eestis, kes sellest, et Eestis ei taheta tunnistada Nõukogude Armee vabastajarolli Teises maailmasõjas, kes Venemaa valitsuse ja meedia osavast propagandast. Mina tahaksin rääkida nendest sündmustest natukene teise vaatenurga alt. Juba mu nimi viitab sellele, et mu soontes voolab nii eesti kui ka vene verd. Olen pikalt elanud mõlemas riigis ja võib-olla näen just sellepärast asju pisut teisiti. Väidan, et eestlaste ja venelaste vastandamine ei vii kusagile. Täpsemalt: see viib veelgi suuremate konfliktideni Eestis elavate kogukondade vahel. Mida mõtlete näiteks teie venelase all? Kas see on Peipsi-äärse Kükita küla vanausuline, kelle suguvõsa on elanud Eestis alates XVIII sajandist? Või hoopis Tallinna Lasnamäe rullnokk, kelle vanavanemad kolisid Eestisse, et töötada üle Nõukogude Liidu kuulsas sõjatehases Dvigatel? Aga peale nende on ju veel olemas vene rahvusest intelligents, haritlased, kes ei saanud vabalt väljendada oma arvamust kodumaal ja kes leidsid endale väärilise rakenduse Tartu Ülikoolis. Venelasteks kutsutakse sõjaväelaste peresid, kes on jäänud siia pärast Nõukogude Liidu lagunemist, aga ka Eesti taasiseseisvumise järel siia kolinud eesti juurtega vene keelt kõnelevaid inimesi. Veel on Eestis vene keelt kõnelevaid setusid, vepslasi, juute, ukrainlasi ja palju teisi. Kõik need inimrühmad on erineva tausta, mentaliteedi, ajalookäsitluse, maailmavaate ja intelligentsustasemega. Seepärast on ka nende reaktsioon viimase nädala sündmustele olnud erinev. Ma kutsun kõiki üles mõtlema eelöeldu üle ja nimetama asju õigete nimedega. 26. ja 27. aprilli öösel vandaalitsesid Tallinna vanalinnas pätid (neid leidub iga rahvuse hulgas), kes kasutasid segast olukorda ära oma kuritegude toimepanemiseks. Praegune hoolimatu sõnakasutus on viinud selleni, et "venelane? on muutumas sõimusõnaks ning mina, kes ma pole nendest sündmustest osa võtnud ja mõistan hukka eelmisel nädalal aset leidnud vandalismiaktid, tunnen ennast Eesti riigis ebamugavalt. Nagu ka tuhanded teised Eestis elavad vene keelt kõnelevad inimesed. Ütlemised, nagu näiteks ?Venelased, minge koju!?, "Venelased rüvetasid Eesti lippu? (SL Õhtuleht online, 27.04.2007), "Venelased märatsesid ka Jõhvis? (Postimees online, 28.04.2007), ?Eestis võitlesid venelased eestlaste vastu? (BBC, 27.04.2007) õhutavad rahvusvaenu ja solvavad Eestis sündinud ja kasvanud vene keelt kõnelevaid inimesi, kes on Eesti patrioodid ja lojaalsed sellele riigile. Ja neid pole sugugi vähe. On aeg, mil peaksime mõtlema tulevikule ja leidma teed kokkulepeteni, mitte õhutama oma hoolimatute ütlemistega Eestit lõhestavat rahvusvaenu. Tuletagem meelde, et meid kõiki ühendab üks pisike ja tohutult armas riik.


text: Santa Cruzi provints on Argentina provints riigi äärmises lõunaosas Lõuna-Patagoonias. Kiilukujuline provints piirneb põhjas Chubuti provintsiga, idas Atlandi ookeaniga, läänes Tšiiliga ning lõunas Tšiili ja Magalhãesi väinaga. Provintsi halduskeskus on Río Gallegos. Pindalalt on ta Buenos Airese provintsi järel teisel kohal. Provints ulatub põhjast lõunasse umbes 800 kilomeetrit ja idast läände 350 kilomeetrit. Santa Cruzi provints on kõige hõredamalt asustatud provints Argentinas. Rahvaarv on umbes 180 000 ja pindala on 243 943 km2, nii et ühele ruutkilomeetrile tuleb alla ühe inimese. Santa Cruzi provints on olnud poliitiline ja majanduslik ääremaa. Santa Cruzi provintsist on pärit endine Argentina president Néstor Kirchner. Santa Cruzi üks suuremaid vaatamisväärsusi on Perito Moreno liustik. Kliima Kliima on külm. Aasta keskmine õhutemperatuur on 9 oC, keskmine tuule kiirus 24 km/h. Aasta keskmine sademete hulk on 255 mm. Provintsis on kolme tüüpi piirkondi: Atlandi ookeani kuiv ja külm rannik, suvel tuuline ning sügisel ja talvel vihmane, Patagoonia kiltmaa kuiv ja külm rohtla veerikaste jõgedega, Andide eelmäestik subantarktiliste metsade ja arvukate järvedega, poolmõõduka ja niiske kliimaga. Viited Välislingid Provintsi ametlik koduleht Argentina provintsid


FOTOD | Politsei tabas Viljandimaal sarisissemurdmistes kahtlustatavad mehed | Õhtuleht FOTOD | Politsei tabas Viljandimaal sarisissemurdmistes kahtlustatavad mehed (1) Toimetas Triinu Laan, 26. märts 2020, 15:15


text: Harilik sinilill (Hepatica nobilis) on taimeliik tulikaliste sugukonnast sinilille perekonnast. Harilik sinilill on mitmeaastane rohttaim. Kasvab risoomi tipust. Üks eksemplar (risoom) võib elada mitusada aastat. Liigi vanuseks arvatakse 40–50 miljonit aastat. Nimetus Liigile andis ladinakeelse nime Hepatica nobilis Johann Christian Daniel von Schreber (1771), kuigi see esineb juba Pierre de Garsault'l (1764). Karl Linné pandud nimi on Anemone hepatica (selle juurde on osa botaanikuid tagasi tulnud). Dominique Chaix'lt pärineb nimi Hepatica triloba (1785). Hariliku sinilille eestikeelne tavanimetus ja Eestis üldiselt levinud nimetus on sinilill. Teine levinud rahvapärane nimetus on külmalill. See on üldine Virumaal ja Järvamaal ning esineb kohati Harjumaal, Läänemaal, Saaremaal, Viljandimaal ja Tartumaal. Nimetuse "sinilill" variandid on sinelill (Halliste kihelkonnast Karistest), sinelillike (Karula kihelkonnast) ja siniellelilli (Halliste kihelkonnast Abjast). Sinilille muud rahvapärased nimetused on jürilill, keltsalill, külmaelane, külmaölane, lumelill, lumekannike, lumekelluke, maksalehed, metsamirt, kopsurohi, sapihein, surmalill ja siniülane. Süstemaatika Uuemad fülogeneesiuuringud on näidanud, et liik kuulub pigem ülase (Anemone) perekonda, mistõttu tema ladinakeelseks nimeks oleks Anemone hepatica. Levila Sinilill kasvab pärismaisena kogu Euroopas, sealhulgas Hispaanias, Itaalias, Albaanias, Bulgaarias, endises Jugoslaavias, Rumeenias, Prantsusmaal (ka Korsikal), Šveitsis, Austrias, Tšehhis, Slovakkias, Saksamaal, Poolas, Ukrainas, Valgevenes, Venemaa Euroopa-osas, Taanis, Eestis, Rootsis, Soomes, ja Norras. Euroopas ei kasva sinilill pärismaiselt Suurbritannias ja enamikul saartel, Loode-Hispaanias, Põhja-Prantsusmaal, Hollandis, Põhja-Skandinaavias ning Lõuna-Ukrainas ja Lõuna-Venemaal. Sinilill kasvab ka Koreas, Jaapanis ja Põhja-Ameerika parasvöötmes (Ameerika Ühendriikide idaosas), kuigi sealseid teisendeid käsitletakse mõnikord eraldi liikidena. Hiinas kasvab sinilill Anhui, Henani, Liaoningi ja Zhejiangi provintsis, Jaapanis Honshū saarel. Kasvab ka Primorjes. Eestis on sinilill sagedane taim. Välimus ja elutsükkel Sinilille kõrgus on tavaliselt 10–20 cm, alates 5 cm, mõnikord kuni 25 cm. Õied avanevad väga lühikese varre otsas. Õitsemise aja jooksul kasvab õievars pikemaks. Vars Igal varrel on üks õis. Õitega varsi on looduses ühel taimel 8–12. Varrel ei ole lehti, välja arvatud kolm väikest kõrglehte otse õie all. Varred on peened, karvased, punakaspruuni värvi, karvad on rohelised. Varred on karvased kaitseks varakevadiste külmade vastu. Lehed Juurmised lehed on kolmehõlmalised. Hõlmad on võrdsed ja asetsevad ristikujuliselt. Lehed ja hõlmad on laiad, lehe alus on südame- või neerukujuline. Hõlmade kuju on seostatud maksasagaratega. Eestis kasvaval sinilillel on hõlmad teravatipulised, teisendil Hepatica nobilis var. obtusa on hõlmad ümarad. Lehtede pikkus on kuni 10 cm, teisendil Hepatica nobilis var. obtusa kuni 7 cm. Juurmisi lehti on arvukalt ja nad moodustavad kodariku. Leherootsud on pikad ja peened ning lähtuvad juurest. Leht on pealt suure klorofüllisisalduse tõttu tumeroheline, mõnikord heledate laikudega. Alt on leht purpurpruun kuni lilla. Seda värvi seostatakse maksaga. Lehed asetsevad risti päikesekiirtega. Lehed talvituvad (on talihaljad). Lehe eluiga on 13–14 kuud. Mõnikord on nad õitsemise ajaks juba närbunud. Ka elusad lehed on luitunud, pruunikate laikudega. Uued lehed arenevad pärast õitsemist. Noored lehed on alguses udemelised tutid, alt ja rootsu juurest tihedalt siidkarvased, hiljem muutuvad nahkjaks ja siledaks. Kolm rohelist umbes 1 cm pikkust kõrglehte on otse õievarre küljes vastu õit. Kõrglehed on piklik-ovaalsed, odakujulise otsaga, meenutavad tupplehti. Kõrglehtede kandelehed on õiele nii lähedal, et nad kokku meenutavad karikat. Õis Sinililleõie läbimõõt on Eestis tavaliselt 2–3 cm, kuni 4 cm, maailmas kuni 6 cm. Õied on kuueks, mõnikord ka viieks või seitsmeks jagunenud õiekattega. Õiekatte moodustavad tupplehed, kroonlehti ei ole. Õiekate on kroonjas. Tupplehed on tavaliselt tuhmsinised või taevasinised. Tuleb ette ka valgeid, roosasid, lillasid ja purpurseid õisi. Ameerikas on valged õied tavalised. Esineb ka topeltõisi. Kultiveerimisel on saadud palju värvivarjundeid. Õied on mõlemasugulised. Tolmukad on valged või peaaegu valged, tolmukapea on punane või valge. Tolmukaid ja emakaid on rohkelt. Emakatel puuduvad sulgjad sabad. Iga õis on eraldi varre otsas. Ühel taimel moodustub looduses 8–12 õit. Sinilill on putuktolmleja, tolmleb mesilaste, kärbeste, mardikate ja liblikaliste abil. Õitsemisaeg Sinilill õitseb olenevalt kohast ja ilmadest veebruarist maini, Eestis märtsi lõpust maini. Sinilill on üks esimesi taimi, mis kevadel õitseb. Et ta vajab õitsemise ajal rohkem valgust, peab ta ära õitsema enne kui lehtpuud lehte lähevad. Üks õis on avatud 8–10 päeva. Öösel ja halva ilmaga õied sulguvad. Õiepungad moodustuvad juba sügisel või koguni suvel ning õitsemise algus oleneb temperatuurist. Seetõttu on maheda sügise puhul võimalik, et sinilill õitseb sügisel. Õiepungade varane moodustumine on pärit soojema kliimaga ajast. Õiepungade avanemiseks on tarvis ainult piisavat õhutemperatuuri, maa ei pea veel olema sulanud. Õiepungad talvituvad mulla all maapinna lähedal. Külma eest kaitsevad neid langenud puulehed ja lumi. Talvituvaid õiepungi söövad hiired. Ka parasiitseened võivad neid kahjustada. Osa õiepungi külmub ära. Viljad Sinilille viljad on piklikud siidkarvased lühikese nokaga pähklikesed. Seemne alusel on õlirikas seemnelise (elaiosoom), mis maitseb sipelgatele. Sipelgad levitavad seemneid, viies viljad kaasa. Sinilill on üks väheseid taimi Eestis, kelle seemneid levitavad sipelgad. Pärast õitsemist paindub vars vastu maad, et vili oleks sipelgatele kättesaadav. Eestis valmivad viljad juunis. Risoom Sinilill paljuneb ka vegetatiivselt. Risoomi külgpungadest tekkinud harudele võib kasvada maapealne osa. Risoom on lühike, asetseb pisut viltu, tumepruuni värvi. Risoom on kaetud valgete soomusjate piklik-munajate alalehtedega. Sügavus 2–4 cm. Risoomil on rohkelt niitjaid lisajuuri, mis ulatuvad 15–20 (kuni 25) cm sügavusele. Risoomi hakkab sinilill koguma õitsemisajaks varuaineid juba õitsemisele eelneval suvel. Kasvukoht Sinilill kasvab üldiselt metsas puude või põõsaste vahel või varjus. Nad on varjulembesed, vajades valgust eelkõige õitsemisajal. Valgusevajadus aasta jooksul langeb. Sinililled eelistavad huumuse- ja lubjarikast kobedat ja pealt niisket mulda. Lõuna-Euroopas kasvavad sinililled rohkem mägedes (kuni 2200 m) kui tasandikel. Ameerikas kasvavad sinililled eriti pöögimetsas, metsamaal, põõsastikes ja rohumaadel, eriti lubjakivimuldadel. Eestis kasvavad sinililled leht- ja segametsades, põõsastikes ning puisniitudel, sageli sarapikkudes. Ideaalne kasvukoht on salumets, sest see on kevadel valguseküllane, suvel varjukas. Sobib ka loomets, vähem laanemets. Sinilill on tüüpiline metsataim. Aiandus Harilikku sinilille kasvatatakse ilutaimena nii õite kui ka lehtede pärast. Eriti armastatakse roosade, purpursete, valgete ja siniste õitega ristandeid ning topeltõitega sinililli. Sinilille saab ajatada. Sinilille kasvukoht on puu või põõsa juures või kiviktaimla ääres. Kuigi sinilill armastab erinevalt enamikust teistest kiviktaimlataimedest poolvarju ja niisket mulda, kasutatakse teda kiviktaimla rikastajana varase õitsemisaja tõttu. Lõuna pool kasvatatakse huumuserikka ja niiske pinnasega külmas ja varjulises kohas või samades tingimustes alpimajas. Eelistatav on liivsavi- või savimuld. Sinilill ei ole külmakindel. Sinilill ei hakka vohama. Teda saab hästi kombineerida teiste taimedega. Siiski takistab naabertaimede, eriti kaunviljade kasvamist. Paljundamiseks taim jagatakse pärast õitsemist või sügisel. Kõige parem aeg jagamiseks on siis, kui lehtedeta taim hakkab hilistalvel õitsema. Istutada kohe alalisse kasvupaika. Sinilille paljundatakse ka vastvalminud seemnetega, ent need kaotavad kiiresti idanemisvõime. Taim tuleb paigutada alalisse kasvukohta nii ruttu kui võimalik, sest ta ei kannata juurte häirimist. Külvata tuleb niiskesse mulda varjulises kohas. Säilitatud seemet tuleb umbes kolm kuud 0–5 kraadi juures stratifitseerida. Seeme idaneb 10 °C juures 1–12 kuud. Soovitatav on külvata kohe pärast valmimist külmale lavale. Kui seemikud on käsitsemiseks piisavalt suured, tuleb nad pikeerida eraldi pottidesse ning kasvatada vähemalt esimesel talvel kasvuhoones. Alalisse kasvupaika istutada hilissügisel või varasuvel, kui külma ei ole enam karta. Kokandus Sinilillevarsi on tarvitatud tee asemel. Rahvameditsiin Kogutakse sinililleõisi ja noori, alt viltjaid lehti ning karvaseid varsi, millega ravitakse hingamisteede haigusi ja kõhuhaigusi. Sinililleteed joodi reuma, hambavalu ja laste nahatuberkuloosi korral, mõnikord ka kopsutuberkuloosi korral. Parkainete (tanniin) tõttu tarvitatakse ka maksahaiguste ja sapiteede haiguste puhul. Maksahaigustele on viidanud ka juurmiste lehtede kuju ja alumise poole maksakarva pruun värvus. Meditsiin Sinilille lehed ja õied on nahka ärritava ja ville tekitava, limaskesta valu vaigistava, toniseeriva, kootava ja kergelt diureetilise toimega. Sinilillel on ka antiseptiline ja kõhulahtisusevastane toime. Varem kasutati sinililleürti (Herba hepaticae) ja sinililleõisi (Flos hepaticae) sapiteede ja maksahaiguste ning sapikivide raviks ning diureetikumina. 20. sajandil tarvitati sinilille veel maksa- ja sapipõiehaiguste, seedehäirete jm puhul. Välispidiselt tarvitati nahahaiguste, aeglaselt paranevate lõikehaavade jm puhul. Näidustused olid põiehaigused, neeruhaigused, sapiteede haigused, maksahaigused, suhkurtõbi, veritsevad haavad, bronhiit, katarr, kurgukipitus ja mädanik. Vastunäidustused olid sapivaevused, maksavaevused, maovähk ja nõrk magu. Pikaajalisel tarvitamisel võib sinilill kahjustada seedeelundeid ja maksa. Sapikivide korral võib tekkida tüsistus. Homöopaatias kasutatakse värskeid lehti kurgunakkuste, kroonilise bronhiidi ja maksavaevuste puhul. Toimeained on ka anemoniin (moodustub kuivamisel protoanemoniinist), saponiin, vaik ja hepatrilobiin. Sisaldab ka flavonoide (sinist värvainet antotsüaniini), samuti sahharoosi ja invertiini. Glükosiidselt seotud anemonool on mürgine. Taime kogutakse õitsemise ajal, võib kuivatada. Mürgisus Sinilill on suurtes annustes mürgine, eriti risoom, mis sisaldab saponiine. Kuumutamisel või kuivatamisel mürk hajub. Et värske taim sisaldab protoanemoniini, siis nahale või limaskestale sattunud mahl tekitab tugevat ärritust, punetust, sügelust ja isegi ville (tulikadermatiit). Vältida tuleks ka taime suhu panemist. Taime kuivamisel tekib südamemürk. Ravimtaimena ei soovitata sinilille kasutada. Et sinilill sisaldab protoanemoniini vähe, arvatakse ta vähemürgiste taimede hulka. Mürgistusnähud seespidisel tarvitamisel on oksendamine, kõhulahtisus ja iiveldus. Mürk ärritab ka limaskesti ning mõjub närvisüsteemile, mille tagajärjel võivad esineda erutus, krambid, halvatusnähud ja hingamishalvatus. Rasked mürgistused esinevad ainult taime väära tarvitamise korral rahvameditsiinis. Looduskaitse Rootsis ei tohi harilikku sinilille koos risoomiga maast välja tõmmata, samuti noppida ega muul viisil koguda müügiks või muul ärilisel eesmärgil. Ka Soomes, Prantsusmaal Ülem-Normandias, Franche-Comtés ja Île de France'is ning Saksamaal on sinilill looduskaitse all. Eestis ei ole sinilill looduskaitse all. Et sinililli mitte hävitada, ei tohiks neid üles kiskuda ega liiga palju noppida. Kultuur Harilik sinilill on Norra Akershusi maakonna tunnuslill. Viited Kirjandus Gustav Vilbaste. "Eesti taimenimetused", Tallinn 1993. Johannes Tammeorg, Oskar Kook, Gustav Vilbaste, Eesti NSV ravimtaimed, Tallinn 1972. Välislingid Eesti sinilille kirjeldus ja foto , , Pildid Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi saidil, Foto laigulistest lehtedest Joonis ja foto, link teisele fotole värvivariantidest, Daniel Reed Ultraviolett- ja infrapunafoto var. acuta: fotod var. obtusa: fotod Vana joonis Vana joonis Levik Eestis Levik Ameerika Ühendriikides Fotod, var. acuta, levik Ameerika Ühendriikides var. obtusa, fotod ja levila Ameerika Ühendriikides Tulikalised Eesti tulikalaadsed


see, kahmama, kirglik, vilkuv, kiusasid, meeleline, õrritama, sukkpüksid, stripper, erootiline, eemaldamine, tool


- бълrapckи (bg) - español (es) - čeština (cs) - dansk (da) - Deutsch (de) - eesti keel (et) - eλλnvιkά (el) - English (en) - français (fr) - Gaeilge (ga) - hrvatski (hr) - italiano (it) - latviešu valoda (lv) - lietuvių kalba (lt) - magyar (hu) - Malti (mt) - Nederlands (nl) - polski (pl) - português (pt) - română (ro) - slovenčina (sk) - slovenščina (sl) - suomi (fi) - svenska (sv) Selgitused ühise põllumajanduspoliitika kohta Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused aastatel 2015–2020 Väljaande metaandmed Ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) vastab Euroopa Liit (EL) küsimusele, kuidas tagada toiduga kindlustatus, loodusvar 2000 ade säästev kasutamine ja Euroopa maapiirkondade tasakaalustatud areng. ÜPP eesmärk on aidata kindlustada Euroopa põllumajandustootjate ja -töötajate rahuldav elatustase ning kodanike stabiilne varustamine mitmekesiste ja ohutute toiduainetega. Samuti toetab ÜPP selliste ELi prioriteetide saavutamist nagu töökohtade loomine ja majanduskasv, toimetulek kliimamuutusega ning kestliku arengu soodustamine.... Neid eesmärke aitavad saavutada ÜPP kolm omavahel ühendatud valdkonda: põllumajandustootjate sissetulekutoetus (nn otsetoetused), turumeetmed näiteks järskude hinnalangustega võitlemiseks ja maaelu areng. Käesolevas dokumendis keskendutakse peamiselt otsetoetustele, mis kujutavad endast põllumajandustootjatele sissetulekutoetuse tagamise ja konkurentsivõime, kestlikkuse ja keskkonnahoidlike põllumajandustavade edendamise poliitika põhielementi. Lõviosa (72%) ELi praegusest põllumajanduseelarvest eraldatakse Euroopa põllumajandustootjate otsetoetusteks. - Avaldatud: - Kollektiivautor(id): Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (Euroopa Komisjon) Teemad: Põllumajanduspoliitika - Teema: ELi abi, finantsabi, põllumajanduskulud, põllumajandustoetus, talumajapidamise tulu, ühine põllumajanduspoliitika > Nõudmisel trükitud väljaande välimus ja kvaliteet võivad erineda algsest paberversioonist.


TÄNA KELL 21 "FOOKUSES": Kui tugev on uue riigikogu opositsioon?(4) Delfi TV vahendab täna kell 21 Tudeng TV otsesaadet "Fookus", kus keskendutakse värskelt valitud riigikogu opositsioonile. Saates uuritakse, millised on opositsioonierakondade plaanid järgmiseks neljaks aastaks ning mil määral kavatsevad nad teha koostööd või vastu olla koalitsioonile. Teemadena tõstatuvad palju vastukaja tekitanud kütuseaktsiisi tõus, töövõimereform ning opositsiooni roll teiste koalitsiooni plaanide täitumises. Nendele ja paljudele teistele küsimustele vastavad EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme, Külliki Kübarsepp Eesti Vabaerakonnast, Riigikogu aseesimees, keskerakondlane Jüri Ratas ning koalitsiooni esindajana sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna IRL-ist. IRL kuulus opositsiooni Taavi Rõivase eelmise valitsuse ajal. Saadet juhib Jass Seljamaa. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71283925


Võrdselt suur europalk pälvib Riigikogu liikmete toetust Vaga suur liikmete suurus Juudiriigi rahvaarv küünib üle 7,9 miljoni inimese, Knessetis on Meeskonna liikmete mootmed. Kuupjuur 7,9 miljonist on seevastu ; erinevus kuupjuure ja tegelikkuse vahel on koguni 66 protsenti ehk väga märkimisväärne. Austraalia parlamendi alamkoja suurus kõigutab samuti Taagepera hüpoteesi. Suur europalk pälvib riigikogulaste toetust - Delfi Kuna on olemas erinevaid rahvusvahelisi Vaga suur liikmete suurus esinduskogu suuruse ja rahvaarvu vahel, ei pea me ka Eestis olema arutlustes kinni liikmelises parlamendis.


(1) Pärast konkursil osalemiseks dokumentide esitamise tähtaja möödumist süstematiseerib personalitöötaja konkursil osalevate kandidaatide dokumendid ja kontrollib kandidaadi poolt esitatud dokumentide vastavust esitatud nõuetele.


text: Kultuur elab ja areneb ruumis | Kultuuriministeerium Avaleht Uudised Kultuur elab ja areneb ruumis Kultuur elab ja areneb ruumis 28. veebruar 2019 - 11:09 Meie elukeskkond on meie kultuuri kandja. Kuidas veelgi paremini seda keskkonda väärtustada ja arendada, kirjutab Kultuuriministeeriumi arhitektuuri- ja disaininõunik Veronika Valk-Siska. 7. veebruaril arutas valitsuskabinet ruumiloome meeskonna loomist, kes hakkaks hea seisma kvaliteetse elukeskkonna eest. Valitsuse otsuses seisab, et Rahandusministeeriumil koostöös Kultuuriministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga tuleb moodustada töörühm, et leida võimalused ruumikaalutluse arvestamise suurendamiseks otsustusprotsessides ning organisatsioonide tegevuse parendamiseks. Töörühm peab kaasama ka teisi ministeeriume, omavalitsuste liitu, ettevõtlusorganisatsioone, õiguskantsleri esindajat ja teisi partnereid. Valitsusele teeb töörühm konkreetsed poliitikaettepanekud aasta pärast, jaanuariks 2020. See tähendab, et aega ei olegi enam nii palju jäänud. Eesti on allkirjastanud Davosi deklaratsiooni ja nõustunud ÜRO säästva arengu eesmärkidega. Samuti oleme liitunud Euroopa maastikukonventsiooniga. Nende liitumistega kaasneb üksjagu kohustusi, mis peaksid meie elukeskkonda paremaks muutma, kuid tegelikkus on mõnevõrra teistsugune. Meil puudub ühtne ja pikaajaline vaade ruumiküsimustele. Eri asutuste ruumipoliitilised eesmärgid käivad sageli teineteisele risti vastu ning rahastusmeetmed ja investeeringuotsused ei sisalda pahatihti üldse kvaliteetse elukeskkonna eesmärki, kuna eeldatakse, et ruumi kvaliteet on justkui juba tagatud eelnevate protsessidega nagu planeeringud või loamenetlus. Muidugi mõista see nii ei ole. Veelgi enam, riigi kinnisvarainvesteeringud, sealhulgas ehitiste ja rajatiste asukoha valik ning ruumiprogrammide, lähteülesannete ja hanketingimuste koostamine ei lähtu laiemalt inimeste elukeskkonna parendamise eesmärgist. Sageli ei olegi ehitiste ja taristu lähteülesannete koostamisel ja rahastusotsuste tegemisel ruumipädevusega isikuid kaasatud. Arhitektid ja planeerijad ning maastikuarhitektid, sisearhitektid ja disainerid kaasatakse alles projekteerimise ja planeerimise faasis – aga siis on olulised otsused juba tehtud ja hilja midagi muuta. Kindlasti ei ole need mured ainuomased Eestile, kuid nii mõneski teises Euroopa riigis või piirkonnas ollakse meist ruumipoliitika konsolideerimisel mõni samm ees. Ka meil on võimalik tegutseda. Poolteise aasta jooksul töötas Riigikantselei juures ruumiloome ekspertrühm. Rahvusvahelise konteksti täpsustamiseks ja Eesti võrdlemiseks teiste Euroopas kasutusel olevate praktikatega tellis ekspertrühm uurimistöö portugali teadlaselt João Ferreira Bentolt. Läbiviidud uuring käsitles Taani, Iirimaa, Šotimaa, Flandria ja Austria kogemust, kuna just nendes maades käsitletakse ehituskultuuri ja ruumiloomet terviklikumalt kui Eestis seni tavaks. Mida on vaja, et muutused jõuaksid ellu? Esiteks, küsimus on suhtumises. Otsuste tegijad peavad teadvustama, milline on riigi üksikotsuste laiem ruumimõju. See tähendab, et nii valitsustasandil kui ka omavalitsustes analüüsitakse ruumiotsuste kvaliteeti ja hinnatakse alati ruumimõju. Jaanuarini 2020 tegutseva töörühma täpsem vorm ja aastane ajakava selgub lähiajal, kuid ülesannete loetelu on võrdlemisi pikk. Nende seas on leida sobivamaid lahendusi suurendamaks sellesama ruumikaalutluse arvestamist otsuste ette valmistamisel. Ka peab töörühm koordineerima dokumentide muutumist selliselt, et koostöö eri institutsioonide vahel saaks üldse toimida. Töörühmalt oodatakse ka konkreetseid ettepanekuid ametkondade ruumipädevuse suurendamiseks. Jah, töörühm võib teha ka ettepaneku alalise, jääva ruumiloome meeskonna moodustamiseks. Kui keegi soovib seda nimetada riigiarhitekti institutsiooniks – palun! Mõistetavalt on just see viimane tekitanud kõige suuremat huvi. Kui püsiv meeskond moodustatakse, siis millised peaksid olema sellele pandud ootused? Kindlasti peaks selle meeskonna olema visioneeriv, loominguline. Näiteks ei ole meil seniajani terviklikele teadmistele tuginevat arusaama oma paneelelamute rajoonide tuleviku kohta. Meil ei ole täit teadmist ega lahendusi maapiirkondade ja väikeasulate elukeskkonna säilitamise ja parandamise teemal. Alati tekitab palju küsimusi ajalooliste hoonete kasutuselevõtmine, linnapiirkondade areng, säästva arengu eesmärgid või isegi nüüdisaegse õpikeskkonna loomine. Meeskond võib tulevikus algatada ja viia ellu riigi ruumi edendavaid projekte, heaks näiteks on EV100 "Hea avaliku ruumi" jätkuprojekt. Suuresti just ruumiloome meeskonna kätes oleks nende küsimuste lahendamine või vähemalt lahenduste poole suunamine. Mida me sellest võidaksime? Kui ruum on teadlikult arendatud, muutub riik rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisemaks. Teadlikult arendatud ruumiline keskkond on atraktiivne nii elanikele, ettevõtjatele kui ka investoritele ja külalistele. Kvaliteetse ruumi esiplaanile seadmine riigi huvina toetab mitmesuguste rahastusmeetmete veelgi tõhusamat kasutamist. Õigusaktides senisest selgemate aluste seadmine elukeskkonna parendamiseks muudab Eesti ruumilise arengu tasakaalustatumaks ja vajadusel kiiremaks. Kui ruumivaldkondi puudutav seadusruum muutub selgemaks, väheneb ehitusprojektide, planeeringute ja kõiksuguste muude vaidluste, sealhulgas kohtuvaidluste hulk. Kultuur elab ja areneb inimestes, aga võib ka öelda, et ta elab ja areneb ruumis. Me ei suuda ette kujutada, et astuksime ruumist välja – oleksime olemas väljaspool ruumi. Meie elukeskkond ongi seetõttu meie kultuuri oluline kandja.


7. Sarnaselt Euroopa Liidu poolt heakskiidetud infoühiskonna rajamise kontseptsiooniga hõlmab riigi tähelepanu nii avalikku kui ka erasektorit. Riigi infopoliitika raamkava väljatöötamisel keskendutakse neljale valdkonnale:


DELFI GALERIID: Anname au! VAATA ja MEENUTA, kuidas Eesti kaitseväelased on läbi aegade välismissioonidel elanud ja tegutsenud!(77) Täna on veteranipäev, mil täname ja tunnustame neid mehi ja naisi, kes on sõjalistel operatsioonidel kodust kaugel tugevdanud Eesti julgeolekut ja rahvusvahelist tõsiseltvõetavust ning nende peresid ja lähedasi. Kaitseväelaste austamiseks kogusime kokku Delfi galeriid välismissioonidest. 23. aprillil 2015 tähistatakse kolmandat korda Eestis veteranipäeva – missioonisõdurite ja teenistuses vigastada saanud Eesti sõjameeste päeva. Delfi fotopangas leidub pilte meie kaitseväelaste missioonidest Iraagis, Afganistanis, Bosnias ja Kosovos. Eesti on osalenud rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel alates 1995. aastast. Kaitseväelaste teenistus Afganistanis: Kaitseväelaste teenistus Iraagis: Kaitseväelaste teenistus Bosnias: Kaitseväelaste teenistus Kosovos: Kaitseväelaste missioon Malis: See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71315783