Asjadest: toukokuuta 2009 Kuu on järves Lähettänyt Asjadest klo 11:02 ip. Ei kommentteja: Tegemist on vist TTÜ mehhatroonikute loominguga. Lähettänyt Asjadest klo 11:00 ip. 1 kommentti: Eestlaste kujunemist mõjutanud maastikud (tuhat aastat tagasi) Arvestades valitsevat keskkonda, oleme ju päris hästi hakkama saanud? Lähettänyt Asjadest klo 10:49 ip. Ei kommentteja: Tolm, higi ja paanika Lõppenud on jaosanitaride kursus. Panen kirja värsked emotsioonid enne, kui hiljaks jään. Viimasel päeval -st täna, saabus kursust lõpetama mees, kes võttis lühidalt kokku kogu kursusel õpitu: "Teie olete need, kes asuvad tegutsema siis, kui sitt ventilaatorisse lendab! Te ju teate mis juhtub, kui sitt lendab ventilaatorisse? No vatt -just selline ongi jaosanitari töö". Kõik läksid kohemaid rõõmsalt elevile ja jäid ootama mis edasi juhtub. Edasi juhtus see, et sõitsime välja kahe masinaga -volvo veokaga ja väiksema meditsiiniautoga -kummaski masinas 7 võitlejat. Juht ja jaoülem kabiinis, ülejäänud taga kastis. Nii kastis kui kabiinis olid raadiosaatjad millega sai sidet pidada. Autod liikusid "konvois", mis tähendab suht pikka vahet. Mingil ajahetkel andis instruktor jaoülemale umbes sellise situatsioonikirjelduse: "Tagumine masin sai RPGga tabamuse, kuid mürsk ei plahvatanud. Samal ajal kergerelvade tuli paremalt. Kõik parempoolsed mehed on haavatud. Tegutsege!" Esimesel katsel algab paanika ja kaootiline sebimine. Jaoülemad ei tea mida teha. Paar võitlejat väljuvad autodest otse vaenlase tule al olevatest ustest ning instruktor teatab kohe: "üks on surnud, teisel mõlemad jalad läbi lastud". Allesjäänud ei tea mida teha -kas tirida vigastatuid eemale või hakata sealsamas siduma? Vähe sellest -tekkinud segaduses tirivad allesjäänud ühe haavatu otse vaenlase tulle (st paremale teepoolele). Jalgu on "tule all" maru sant siduda. On palav ja tolmune. Kõigil on närv sees. "Esimene auto süttis põlema" teatab instruktor. Kas peaks jalahaavadega võitleja autost eemale vedama või peaks ennast hoopis rehvi taga varjama ja "katma"? "Haavatul arteriaalne verejooks!" kamandab instruktor. Mis nüüd? Arteriaalne verejoks...-ah jaa -rõhksidemed peale...nii...sidemed libisevad ära -tuev võtta rohkem sidemeid... "Verejooks ei peatu!" teatab instruktor -"Ma ei näe ikka veel žgutti!" Jah muidugi...-žgutt! Tirime žguti peale...-lohistame haavatu eemale... "Mõlemad autod saavad uue RPG tabamuse ja süttivad!" hõikab instruktor. "Mõlemad autod põlevad..." püüan kuuldu üle selgusele jõuda "MÕLEMAD!! autod..." Kõik on närvis ja erutatud. Keegi ei mäleta kontrollida, kas surnud on ikka surnud või üksnes haavatud. Igatahes põlevad nad nüüd koos autoga... Hiljem toimub priifing. "Miks esimene auto tule all peatus? Miks te tule alt välja ei sõitnud? Miks te ÜLDSE peatusite? Reaktiivmürsk ei lõhkenud ju -oleks tulnud eemalduda. Miks te väljusite vaenlasepoolsest küljest? Te saate ju vaenlase poolt väljudes kohe nööbi otsa ette! Miks te haavatu tule alla tirisite? Miks keegi ei katnud? (katmine= vastutuli). "Kergerelvade tuli paremalt". Olen jaoülem ja pean kuidagi reageerima: "Ära peatu -lisa kaasi!" kamandan autojuhti -samas näen paremal mingeid kuure....-järsku peaks selle varje taga peatuma ja vastutule avama? Või peaks ikkagi edasi sõitma? Teeme tiiru ära, ja jõuame samasse kohta, kus ennem "kergerelvade tuld " saime. "Esimene auto sai reaktiivmürsuga pihta. Jaoülemal on kopsuhaav (st minul), kergerelvade tuli paremalt, esimeses autos kaks meest kastis haavatud. Tegutsege!" Paanika pole seekord enam nii suur. "Jalastuda!" karjun raadiosaatjasse "Kattetuli!". Olen küll haavatud, aga see on ju ainult kopsuhaav...-jään kabiini lebotama samas kui juht hüppab autost välja ja kaob kuhugi. "Medic!" kostab väljast kellegi hääl. Ma märkan, et MIND ei aita keegi -kuigi ma olen haavatud."Aidake!" karjun (kas kosuhaavaga saab karjuda?). Üks võitleja tirib mu kabiinist välja ning ma jään auto kõrvale tolmu sisse lebama. "Autole avati kuulipilduja tuli!" teatab instruktor uut uudist. "Sinul on kõhuhaav -sinul lasti jalg läbi" Sõdurid lohistavad haavatuid teelt kõrvale. Kõhuhaavaga võitlejat seotakse... "Surnud!" teeb instruktor kõhuhaavaga võitleja suhtes lõpliku otsuse. Abi osutanud sanitar satub hetkeks segadusse...-siis aga asub mind siduma. Kusagilt eemalt kostab hõikeid ja karjumist (see on tagumises autos asuv jaoülem -nad on samuti jalastunud -kes püüab olukorrast mingit ülevaadet saada. Me ei kuule ta hõikumist -pealegi on meil pooled juba haavatud ja meil on endigagi piisavalt tegemist. "Auto süttis ja põleb intensiivselt!" ütleb instruktor. See tähendab, et haavatud tuleb oluliselt kaugemale lohistada. Surnu jäetakse maha... Kuna meie auto põleb, ei näe vastane enam meie tegutsemist. Mind seotakse korralikult kinni ja lohistatakse eemale. "Kas tagumine masin appi ei taha tulla?" esitab instruktor retoorilise küsimuse. Teine auto manööverdab ennast põleva auto ja haavatute vahele. Teise auto jagu liigub jalastunult auto varjus meie juurde ning annab kattetuld. Meid hakatakse autodese laadima. Mind hoiab ülakehast keegi nääpsuke tüdruk -ja jalgadest tugev mees -see on vale otsus. Ma libisen lahti ja kukun tagasi teele. Tugevam peab hoidma ülakehast... Kuidagi väänatakse haavatud veoautole -isegi surnu võetakse viimasena kaasa. Haavatuid on kokku 3 + surnu. masin võtab kohalt ning võitlusvõimelised sõdurid liiguvad selle varjus koos autoga edasi. Tundub, et me saime hakkama... Oleme adrenaliinist küllastunud, kuumusest ja erutusest higised ning tolmust kipitavate silmadega. Oleme just pääsenud "vaenlase tule alt" ja teinud seda täiesti ise -tänu oma oskustele ja otsustavusele. Värisevatest kätest hoolimata tunneme ennast sangaritena... Nüüd läheme me tagasi klassi ning arutame juhtunud ning võtame tassi kohvi. Oleme ju tublid olnud. "Nägite nüüd ise, mis tähendab, kui sitt lendav ventilaatorisse!" teatab instruktor võidukalt -ja me mõistame teda täielikult. Jah -me teame. Lähettänyt Asjadest klo 8:05 ap. 3 kommenttia: VIIRUSE HOIATUS (kiri UPS-lt) Saabus selline hoiatav kiri: Meieni on jõudnud info, et pettuse eesmärgil saadetakse UPSi nime alt meili lugejale kiri, milles antakse teada, et tema UPSi saadetist pole õnnestunud kohale toimetada. Lugejal soovitatakse avada kirja manus kätte toimetamata jäänud saadetise kohta rohkema informatsiooni saamiseks. See manus sisaldab viirust. UPS ei soovitaks Teil seda avada, vaid kiri koheselt kustutada. UPS võib küll saata ametlike teateid, kuid väga harva sisaldavad need manuseid. Mida teha kui Te olete saanud kahtlase e-meili Kui Te olete saanud kahtlase e-meili, mis väidetavalt peaks olema UPSilt, siis ärge avage mitte ühtegi meilis sisalduvat otsetee linki või manust. Andke sellest koheselt teada, saates e-meili fraud@ups.com ja kustutage kahtlane e-mail. Teade: Kui saadate kahtlase e-meili edasi, ärge muutke meili originaalpealkirja või sisu ning ärge lisage ühtegi isiklikku või konfidentsiaalset informatsiooni. Lähettänyt Asjadest klo 5:08 ap. Ei kommentteja: Tee ise tore asi Vajuta nupukestele ja kujusta! Lähettänyt Asjadest klo 1:01 ap. Ei kommentteja: Mürsukild näitab otsest seost inimese kuritegeliku natuuriga Juhtusin kunagi Aegviidus nägema tervet kuhja mürsukilde. Need nägid välja täiesti võikad: žilett-teravad, sakilised, harulised, hambulised. Ei taha isegi mõelda, mis juhtub, kui selline asi kohtub lihaskoega. See on üks neid mõtteid mida on raske taluda. Inimesed on kurjategijad, et nad selliseid asju loovad. Patoloogilised kurjategijad. Midagi Tõelistele Meestele -kuuseokkasalat! Esmalt tuleb hiilida kuhugi heki juurde -või kuhugi, kus on kuused -ja salamahti kuusevõrseid korjata. Tasub jälgida, et tegemist poleks naabri kuuskedega, sest inimesed ei pruugi su häid motiive mõista. Ühesõnaga -muide ka metsa ei tasu minna, sest metsas olevatel kuuskedel pole normaalseid võrseid. Kõige paremad on sellised kuused, mis kasvavad kuskil suure autotee ääres -seal saavad puud palju päikest ja on prisked. Eriti hea, kui kuusk on riigi maal (muide üle aia ulatuvad oksad on kah riigi omad). Võrsed peavad olema helerohelised -mitte mingid vanad tumerohelised okkad -need on kõvad. Soojenduseks võib võrseid ka kohe puu otsast süüa. No ja siis hakid need ära -ja lisad kurki (hakkida tuleb kurki mitte võrseid). Tomatit lisad ka. Ja pisut soola ja suhkurt ja võib ka musta pipart lisada. Seedri seemned on sellise salati jaoks ideaalsed, sest sobivad okaspuuga kokku ja lisavad hea maitsenüansi. Neid võib eelnevalt ka röstida, kui keegi viitsib -mina näiteks ei viitsi. Siis peaks lisama mingit õli -tuleb vaadata, et poleks vänge vaid midagi leebet. See on väga hea salat ja pealegi üli-mehine. Ma ütleksin koguni: "Mehine Ekstreemsalat". Varsti teen midagi veel ekstreemsemat. Näiteks kupatamata nõgesesalati või põdrakanepi-juure salati. Sest kui ei söö, ega siis ei tea ka. Lähettänyt Asjadest klo 10:45 ip. Ei kommentteja: Lumehelbekesed Põrgus: "See oli täiesti kohutav! Alguses oli krigin ja siis kõva pauk!" Lähettänyt Asjadest klo 5:58 ap. 2 kommenttia: See ongi innovatsioon! Need kaks juuksekammi on esimese juuksekammi edasiarendused. Asi oli nii, et preili K pidi tegema pulmadeks kellelegi juuksekammi. Aga materjali polnd nigu kusagilt võtta. K käis juba üpris närviliselt ringi, kui korraga avastas prügikasti tagant vanad suusad. "Näe, mis ma leidsin -täitsa kobedad suusad! Ja just mulle sobivad!" K vedas suusad endale tuppa ning saagis neil otsad ära. Seejärel ta töötles neid ja tulemuseks sai vägagi kena juuksekamm, mis sobis pruudile nagu valatult. Ma arvan, et just selline peabki üks korralik innovatsioon olema. Lähettänyt Asjadest klo 10:50 ip. Ei kommentteja: Viige ära -ainult sada krooni! Superpakkumine! Tuttuus, komplektne, minimaalselt kasutatud, rariteetne, unikaalne, haruldane, nõukogudeaegne FOTOSUURENDI. Lisaboonusena kaasa kasutusjuhend, fotopaberi raam ja korralik elektripirn! Lähettänyt Asjadest klo 10:34 ip. 7 kommenttia: Asi kisub päris hulluks -nüüd kinkis juba isegi Tunne Kelam pastaka Ma ei saa aru mis toimub? Eile oli umbes samasugune juhtum nagu siis, kui ma Mart Laari nägin ja ta mulle pudeliavaja kinkis -aga selle vahega, et nüüd oli see Tunne Kelam. Ja teises kohas. Ta oli koos sõpradega ühe suure kastani all -ja jälle oli seal lauake ja kohvitermos. Ning ma isegi ei imestanud enam, kui Tunne mulle isiklikult -enda taskust võetud -pastaka soojade õnnesoovide saatel pihku pistis. Paistab, et Tunne kinkis oma isikliku pastaka ära? Asi on tõsine. Hea tahtmise juures võib pastakal olla säilinud isegi Tunne Kelami DNA. Mis peaks tegema selle eriti väärtuslikuks. Seekord olin muidugi targem, ja võtsin kohvi mustalt. Keegi pastakat vahetada ei taha millegi vastu? Tunne ise andis...-oma käega... Lähettänyt Asjadest klo 10:22 ip. 3 kommenttia: Kagebiidil on sünnipäev... Postkasti saabus selline teade: ARSENI MÖLDER - 90 Pidulik avamine toimub 18. juunil kell 17.00, kui Arseni Mölder tähistab oma 90. juubelit. Arseni Mölder alustas õpinguid 1938. aastal Riigi Kunsttööstuskoolis, 1940. a Riigi Kõrgemas Kunstikoolis, 1940-1941 Jaan Koorti nim Kõrgemas Kunstikoolis ja 1948. a Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudis. Arseni Mölder oli Eesti Kunstiinstituudis korraline õppejõud aastatel 1948-1994. Tänu oma teenekale tööle õppejõuna on ta valitud emeriit-professoriks. Pika loomeperioodi jooksul on Arseni osalenud väga paljudel näitustel. A Galeriis esindatud töödes on kunstnik kasutanud suuresti puitu ja messingut. Hetkel on Arseni Mölder meie kõige eakam ehtekunstnik, kes ikka jõudumööda näitustel osaleb ka uute töödega. Avaldame talle sellel tähtsal päeval austust. Olete oodatud A Galeriisse! Mõtlesin küll, kas seda postitust teha, aga tegemata ka ei saanud jätta. Ennu pärast. Öeldakse küll, et hallpead tuleb austada, aga seda on raske teha, kui sama mees on oma eelneva elu jooksul rikkunud paljude teiste elu ning põhjustanud asjatuid kannatusi. Enn on vaikne ja tagasihoidlik mees -ning tubli kullassepp. Juhtusin kord Ennult küsima, kuidas ta elukäik on kulgenud ja siis ta jutustaski ajast, kui ta töötas Kunstiinstituudis (nüüdne EKA) meistrina ning põhjustest, miks ta sealt lahkuma oli sunnitud. Niisiis töötas Enn metallitöökoja meistrina Kunstiinstituudis. Ta oli just sõjaväest tulnud ning soovis tulevikus Kunstiinstituuti õppima asuda -õnneliku juhuse tahtel võeti ta tööle metallitöökoja meistrina (Ennul oli elamiseks vaja raha teenida). See oli hea positsioon sisse astumiseks. Ühel kenal päeval tuli tema juurde kateedri juhataja Arseni Mölder, ja esitas talle tungiva nõudmise, et Enn peab hakkama Arsenile ette kandma riigivastastest meeleoludest ja juttudest, mis üliõpilaste seas valitsevad. Ette tuleb kanda isikutest, kes räägivad midagi riigivastast või võime laimavat. Koostööst keeldumine tähendaks, et Enn on ebausaldusväärne töötaja ning teda ootab vallandamine. Enn oli aus eesti mees ning mõistetavalt tähendas taoline ettepanek halastamatut valikut -kas minna vastuollu oma südametunnistuse -või nõukogude võimuga. Paar päeva hiljem kirjutas Enn ise lahkumisavalduse. Arusaadavalt tähendas see samm tema jaoks ka seda, et Kunstiinstituuti ta kunagi õppima ei pääse. Hiljem töötas Enn metallitöölisena ning lõpuks kullassepana. Ta on väga tubli mees. Me keegi ei tea ega mäleta Ennu -küll aga "kauaaegset õppejõudu" ja kuulsat ehtekunstnikku Arsenit. Meest, kes oli KGB koputaja. Meest, kes hävitas ENDA KARJÄÄRI NIMEL paljude noorte inimeste tulevikulootused. Mul on vastik sellele mõeldagi. Arseni võib teha küll lahedaid ehteid (need ongi lahedad) kuid minu silmis jääb ta alati nuhiks, koputajaks, kommariks ja "hävituspataljonlaseks". Meheks, kes sai 30 hõbeseeklit... Lähettänyt Asjadest klo 12:07 ap. 1 kommentti: See koht on ka reaalselt olemas Jah. See ongi seesama roheline aas millele ka sildil on viidatud. Aas asub otse maja ees. Lähettänyt Asjadest klo 11:27 ip. Ei kommentteja: See on üks vääääga vinge masin! Ma ei saanud küll selle toimimispõhimõttest veel väga täpselt aru, aga põhimõte on selles, et kui seda enda ees lükata, siis hari keerutab vastupäeva. Nagu väike tänavapuhastusmasin. Kõige huvitavam ongi see käigumehhanism -et kuidas see hari nimodi liikuma hakkab? Täitsa salapärane. Ma katsun seda veel uurida ja ehk saan isegi mingid joonised? Lahe asi on. Võibolla isegi peaaegu eesti nokia? Lähettänyt Asjadest klo 11:20 ip. 6 kommenttia: Mart oli trollipeatuses ja pakkus kohvi. Pärast kinkis pudeliavaja ka. Eile juhtus nii, et lonkisime P7 ja E5 mööda Inglise Kolledžist, kui korraga hõikas kellegi hääl: "Tulge võtke kohvi ka!" See oli Mart Laar, kes rõõmsalt trollipeatuses naeratas. "Miks ta trollipeatuses on?" küsisin endalt hämmeldunult "Midagi siin ei klapi..." -samas märkasin, et Mardil on ka väike lauake ja termos -sealt ta seda kohvi topsi soristaski. Loomulikult tuli nüüd Mardi juurde minna ja teda P7-le ja E5-le tutvustada (P7 juba vaataski kurjalt, kas kuskil on midagi ripakil mida võiks endale saada). "Saage tuttavaks lapsed -see on onu Mart" ütlesin alustuseks "Ta tegi meile koolis jõuluvana ja õpetas ajalugu". E5 vaatas Marti nüüd VÄGA uurivalt (ikkagi jõuluvana ju) ja ütles minu rõõmuks koguni "tere!". P7 eiras aga talle omaselt kogu temaatikat -toppis näpu napakalt suhu ja vahtis suvalises suunas. Nüüd läks ka Mart elevile ja me puhusime omamehelikult juttu. "Minge valima kah kindlasti!" tuletas ta mulle mu kohustusi meelde "praegult on veel võimalus Savisaarele ära teha". Lubasin, et lähen kindlapeale valima ja igasuguseid muid asju veel. Siis kinkis mart meile armsa sinise pudeliavaja ja me jätsime sõpradena jumalaga. Mart on ju lahe mees kuigi kohv oli paras solk. Ilmselt on oma osa minu sõpruses Mardiga selles, et ta tõesti mängis koolis jõuluaktuse ajal jõuluvana -ja tegi seda üli-usutavalt. Ja ajalugu õpetas ta kah teistmoodi, kui vanad kommaritest õpetajad. Pealegi tegi ta maarahvale suure teene, kui "põllumajanduse ära hävitas". Sellest rääkis mulle tuttav talupidaja, et tegelikult oli "põllumajanduse hävitamine" maarahva jaoks väga vajalik, sest paljud maakad pidid linna tööle minema, mis tähendas seda, et nad lõid uusi kontakte, õppisid uusi asju, ja hakkasid maailma hoopis teistmoodi nägema. paljud neist said isegi rikkaks ja tegid oma äri -mida maal iialgi juhtunud poleks. Samuti purustas põllumajandusehävitamine maainimeste omavahelised haiged suhted ning aitas neil mõista, et elus on muidki eesmärke, kui naabritega viha pidada. Lähettänyt Asjadest klo 10:43 ip. Ei kommentteja: kas vastab tõele, et viie õielehega sireli puhul saab midagi soovida? Leidsin eile selliseid tervelt 2 tükki. Hoian need esialgu varuks. Ma isegi mäletan, kus need asuvad... Lähettänyt Asjadest klo 6:45 ap. 3 kommenttia: Väga nummi kestapüüdja Aitüma Taavile, kes selle hea asja valmis tegi. Peaks seda vist testima ka? Loodetavasti ei lähe see põlema... Lähettänyt Asjadest klo 11:52 ip. Ei kommentteja: Kui ma oleks laps, ja näeks sellist ronimisredelit -mul jookseks juhe kohe kokku! See on mu jaoks vähemalt sama keeruline asi nagu mingi algoritm või tangens. Kujutan ette mida laps tunda võib -tahaks nagu ronida, aga ei tea kuidas seda teha -redel on nagu mingi teoreemi tõestus. Lapsed peaks saama ikka lapsepõlve nautida mitte ei peaks hakkama kohe mingeid võrrandeid lahendama...! Lähettänyt Asjadest klo 11:34 ip. 5 kommenttia: On siin mingi seos? Ma ei teagi kindlalt öelda, et kuidas selle asjaga on. Mina näiteks pidin kasutama väikesena nahast valjaid ja elama mingis koledas vakstust tehtud kärus millel oli vineerist põhi. Need valjad meenutavad muide nagu rinnahoidjat, aga selle vahega, et selja taga on kaks pikka rihma, kust lapsevanem sind kinni hoiab, et sa minema ei liduks. Ükskord, kui ema poodi läks jättis ta mu vankrisse -sidus valjad kuidagi vankri külge -aga ma ronisin ikkagi üle serva ja kukkusin alla. Ma ei mäleta, kas ma jäin neid valjaidpidi rippuma ka või ei. Igatahes ei sallinud ma valjaid silmaotsaski. Valjad piirasid räigelt mu tegutsemisraadiust. No ja nüüd ongi tulemus käes, eksole... Põltsamaa -igavene küla, armastuse asula Edasi Jõgeva pildid Lähettänyt Asjadest klo 1:52 ap. 2 kommenttia: Eestlaste kujunemist mõjutanud maastikud (tuhat aa... Mürsukild näitab otsest seost inimese kuritegeliku... Lumehelbekesed Põrgus: "See oli täiesti kohutav! A... Asi kisub päris hulluks -nüüd kinkis juba isegi Tu... Mart oli trollipeatuses ja pakkus kohvi. Pärast ki... kas vastab tõele, et viie õielehega sireli puhul s... Nunna motikas või? Veri kinni, side peale -transport! Noor malehuviline võib olla tulevane Suurmeister Alternatiividest kuumale koerale (innovatsioon) Kaitsevägi teeb (laps)ostjate seas varjatud reklaami? Kas mälupulga pärast tohib peatuda? Väikesed vähkitekitavad pakikesed (sigaretireklaam) Lind tegi ise reklaami Mida teevad valgete kitlitega nohikud Tartu Ülikoo... Lillepoe kõrvalprodukt (romantiline!) Puu otsas on alati parem, kui maapinnal Lembit kingib kargu Mis vahe on pisikul, bakteril, viirusel ja muul? (... Lennuk, mast ja kuusepuu Näide meeste eneseotsingutest postmodernistlikus m... Tänavatel on palju halba meiki Turistid või UFOd Kes mees tahab banaani järgi lõhnata? Päästikumehhanism ja plastikust kukk (Steyr AUG z) Ülilahedad uued kaitseprillid Ilus hõbedane pakend Teine sõber on joodik Helkuri muudest kasutamisvõimalustest Emod tuleks kartsa panna! Küsitluse analüüs (kas Jeesus oleks suhelnud Liis ... Anna Liis Lassile võimalus! Sõber on surnud Roosidega juhtum spordiklubis Auto puhul loeb ainul see, kui cool ta on Oleks tahtnud üle heinamaa joosta Mul tekkis ühe lutsuga pikem silmside Mis oli rannamännikus? Mis sõnumit edastavad lastele Vene üllatusmunad? Feng shui räige eiramine Mehed suudavad tunda ja neid tundeid edukalt välje... Sealiha on osa eestlaseks olemise identiteedist See on väga võrdõiguslik blogi


2. Sekretariaadi ülesandeid käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 2 ja sekretariaadi töö korraldamist käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 3 kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis . Peale selle täidab sekretariaat talle käesoleva protokolliga pandud funktsioone.


source: CulturaX

text: Coloratum | Kingitus.ee Coloratumist leiab tooteid mööbli ning interjööri värvimiseks, restaureerimiseks ja erinevaks käsitööks. Näiteks on salongis müügil Autentico kriidivärvid, lubivärvid, linaõlivärvid, mööblivärvid, mööblivahad, õlivahad, šabloonid, mustrirullid, käsitöö(riisi)paberid, mööblinupud, pintslid, puidumassist ornamendid, liimid, krakleelakid ja veel palju muud (mööbli) värvimiseks, viimistlemiseks ja restaureerimiseks. Coloratum korraldab ka mööbli värvimise ja erinevaid restaureerimise töötubasid - neid viib läbi Rutt Veide. Lisaks leiab salongi valikust ka nõustamise ning dekoratiivviimistluse ja mööblirestaureerimise teenuseid.


text: Raamatupidamise Toimkonna juhendid - raamatupidaja igapäevased abimehed RTJ 10 ( 2ak) Kutseeksamite tulemused Võidutööd 2021 Võidutööd 2020 Võidutööd 2019 Võidutööd 2017/18 Lisatud: Esmaspäev, 16 Mai 2022 15:00 Osale koolitustusel "Raamatupidamise Toimkonna juhendid - raamatupidaja igapäevased abimehed" RTJ 10. Veebiseminarid toimuvad: 16.05.2022 (E) kell 15:00-16:30. Toimumiskoht: ERK zoom (veebiseminari link saadetakse esmaspäeval) Eesti finantsaruandluse standardi põhinõuded on sätestatud raamatupidamise seaduses ja Raamatupidamise Toimkonna juhendites (RTJ). Kui seadusest arusaamine on mittejuristist lugejale sageli keeruline, siis juhendites on seadusesätted arusaadavalt lahti kirjutatud ning näidetega illustreeritud. Loomulikult keegi ei eelda, et raamatupidaja kogu RTJ-i peast teaks. Tähtis on, et raamatupidaja tunneks RTJ-de üldist struktuuri ja sisu ning teaks, millisest juhendist tekkinud küsimusele või probleemile vastust otsida. Koolitustsükli käigus käime läbi kõik kehtivad RTJ-d lähtudes järgmisest teemapunktidest: Millal juhendit rakendatakse ning millal mitte (kui see on asjakohane). Ülevaade juhendi sisust rõhuasetusega kõige olulisemale. Praktilised näited. Täna räägime RTJ 10-st "Tulu kajastamine" RTJ koolitused: 24.01.2022 RTJ 1 Raamatupidamisaruannete koostamise üldpõhimõtted - toimunud 07.02.2022 RTJ 2 Nõuded informatsiooni esitusviisile raamatupidamise aastaaruandes - toimunud 21.02.2022 RTJ 3 Finantsinsrtrumendid - toimunud 07.03.2022 RTJ 4 Varud - toimunud 14.03.2022 RTJ 5 Materiaalne ja immateriaalne põhivara - toimunud 21.03.2022 RTJ 6 Kinnisvarainvesteeringud - toimunud 04.04.2022 RTJ 7 Bioloogilised varad - toimunud 11.04.2022 RTJ 8 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad - toimunud 02.05.2022 RTJ 9 Rendiarvestus - toimunud 16.05.2022 RTJ 10 Tulu kajastamine - TÄNA 23.05.2022 RTJ 11 Äriühendused ning tütar- ja sidusettevõtete kajastamine 12.09.2022 RTJ 12 Sihtfinantseerimine 26.09.2022 RTJ 13 Likvideerimis- ja lõpparuanded - Lektor Toomas Villems 03.10.2022 RTJ 14 Mittetulundusühingud ja sihtasutused 17.10.2022 RTJ 15 Lisades avalikustatav informatsioon 07.11.2022 RTJ 16 Teenuste kontsessioonikokkulepped Maire Otsus-Carpenter, vandeaudiitor ja pikaajalise koolituskogemusega raamatupidamises. ERK koolitustoimkonna esimees. Teadmised on vajalikud raamatupidaja (tase 5), vanemraamatupidaja (tase 6) ja majandusarvestuse praktilise kompetentsi säilitamiseks ning tõstmiseks. RTJ OSALUSTASU. ERK liikmele 15€+km. Vaata koos tiimiga 65+km. Mitteliikmele 35€+km. Vaata koos tiimiga hind 85€+km. Astu liikmeks! ja maksa ERK liikme hinda. NB! Hinnas sisaldub otseülekanne ja veebiseminari järelkuulamine 7 päeva. Link saadetakse peale seminari. Kui vaatad oma töökohas kogu tiimiga, siis tea, et akadeemilised tunnid lähevad kirja ainult sellel, kes registreerus veebiseminarile. Veebiseminar toimub reaalajas ülekandena. Vebinari jälgimiseks on vajalik internetiühendusega arvuti ja zoomi konto (tasuta). Esinejaga saab suhelda reaalajas nii kõne kui tekstisõnumite vahendusel. Magasid maha kõigile 16 RTJ koolitustusele registreerumise aga sooviksid siiski kõiki kuulata? Klikka "Registreeru" lingile ja märgi lisainfosse "16RTJ" ja saadame sulle arve 16RTJ eest ning juba toimunud RTJ-de järelkuulamised. 16 RTJ OSALUSTASU -25% ERK liikmele 180€+km. Vaata koos tiimiga 780+km. Mitteliikmele 420€+km. Vaata koos tiimiga hind 1020€+km. Osaleja tingimused! Põhivara väärtuse langus ja selle kajastamine raamatupidamise aastaaruandes (2ak) Raamatupidamise Toimkonna juhendid - raamatupidaja igapäevased abimehed RTJ 11 ( 2ak) Ülevaade Rootsi maksusüsteemist välismaa ettevõtjatele ja nende töötajatele (3ak) © 2022 Eesti Raamatupidajate Kogu | Kentmanni 7-55, Tallinn 10116 | Tel: (+372) 655 8330 | E-post: erk@erk.ee


VOLVO XC90 R DESIGN 2.4 D5 136 kW -08, müük, kuulutus 81333482 - Kuldne Börs ID: 81333482, muudetud 15:08 06.12.2017 must, odomeetri näit 237500, diisel, nelivedu, automaat, 5 ust, 5 kohta, toodetud 06.2008, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, signalisatsioon, lisastopptuli, veojõukontroll, udutuled, tulede korrektor, ksenoon lähituled, valuveljed R19, talverehvid, suverehvid, nahkkattega rool, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, vihmasensor, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 4x elektriaknad, toonklaasid, 2 päikesesirm peegliga, parkimisandurid taga, tagaklaasi soojendus, välistemperatuuri näidik, püsikiirusehoidja, katusereelingud, konks, nahkkattega käigukanginupp, nahksisu, kohtvalgustid, pagasivõrk, karterikaitse, stereo, CD, CD stereo, CD box, helivõimendi, kõlarid, käetugi (ees, laekaga), jalamatid, tühimass (kg): 2128, täismass (kg): 2650, kandevõime (kg): 522, kütusepaagi maht (l): 65, ülevaatus kehtib 12.2018, toodud Itaaliast


tagasi üles


source: fineweb

text: Jätkuvad XXXI vanalinna päevad 26. maist kuni 2. juunini toimuvad XXXI Tallinna Vanalinna päevad, selle aja jooksul toimub üle 500 ürituse ja sündmuse, umbes 30 näitust ja 50 ekskursiooni. 31. korda toimuvad Tallinna Vanalinna päevad kannavad tunnuslauset „Õuevärav avaneb“. Suurejooneline üritus sai alguse laupäeval, 26. maill kell 12.30 avarongkäiguga Vabaduse väljakult Raekoja platsile, kus toimus Vanalinna päevade avaetendus „Balthasar ja Põhjakonn“. Vanalinna päevad avati laupäeval kell 13 Raekoja platsil, kus koostöös festivaliga Tallinn Treff toimus suurejooneline avaetendus „Balthasar ja Põhjakonn“. Lisaks astusid laval üles Ungari ja Prantsuse teatritrupid ning rikkalikku valikut pakub Teater Treff programm. Etendus räägib peletislikust Põhjakonnast, kelle eest ei kaitse linnamüürid ega tornid. Põhjakonna söödaks langevad nii linnahärrad, kunstnikud ja muusikud kui ka käsitöölised ja kaupmehed. Linnakroonik Balthasar on samuti koletise ohvriks langemas, kuid ta kutsub ellu kirjasõna ning tapab sellega peletise ning päästes nii ennast, Tallinna kroonikat ja linna. „Russow meenutab Raekoja platsil sooja sõnaga nii Kreutzwaldi kui Jaan Krossi, kes Balthasari ja põhjakonna tegudel unustusse pole lasknud vajuda,” kinnitab lavastaja Saša Pepeljajev. „Lavastuses on ohtralt osalisi, mänguala on suur, igas nurgas toimub midagi. Püüame luua õhkkonda, kus kohtuksid keskaegne karnevalimeeleolu, müstilisus ja metsalise tulekust tingitud õud. On ju Tallinn tuntud linnana, kus keskaja hõngu võib tänapäevani tajuda.” Avalavastuse muusika teeb Metsatöll. Tallinna Vanalinna päevade programmis kannab iga päev oma nimetust. Laupäev on teatripäev, mille raames toimub Raekoja platsil, Vabaduse väljakul, Tornide väljakul, Kodulinna majas, NUKU erinevates saalides ja mujal vanalinnas hulgaliselt põnevaid üritusi: külastada saab erinevaid teatreid, kuulata kauneid kontserte, võtta osa huvitavatest ekskursioonidest ning töö- ja õpitubadest. Alates 1982. aastast korraldatavad Tallinna Vanalinna päevad toimuvad tänavu 26. maist kuni 2. juunini. Täpse programmi leiab aadressilt: www.vanalinnapaevad.ee


Eesti Antiikautode Galerii. Ajalugu - Eesti aeg. Ed. Poola autotransport. - Artikkel 1935 Ed. Poola transpordiäri reklaamartikkel ajakirjas Auto Nr 2/1935 (kirjaviis muutmata): Meie vägevam veoauto. Ed. Poola auto-transportäri. Külastasime Ed. Poola auto-transportäri Tallinnas Laulupeo tänaval. Seal oli juhus näha suurimat veoautot Eestis. Ta mootor töötab aeglaselt, ei ole autol ka erilist kiiret kuhugi. Ei saagi olla, sest ta on ikkagi veoloom - mitte mõni sõidumasin. Jutt on ühest 1915. a. "Renault"-veoautost. seda tüüpi tellis tsaarivalitsus mõnisada eksemplari maailmasõja alul. Nad olid mõeldud eriti raskete vedude jaoks, nagu suurtükid, rasked varustusvankrid jne. Eriti veoks mägestikus. Neist "endistest" "Renault" autodest jäi meilegi osa. Muidugi kaitseväe kätte. Pärast sõda näis, et kaitseväes polnud nende rusuhunikutega midagi teha. Nad hinnati odavalt ja müüdi soovijaile. Ja nii ostis hr. Poola 1920-24. aastail neid kaitseväelt terve tosina. Ta teadis, mis nendega teha. Ta parandas neist ühe teise järele ja pani nad tööle. Nende "endiste" hulgas oli ka too "Renault"-mürakas, millest alul mainisime ja mis meil praegugi kõige vägevaimaks veoautoks. Sellegi mootor polnud korras. See sai osalt ümberehitatud. Valmistati uued tugevamad osad ja nii saavutati mootorisse 25/100 h.-jõudu, kuna liikumiskiiruseks jäi 12-15 km tunnis. Et auto raam harukordselt tugev - garanteeritud 5-tonniliste koormatuste jaoks täiskummidel - siis võidi auto kandejõudu suurendada, asetades taha kaksik-rattad ja pannes täiskummide asemele õhukummid. Nüüd kannab auto 10-12 tonni! Auto mehanismis leiame ka iseäraldusi. Neist torkab kõigepealt silma käigumehanism. Käikusid on - nagu euroopa autodes harilik - neli ette ja üks taha. Käiguvahetuskange on aga kaks - üks harilik ja teine vintsi jaoks. Viimase jaoks on ka eriline kardan- (veo-) võll. Vintsi ühendushoov on ka selleks, et tarbekorral (kui koormatus eriti suur, tee pehme, libe või lumine) panna auto vedama ühel ajal mõlemapoolsete tagaratastega. Vints - tõste-veo-seadeldis - on 100 h.-jõuline ja asub auto taga platvormi all erilisel raamistikul. Nagu tähendatud, on auto kandejõud 10-12 tonni. Sama koormatuse juures võib see veel järelvankriga või rullidel vedada enda järele 15-30 tonnilise koorma või raskema. On aga kaal suurem või veetav asi nii suur, et seda ei või autole tõsta, siis pannakse auto "ankrusse" ja vints tööle. Vints veab siis rullidel, ratastel, taladel või lihtsalt mööda maad lohistades, kas või 50 tonni ja rohkemgi. Millised, meie oludes haruldaselt raskeid veotöid selle eriliselt konstrueeritud "Renault"-hiiglasega Ed. Poola veoäri on sooritanud, sellest siin mõningaid näiteid: Kui Tallinna ehitati Kalma sauna, siis tuli sinna vedada haruldaselt suur aurukatel. See oli üks Poola äri esimesi suur-veotöid. Järgmine oli "Ekstraktori" reservuaarkatla vedu Lagedi mõisast Tallinna. Mööda lumist ja kitsast Väo küla teed oli selle vedu autoga seotud äärmiste raskustega. Ja edasi. Kui 1930. a. Tallinna linna elektrijaama laiendati, siis oli vedada sadamast sinna hiigla auruturbiin ja selle osad. Need mürakad kaalusid 12-15 tonni tükk. Suurimat neist auto peale panna ei saanud. Pidi lohistama järele. Teedeministeeriumi eksperdid kaalusid kas asfalteeritud Sadama tänav peab sellele kaalule vastu? Linna ehitusosakond riskeeris - vedu lubati ja õnnestas. Ankurdatud "Renault", talad, rullid, vints ja vilunud töölised viisid ülesande täide ilma, et tänava asfalt-kate oleks selle all vähemaltki kannatanud. Siis järgmine juhus: Kujur Koort oli leidnud Läänemaalt Laitse rabast parajaid kive, milledest raiuda mõned mälestussambad. Kivid kaalusid 12-15 tonni. Ja olid pehmes rabas, mis hobustki ei kannud. Saadeti kohale Poola "Renault". See ankurdati raba servale ning vintsi ja vaieritega tõmmati kivid raba äärele, kust nad sama auto peal Paldiski transporteeriti ja sealt raudteega Tallinna toodi. "Rauaniit" Tallinnas sattus ka kord hätta oma suure ja raske aurukatlaga. Viimane oli Suurtüki tänava kohal pantud raudteeplatvormilt maha, kuid sealt edasi vabrikusse seda ei saadud. Katel sulgus tänava ja liikumine jäi seisma. Viimaks kutsuti appi härra Poola. Auto vedas ankurtatuna vintsi abil katla vabrikusse. Katel liikus mööda tavottiga määritud roopaid, mis olid asetatud puust taladele. Tänav jäi terveks. Hilisemast ajast - möödunult aastalt - võiksime veel tuua paar näidet: Üks neist oli transporteerida Tallinnast köievabrikust Kulina veskitööstusesse Virumaal suurem aurukatel, mis kaalus ligi 10 tonni. Töö võttis Poola. Katel veeti Tallinnas autoga Kopli kaubajaama, pandi seal raudteeplatvormile ja saadeti Rakveresse. Seal laaditi see uuesti sinna saadetud suure "Renault'i" peale ja viidi mööda kitsaid külateid 20 km eemal asuvasse Kulina tööstusesse. Vedu õnnestas kõigiti ja ettevõte saatis Ed. Poolale tänukirja. Teine, möödunud aastal Ed. Poola veoäri poolt sooritatud suurtöö oli Tartumaal. Ulila jõujaama jaoks oli Franz Krulli vabrik ehitanud suure aurukondensaatori, mis kaalus 10.370 kg. Samale jõujaamale oli oli Tallinnast viia ka Saksast saabunud auruturbiin, mille raskeima osa kaal ulatas 9.640 kiloni. Nende mürakate Ulilasse transporteerimise oli Tartu linnavalitsuselt saanud speditsiooniäri Oklon ja Arro. Tegeliku veotöö Ulilasse pidi sooritama keegi, kel vastavad abinõud. Töö kindlustas Tartu linnavalitsus. Keegi Tartus pakkunud võtta töö enda peale õige odavalt. Kinnitusselts "Polaris" ei olnud sellega nõus. Nõudis, et vedu antagu Ed. Poola kätte, vastasel korral ei vastuta selts õnnetuste eest. Ja nii sai töö enda kätte Ed. Poola veoaäri, kuigi hind oli kolm korda kallim kui teiste oma. Ehk küll ülesanne autodega transporteerida 21.000 kg raskusi polnud "näputöö", saadi sellega toime. Teatavasti asub Ulila jõujaam Tartust paarkümmend kilomeetrit eemal. See maanteel vedu ning peale- ja mahapanekud olidki raskeimad. Selliseid ja lugemata hulga teisigi suuremaid ja raskemaid vedusid on Ed. Poola viimase aastakümne kestel sooritanud oma tugevate veoautodega. On vedanud vedureid, lokomobiile, katlaid, purunenud autosid, turbiine ja muid raskeid ja kogukaid asju. Nende vedu ongi Poola veoäri erialaks. Ta suurimad autod võtavad peale mahult pool raudteevaguni omast ja kaalult veel rohkemgi. Suurte raskuste ja kogude vedu mööda tänavaid, kitsaid, auklisi ja lumega ummistunud maanteid, eriti veel seal, kus puuduvad võimalused hariliku veoautoga läbi saada, nõuab mitte ainult asjatundlikkust ja kogemusi, vaid kõigepealt ka vastavaid masinaid - nagu näiteks too vintsiga varustatud 100 h.-jõuline ja 12-tonnilise kandejõuga vägev "Renault"-veoauto. Ed. Poola auto-transportäril ongi neid kõiki olemas - vilunud personaal kaasaarvatud.


ABET – Uus 2015 – 2018 kollektsioon - Lore ABET – Uus 2015 – 2018 kollektsioon ABET 2015-2018 kollektsioon pakub laia valikut uusi dekoore ja pindu igale maitsele. Juba üle 50 aasta on Abet Laminati, koostöös oma ala innovatiivsemate disaineritega, pakkunud pidevalt uudseid tooteid. Sellise koostöö tulemusena on loodud uued kollektsioonid millest igaüks jutustab oma värviküllase loo. Uue kollektsiooni 12 värvikaarti pakuvad muuhulgas järgnevaid uudistooteid: – 18 uut põhitooni, 18 uut kiviimitatsiooni ja 19 uut puiduimitatsiooni – uusi pinna ja värvikombinatsioone – uued pinnad PAPIER (matt), ROOT (vertikaalne puusüü) ja CROSS (horisontaalne puusüü) – kirgaste värvidega läikiv FLUO seeria – FULL-WOOD läbivärvitud puiduimitatsioonid – Soomuse motiividega TRAMA seeria – Lai valik valmis DigitalPrint dekoore mainekatelt disaineritelt Alustame uute kataloogide jagamist sügise alguses. Uue 2015-2018 kollektsiooni piltidega saate tutvuda klikkides siia.


Dirty Tõde Käte Pesemisel - 2019 | Tervis Avaldatud: Tervis • Vaatamisi: 2533 Seebi, vee ja 10 sekundi puhastamine on parim ravim. Uued uuringud näitavad, et hõivatud tervishoiutöötajad pestavad oma käed tavaliselt 10 sekundit. Õnneks kasutavad nad seepi. Kombinatsioon on efektiivne. Ärge raiska oma raha selle alkoholipõhise veevaba käsipuhastuse eest. Mugav, jah, kuid vähem efektiivne. Tulles kõige laiaulatuslikumaks uuringuks, milles osales 62 vabatahtlikku ja 14 erinevat hügieenitoodet, leidis uurimus, et seep ja pesemise mõned sekundid puhastab kõige enam vajumit. "Varasemad uuringud on olnud, et inimesed puhastaksid oma käsi 30 sekundi jooksul, kuid see pole see, mida tervishoiutöötajad tavaliselt praktikas teevad, ja me tahame neid tooteid katsetada reaalsetes tingimustes," ütles rahvatervise epidemioloog Emily Sickbert-Bennett Põhja-Carolina Ülikoolis (UNC). Uuringu käigus leiti, et 10 sekundit puhastades vabaneb tavaline külma viirus, hepatiit A ja mitmed muud haigust kandvad mikroobid. Uuringud leidsid, et mikroobivastased vahendid - seep pudelis, mille eest maksate Safeway'i eest rohkem, on parimad bakterite vähendamisel. Vesikindel, alkoholil baseeruvatel ainetel oli muutuv ja mõnikord ka halvasti mõju, muutudes pärast mitme pesemist vähem efektiivsust, ütles Sickbert-Bennett. Viiruste eemaldamiseks kätelt oli füüsiline eemaldamine seebi ja veega kõige tõhusam, uuring järeldab, sest mõned viirused on vastupidavad ja desinfektsioonile suhteliselt resistentsed. Põhja-Carolina osariigi valitsuse rahastatud teadusuuringud on üksikasjalikult välja toodud märtsikuu numbris American Journal of Infection Control. "Need leiud on olulised, sest tervishoiuga seotud nakkused kuuluvad viiest viiendast surmapõhjust, kus igal aastal hinnanguliselt 90 000 surmajuhtumit Ameerika Ühendriikides," ütles UNC teadur William Rutala. "Käsihügieenivahendid on vähendanud tervishoiuga seotud nakkuste esinemissagedust ning nüüd on saadaval mitmesuguseid kätehügieeni vahendeid koos erinevate toimeainete ja kasutusviisidega."


source: wikipedia

text: Belize'i vapp on Belize'i riigivapp. Piki vapi välisäärt on 50 oliivipuulehte. See tähendab aastat 1950, mil Briti Honduras (Belize'i endine nimi) alustas Suurbritanniast iseseisvumise taotlemist. Vapi siseosa on jagatud kolmeks sektoriks. Vasakul väljal on kujutatud aeru ja sepahaamrit, paremal on saag ja kirves ning all on purjelaev. Kui seda laeva hoolega vaadata, võib näha punast lippu, mis võib olla Briti mereväe sümbol. Vapi all on puu ja selle all Belize'i moto Sub umbra floreo 'Õitsen varjus' (see viitab Briti koloniaalperioodile). Vasakul on mulatt hoidmas kirvest ja paremal on mustanahaline hoidmas aeru. Vaata ka Belize'i lipp Belize'i sümboolika Riigivapid


Tänane kuupäev 05 Aug, 2021 17:45 Postitatud: 13 Veebr, 2021 0:30 Vanahalb, palun pane üks link Guardiani "kommunistlikule" artiklile Et siin nüüd mitte poognate viisi vaidlusse laskuda peaks kõigepealt kokku leppima mida tähendab "kommunistlik". Kommunistlik partei oli võimul nii NSV Liidus kui Jugoslaavias, on nii Hiinas kui Põhja-Koreas ja need kõik erinevad teineteisest nagu siga ja kägu. Ma pean "kommunistliku " all silmas igasugust ainuvalitsemist või püüdlust üheparteisüsteemile ja Guardian on seda umbe täis. Täpselt samamoodi on ka eesti meedia üleküllastunud kõikvõimalikust õpetusest et kuidas jõuda helgesse tulevikku. Kusjuures veel mingi absoluudi targal juhendamisel. Fakte on rohkem vaja ja pole tarvidust lugejale ette nämmutada et kus aplodeerida ning mida hukka mõista. Ühtlasi söandan kinnitada et nõukaaegsel "Rahvusvahelisel panoraamil" Ja eestiaegsel "Välisilmal " pole erilist vahet. Seletatakse maailma korda nagu oma seniilsele vanaemale. Olen kuskil juba maininud, et mingine 20 aastat tagasi oli väga üllatunud kul USA autoriteetsed tüübid kinnitasid intervjuudes nagu üks mees et nad ei loe ajalehti ega tarbi massimeediat. Põhjus oli üks - valetatakse. Ma toona ikka ajalehti lugesin ja mõtlesin, et kas asi on siis tõesti nii hull. Praegult olen suures osas samale äratundmisele jõudnud. Ei olegi aru saanud,et kas vanus on sinnamaale jõudnud või on Eesti vahepeal niivõrd USA-stunud Postitatud: 13 Veebr, 2021 2:12 Linki anda pole, aga ajakirjanduse tasemest eestis annab aimu ühe postimehe ajakirjaniku - verisuline, utšebkast välja lastud - nime jäta enda teada, selline lõik, kus teda üllatas "Estonia" laeva loos selle uuema avalikkusesse toodud augu fakt, mitte niivõrd asi ise vaid, et "tema ülikoolis õppis, et lääne valitsused ei valeta" ja et kuidas siis nüüd nii ?? AKF Vanahalva jutu toetuseks: meie ajakirjanduse kommunistlik-parteilisest palgest annavad tunnistused täiesti mõõdutundetud oodid kaja kallase teemadel, kusjuures autor on tihtipeale kas varjunimi või pole üldse. Ma seda mainin ekstra, kuna nõukaaegne ajakirjandus tuleb meelde, millest noorsand muidugi kõrvale hiilis, aga ega koolist ei pääsenud. Veidi noorematele: asi pole mingis arvamusartiklis vaid, et sisu, mis kuidagigi toetaks seda väidet, et kajakallas ongi see päike, mis omuku tõuseb ja õhta põhku keerab, puudub täielikult. Sellest ka hinnang "mõõdutundetud oodid" . Ja seda ei avalda mingi parteileht, kus ongi ehk siukse asja koht, vaid meie "sõltumatu ja tasakaalustatud" ajakirjandus. Postitatud: 13 Veebr, 2021 9:37 Ma pean "kommunistliku " all silmas igasugust ainuvalitsemist või püüdlust üheparteisüsteemile ja Guardian on seda umbe täis. Just kuulutasid Mussolini ja Franco kommunistideks See kõik on muidugi jamps, sest kommunism on siiski ideoloogia, mitte valitsemisvorm. Mitte et see kõige vähimalgi määral teemasse puutuks. Postitatud: 13 Veebr, 2021 12:18 Selle nimel et ideoloogiat kaasajastada töötavad terved ülikoolid:) Ma pole nii optimistlik et loodaks mõnest Guardiani artiklist Lenini aprilliteeside analüüsi leida. Küll aga võib kohata ülemaailmse internatsionaali kaasajastatud vorme. Sellist veelahet saab määrata ka suhtumises rahvuslusse. Ei Franco ega Mussolini ei kiirustanud uut maailmakorda kehtestama kus kõik pidavat elama nagu paradiisis ja neeger ulatab hiinlastel abikäe. Tolleaegset Teist Maailmasõda saab selle pilgu läbi vaadata kui sõda natsionalistide (Saksamaa, Jaapan, Soome jm ) ning internatsionaali (Usa, NSVL, Briti koloniaalimpeerium ) vahel . See seletab ka esmapilgul arusaamatuid koalitsioone nagu USA-NSVL. Siis kui põlisvaenlane maha oli surutud karati uba teineteisele lõrinal kõrri. Ning selle tagajärjel tekkinud moodustistest on mu pilgule kõige normaalsem tänapäeva Jaapan. Hommik on muidugi õhtust targem ma võtan täitsa oma algatusel ajakirjandusele suunatud kriitikat natuke tagasi. Kui nad midagi kirjutavad siis ei piisa kirjutajal süvateadmisi ning aeg on piiratud. Kõige lihtsam on võtta mingi PR firma, parteikontori või ettevõtte pressiteade ja seda võimendada. Lõpptulemus on muidugi täpselt sama - ühe nägemuse tirazeerimine. Uudiste edastamine aga ongi mingi agenda toetamine. Millelegi tuleb rõhku panna, midagi maha vaikida. Netis on 1988 a grupifoto ERR propagandasaadete peatoimetuse töötajatest. Tänapäeval on see ERR uudistetoimetus ja mingil vahepealsel ajal oli selle kollektiivi nimi minu mäletamist mööda uudiste ja propagandasaadete toimetus. Viimati kui üldse Eesti ajalehte pilgu heitsin oli juttu EL vaktsineerimiskavast ja tümitati AstraZenecat kes ei pidavat lepingut täitma. Lehekülgede kaupa Brüsseli ametnike selgitusi. No oleks siis keegi vaevunud AstraZeneca poolset kommentaari võtma. Ettevõtte kontaktandmed on ju avalikud ja seal on inimesed palgale kes küsijatele vastavad. Ebarahuldav, ajakirjanikud. Ebarahuldav. Aga kas ikkagi saaks ühe lingi kommunistlikule artiklile, ok tühja see Guardian. Võtame lähedalt. ERRist nt paluks üks link kus on kuulutatud "ainuõiget tõde" autoritaarselt positsioonilt ja kus "vastaspool" pole sõna saanud. Kommunismi definitsiooni võiks võtta Wikipediast äkki ? Või siis lähtume leninistlikest ideaalidest (leninistlik reaalsus oli muidugi midagi muud) Postitatud: 13 Veebr, 2021 13:53 Mäh? Löö ERR koduleht lahti ja kohe tänane kolmas artikkel - Johannes Tralla intervjuu analüütikuga kes annab hinnangu Hiina uusaastapeo kohta Tallinnas. Lihtsatele inimestele seletatakse lahti et see on hiiliv invasioon ja lõpetatakse isaliku manitsusega, et Hiina püüab uiguuride, Tiibeti jms küsimuses jätta teist muljet kui meie ajakirjanduses õigeks peetakse. Kontekstist saab keskmine inimene aru, et hiinlased on pahad ja "meie" ajakirjanduse seisukohad ainuõiged. Pealegi ei näe Hiina kultuuriatashee omapoolset seletust rahvapeo kohta. Kommunismist defineerimisest võib aga vikipeediast pikalt lugeda ja kokkuvõtvalt on see nii hägune mõiste ei soovi korral saab pea igaüht kommunistiks pidada. Kunagi kui jehoovatunnistajad talust talusse käisid ja "Vahitorni" nimelisi pildiraamatuid pakkusid oli ühes pilt kuidas lõvi ja kitsetall kabet mängisid. Ma viskasin pilgu peale ja mõtlesin et kommunistid, rsk! Seda et euroliit on kommunismi sügavalt täis nägi juba soovimatusest kommunism kuritegelikuks reziimiks tunnistada. Kui Tunne Kelam Brüsselisse pääses ja teema üles võttis olevat ta oma jutu järgi nagu peaga vastu betooniseina peksnud. No ei saagi tunnistada, sellega tulistataks iseendale jalga. Postitatud: 13 Veebr, 2021 14:23 Et siin nüüd mitte poognate viisi vaidlusse laskuda peaks kõigepealt kokku leppima mida tähendab "kommunistlik"... Ma pean "kommunistliku " all silmas igasugust ainuvalitsemist või püüdlust üheparteisüsteemile... Ei ole tõesti mõtet produtseerida poognate viisi arusaamatut juttu, kui Sa pole endale isegi elementaarsel tasemel selgeks teinud kommunismi definitsiooni. Postitatud: 13 Veebr, 2021 14:25 Nii et sellest kirjatükist võib aru saada nii, et kommunismi viljelevad meie žurnalistid mitte kauged külalised Hiinamaalt. Lp vanahalb kõneleb vahvalt ka "nutus ja halas", rahvuslikult meelestatud kaasvõitleja lubab üle lahe appi tulla ja okupantidele vastu astuda. Okupant on roiskuv Euroopa. Tegudeni pole veel jõutud, küllap on okupatsioon veel lahja. Postitatud: 13 Veebr, 2021 14:44 Nutu ja hala teemas lubasin appi tulla välisvaenlase vastu. "Eurookupatsioon" on lahja jah ja pealegi on eesti rahvas selles föderatsioonis olemise rahvahääletusel heaks kiitnud. Mis ei tähenda et ma ise niisugusest kooslusest eriti vaimustuses oleks ja kogu hääletuse korraldus oli natuke kahtlane. No aga see on rahva tahe ja mis seal ikka. Eks ma siis olen emigrant. Demokraatiaks nimetatakse. Postitatud: 13 Veebr, 2021 15:01 Esiteks räägib akf vanahalb endale vastu - kui see ongi propaganda, siis mitte kommunistlik, vaid antikommunistlik, sest diktatuur ja üheparteisüsteem on ikka Hiinas, eks. Teiseks ega ikka ei ola vaja küll kõiksugu jõledusi toime panevatelt riikide esindajate seisukohti neid käsitlevate artiklite juurde. Seda teed minnes jõuame kohe "õigustatud nõudmiseni", et igaüks, kes Donbassist kirjutaks, lisaks "objektiivsuse huvides" kommentaari Girkinilt-Strelkinilt või mõnelt kohalikult AK-ga affilt (ma ei tea hetkel kellelt, minevikus Giivilt või Motorolalt). Samamoodi pole mitte mingit vajadust Valgevene meeleavalduste laiali peksmise uudiste juurde Lukašenka pressiesindaja seisukohti riputada. Postitatud: 13 Veebr, 2021 15:11 Tasuks oma ajusahtlid ikka korda teha, see jutt et Hiina kritiseerimine on "kommunistlik" on nii absurdne kui üldse olla saab. Postitatud: 13 Veebr, 2021 15:19 No Eurookupatsiooni eest põgenesid väheke vales suunas, vihma käest räästa alla. Võibolla ainus vaba riik Euroopas on tema juhi Lukasenko sõnul Valgevene. Pluss riigi poliitika - palju säilitatud ja edasi arendatud vanast nõukogude ajast ... ja muidugi puhtad Minski tänavad. Hiina kusjuures pole formaalselt olnud ainuparteiline, peale kommarite on seal kogu kommunismiaja olnud veel 8 käpikut, sisuliselt muidugi on ainuparteiriik. https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_political_parties_in_China PS. Hiina keelustas hiljuti BBC World New'si kui lääne propakanali, nad pühendasid mitu uudist ja reportaaži uiguuride ümberkasvatuse laagritele, noh ja Hongkong on pinnuks silmis, kus terendub 1 riik, 1 kord lahendus. https://www.bbc.com/news/world-asia-china-56030340 Postitatud: 13 Veebr, 2021 15:45 ERRist nt paluks üks link kus on kuulutatud "ainuõiget tõde" autoritaarselt positsioonilt ja kus "vastaspool" pole sõna saanud. Akf Madis Reivik muutis ise oma küsimust ja libises Guardiani kommunistliku artikli pealt ERR "ainuõige tõe" kuulutamise. Seepärast vastasingi sellele viimasele ning et esimene tānane oli Johannes Tralla kirjutatud Hiina lugu on puhas juhus. Artikkel oleks võinud ka Usast või Soomest või millest iganes rääkida - üldreegel ERR juures ongi et lugu ehitatakse üles ainult ühe poole argumentidele. Võib-olla ajapuudusel, võib-olla pole raha põhjalikult käsitlemiseks - seal pole vahet sest lugejale esitatakse valmismälutud pudi autoritaarselt positsioonilt. Näha siin seda et ma pean Hiina asemel kommunistiks eesti ajakirjanikku eeldab keskmisest paremat kujutlusvõimet. Võin ju ka mõne Guardiani artikli tuua ja seda kommunistlikuks nimetada ja siis kaasnevad sellega jälle vastuväited et ma ei tea kommunismist midagi ja see on hoopis teistsugune. Eks igaühel on mingist müütilisest objektist oma ettekujutus. Postitatud: 13 Veebr, 2021 15:50 Ei libise ma kuhugi, ootaks ka Guardiani kommunistliku artiklit. Ja mis puudutab seda et totalitarsmivastase artikli puhul tuleks anda ka sõna totalitarsmi pooldavale.. siis see pole mingi sõnavabadus, kellel on käed verised see on timukas ja jutt ei päästa midagi. Postitatud: 13 Veebr, 2021 20:16 https://www.theguardian.com/science/202 ... ted-legacy Taaskord piisab tänase lehe lahtilöömisest ja juba tõlgendatakse ajalugu. Ideoloogiline artikkel tausta loomiseks neile "kes veel asjast aru pole saanud". Panen ka osa vikipeedia kommunismikäsitlusest et saaks niisugust rassiteooriat õigesti lahterdada. "Kommunism on aja jooksul omandanud eri vorme, mis konkretiseerivad algset õpetust, aga sageli ka hälbivad teatud määral sellest. Näiteks on mitmel pool tekkinud rahvuskommunism, mis teoorias peaks olema kommunismi internatsionalistlikule põhimõttele risti vastupidine." Ehk nagu ma varemalt väitsin - kõik ebameeldiva saab vajadusel kommunismi kaela ajada sest see on nii ebamäärane mõiste. Või teistpidi - kui keegi väidab et mõni Guardiani artikkel on kommunistlik ja teie et ei ole mitte siis õigus on mõlemal. No ei ole olemas ühte ja ainuõiget kommunismi. "Veriste kätega timukate" puhul kui akf-i väljendit kasutada tahaks ikka kuulata ka teist poolt. Kui palju anti Kataloonia mässu ajal sõna katalaanidele ja kui palju ajalehepinnast täitis Merkeli ning Brüsseli föderalistide vahutamine? Huvitaval kombel olla aga Shotimaa teoreetiline iseseisvusreferendum väga bro nähtus ja miks ma ometi ei imesta. Ei imesta sellepärast, et Suurbritannia on Brexiti pärast hetkel "pahade" nimekirjas. Või kui tulla Eestimaale lähemale siis väga iseloomulik oli Eston Kohveri juhtum. Kõigepealt pressikonverents kus anti ajakirjandusele juhised ja sellel noodil põrutati kuni viimase lõpuni välja. Ükskõik mis selleteemaline uudis lõppes meeldetuletusega et " Vene jõustruktuurid röövisid Eston Kohveri Eesti territooriumilt": Juriidiliselt võib-olla õige, sest Eesti piir läheb ikka tükk maalt ida poolt kui ajutine kontrolljoon ja päris Novgorodi kesklinnast teda ka ei röövitud. Soomes oli see küsimus samuti vahel uudistes kuid kasutati palju neutraalsemat väljendit - "Eesti-Vene piiril toimunud vahejuhtum mille käigus arreteeriti kaitsepolitsei töötaja Eston Kohver". Lugeja suhtes on soomlaste käsitlus õigem sest polnud seal ühtegi ajakirjanikku kase ladvas silmad punnis sündmust fikseerimas. Akf Runkelile seesuur et Soome eurokommunism on minuarust suuresti müüt. Umbes niimoodi et Greta Thunbergi kõne peale aplodeeritakse viisakalt ja sama soojaga otsustatakse üks tuumajaam juurde ehitada sest seda on just nüüd hädasti vaja. Batka Valgevenest olen ma ainult läbi sõitnud - oli küll puhas ja isegi põllukivid olid tee ääres ilusti rohe-puna-valgeks värvitud. Muud ei oska kommenteerida. 2014 aastal kui oli kindel et nüüd on minek sest idiootidega (siin tuleb tahestahtmata poliitiline mõõde sisse tuua) ma koos ei tööta oli peale Soome oli valikus veel selline sõltumatu riik nagu Aserbaidzaan . Mõlemis oodati aga mitte nagu mingit dissidenti vaid inimest kes oma oskustega lisaväärtust hakkaks looma. Käisin Bakuus ka aga Soome töökultuur jättis parema mullje. Kui oleks lihtsalt läinud istuma riigiabi peale emigrantide kohvikusse, et kaanida kruus kruusi järel kohvi ja kirjutada ühiskonnakriitilisi nupukesi oleks vast Alijevi impeeriumi valinud. Sealne kliima oli rohkem kontimööda Eks hakkama oleks muidugi sealgi saanud.


text: Rüütel Arnold von Harff (1471 Harffi linnus – jaanuar 1505 Harffi linnus) oli Saksa rändur ja reisikirjanik, kes käis 1496–1499 palverännakul Roomas, Jeruusalemmas ja Santiago de Compostelas. Arnold von Harff oli Alam-Reinimaa põlisaadlik (rüütel), kes elas Kölnis. Ta sündis 1471. aastal Harffi linnuses Erfti jõe ääres Jülichi hertsogiriigis. Palverännak Arnold von Harffi järgi peab palveränduril kaasas olema kolm rahakotti: ühes olgu raha, teises ettevaatus ja kolmandas tarkus. Ta asus Kölnist teele 7. novembril 1496 ja rändas läbi Saksamaa. Dubrovnikis pani ta kirja 1496 või 1497 kirja 56 horvaadikeelset sõna. 1496 (või 1497) rändas ta läbi Albaania, külastades Ulcinjit (praegune Montenegro), Durrëst ja Sazanit. Durrëses koostas ta albaania keele sõnaloendi saksakeelsete vastetega, mis sisaldab 8 lauset, 12 arvsõna (1 kuni 10, 100 ja 1000) ja 21 või 26 muud sõna. See on albaania keele mälestis, mis Albaanias on tuntud Fjalorthi nime all. Veneetsia Veneetsia kohta jutustab ta nii: Veneetsias viisid kaupmehed mu Saksa majja, mida lombardia keeles nimetatakse Fondigo Tudisco [Fondaco dei Tedeschi], praegu Kölnis Maarja kiriku taga elava Anton Paffendorfi arvemajja. Ta hankis seal mulle austava vastuvõtu ning saatis mind igal pool, näidates linna. Kirjeldan kõigepealt seda kauplemismaja. Et ma seal mõnda aega peatusin, sain ma seal iga päev näha suurt vürtside, siidi ja muude kaupade käivet. Need pakiti ja saadeti kõikidesse kaubalinnadesse, sest igal kaupmehel on seal oma arvemaja – Kölnist, Strassburgist, Nürnbergist, Augsburgist, Lübeckist ja teistest [Püha Rooma] Riigi Saksa linnadest. Kaupmehed ütlesid, et maksavad Veneetsia isandatele [maksudena] iga päev sada tukatit vaba raha, peale selle ostavad nad kogu kauba seal [Veneetsia]s ja maksavad selle eest kallilt. Sellest Saksa majast minnakse üle pika puusilla paremal. Siis jõutakse väiksele väljakule, mille nimi on Rialto. Siia kogunevad kaupmehed kauplema iga päev kell 9 või 10, nii et igaüht neist võib sealt ruttu leida. See väljak on ümmargune ja umbes sama suur nagu Durenis. Väljaku lähedal istuvad rahavahetajad, kes hoolitsevad kaupmeeste sularaha eest, mida need hoiavad rahavahetajate käes, et neil oleks vähem raha käes. Kui üks kaupmees ostab teise käest, siis ta juhatab ta pamkurite juurde, nii et kaupmeeste vahel liigub vähe raha. Rialtolt väljuvad pikad tänavad, kus kaupmeestel on poed, nagu näiteks kullasseppadel ja juveliiridel, kes müüvad pärleid ja kalliskive. Ühel tänaval on rätsepad, kingsepad, köiemüüjad, lina- ja rõivamüüjad ja teised, keda kauples seal lugematul arvul. Poodide peal on kloostri maganisruumi taoline koht, nii et igal kaupmehel Veneetsias on oma kauplus, mis on täis kaupa, vürtse, haruldasi rõivaid, siidrõivaid ja palju teisi kaupu, nii et võib öelda, et Veneetsia rikkus on sellel väljakul. Siit [Rialtolt] läksime San Marco peakiriku juurde läbi paljude kitsaste tänavate, millest mõnel olid [[apteek]rid, mõnel raamatuköitjad, teistel igasugused kaupmehed, kes ajasid õitsvat äri. San Marco on väga ilus, kuid madal kirik, mille kohal on palju ümmargusi, seatinaga kaetud võlve. See kirik on alt ja ülalt ja mõlemalt poolt kaetud marmorkividega, ja peale selle on ta ülalt ja mõlemalt poolt kaetud kullaga. Kui siseneda kirikusse väljakult, siis vasakul on altar, mis on tarastatud käsipuuha vastu poolarit, millel on puust krutsifiks, mille on tagunud üks pettunud hasartmängija ning mis on teinud palju imesid. Kui minna koori poole, siis paremal võlvi sees on Veneetsia aare, mis pühade ajal pannakse välja kõrgele altarile, nagu näiteks 12 krooni ja 12 pihiku esilappi, mis on tehtud kullast, pärlitest, safiiridest, rubiinidest ja smaragdidest. Samuti kuus haruldast kalliskividega kuldristi. Samuti Veneetsia doodži kübar, mis on tallele pandud kui hindamatu väärtusega ese. Samuti kaks suurt kuldlühtrit, mille peal on kolm suurt rubiini. Samuti suur ja pikk ükssarvikusarv [([[narval]]ivõhk)], mis on üliväga taga otsitud, ning palju väärtuslikke juveele, mida kõiki kokku kutsutakse Veneetsia aardeks. Veneetsiast edasi Veebruaris 1497 läks ta Veneetsias laeva peale ja sõitis Aleksandria ein. Egiptuses külastas ta Kairot ning püha Katariina hauda Siinai mäel ja teisi pühapaiku Siinai poolsaarel. Tõenäoliselt sealt suundus ta Palestiinasse. Ta teatab, et juudid olevat seak kõnelnud heebrea keelt. Edasi rändas Damaskuse ja Ḩalabi kaudu Antiookiasse ning seejärel läbi kogu Väike-Aasia. Väike-Aasiast siirdus ta Veneetsia kaudu Santiago de Compostelasse ning sealt Prantsusmaa ja Hollandi kaudu tagasi koju. 10. oktoobril 1499 jõudis ta Heinsbergis jälle Jülichi hertsogiriigi territooriumile. Pärast palverännakut Hiljem sai ta Gelderni hertsogiriigi pärusvarahoidjaks, kuid suri juba jaanuaris 1505 oma pärusmõisas. Reisikiri Oma palverännakust kirjutas ta üksikasjaliku reisikirja. Osa jutustusest on väljamõeldis. Nimelt jutustab ta oma olematutest reisidest Indiasse, Nicobari saartele, Madagaskarile ja Niiluse lätetele. Reisikiri sisaldab üheksa keele (sealhulgas albaania, baski, bretooni, horvaadi ja ungari keele ning Palestiinas ja Abessiinias kõneldava keele) lühikese sõnaloendi koos mõnede fraasidega. Need on kirja pandud kuulmise järgi. Reisikirja avaldas 1860 Kölnis Eberhard von Groote pealkirja all Die Pilgerfahrt des Ritters Arnold von Harff von Cöln durch Italien, Syrien, Aegypten, Arabien, Aethiopien, Nubien, Palästina, die Türkei, Frankreich und Spanien, wie er sie in den Jahren 1496 bis 1499 vollendet, beschrieben und durch Zeichnungen erläutert hat (Rüütel Arnold von Harffi palverännak Kölnist läbi Itaalia, Süüria, Egiptuse, Araabia, Etioopia, Nuubia, Türgi, Prantsusmaa ja Hispaania, nagu ta selle aastatel 1496 kuni 1499 teoks tegi, kirjeldas ja joonistustega selgitas). Reisikirjast on säilinud 12 käsikirja ja teist sama palju on kaotsi läinud. Saksamaa inimesed Reisikirjanikud Sündinud 1471 Surnud 1505


RT I 2009, 19, 116 Vabariigi Presidendi 24. märtsi 2009. a otsusega nr 453 § 1. Raamatupidamise seaduses (RT I 2002, 102, 600; 2008, 27, 177) tehakse järgmised muudatused: «(2) Raamatupidamise aastaaruanne koosneb põhiaruannetest (bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne ja omakapitali muutuste aruanne) ning lisadest.»; 2) paragrahvi 17 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses 1606/2002/EÜ rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.09.2002, lk 1–4) sätestatud korra kohaselt Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandluse standardid;»; «(2) Krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja, investeerimisühingu, kindlustusandja ja äriühingu, kelle poolt emiteeritud väärtpaberid on võetud kauplemisele Eesti või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) reguleeritud väärtpaberiturule, raamatupidamise aruande koostamisel kasutatav arvestuspõhimõte ning informatsiooni esitusviis peavad olema kooskõlas käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud standarditega.»; 5) paragrahvi 241 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele näidatakse aktsiaseltsi või osaühingu, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad aktsiad või osad on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, tegevusaruandes ära:»; 6) seadust täiendatakse §-ga 242 järgmises sõnastuses: «§ 242. Ühingujuhtimise aruanne 5) sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldust seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise protsessiga.»; «(3) Majandusaasta aruande allkirjastamisega kinnitavad käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud majandusaasta aruandes esitatud andmete õigsust ja täielikkust, sealhulgas seda, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab kooskõlas käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 sätestatuga õigesti ja õiglaselt aruandekohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid.»; «(1) Raamatupidamiskohustuslane, kes on aruandeaastal või sellele eelnenud majandusaastal olnud konsolideeriv üksus, koostab lõppenud majandusaasta kohta käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud majandusaasta aruande konsolideerimisgrupi majandusaasta aruandena, mis koosneb konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruandest ja tegevusaruandest, millele lisatakse audiitori järeldusotsus, kui audiitorkontroll on kohustuslik, ning äriühingust konsolideeriva üksuse puhul kasumi jaotamise ettepanek.»; 9) paragrahvi 29 lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks; 10) paragrahvi 30 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «(2) Konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruanne koosneb konsolideeritud bilansist, kasumiaruandest, rahavoogude aruandest ja omakapitali muutuste aruandest (konsolideeritud aruanded) ning lisadest, mis sisaldavad muu hulgas konsolideeriva üksuse konsolideerimata bilanssi, kasumiaruannet, rahavoogude aruannet ning omakapitali muutuste aruannet (konsolideerimata aruanded). Raamatupidamiskohustuslane, kes koostab konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruande, ei ole kohustatud koostama käesoleva seaduse §-s 15 nimetatud raamatupidamise aastaaruannet.»; 11) paragrahvi 311 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõuete järgimisele kohaldatakse aktsiaseltsi või osaühingu, kelle poolt emiteeritud hääleõigust andvad aktsiad või osad on võetud kauplemisele Eesti või muu lepinguriigi reguleeritud väärtpaberiturule, konsolideerimisgrupi tegevusaruandele käesoleva seaduse §-s 241 sätestatut.»; 12) seadust täiendatakse §-ga 312 järgmises sõnastuses: «§ 312. Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne (3) Konsolideerimisgrupi ühingujuhtimise aruanne sisaldab konsolideerimisgrupi sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldust seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise protsessiga.»; 13) paragrahvi 62 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses: «(6) Käesoleva seaduse § 15 lõige 2, § 242, § 28 lõige 1, § 30 lõige 2 ja § 312 jõustuvad 2009. aasta 1. juulil, kehtides majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 2009. aasta 1. juulil või hiljem.»; 14) paragrahvi 62 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses: «(7) Käesoleva seaduse § 23 ei kohaldata majandusaasta aruannete suhtes aruandeperioodide kohta, mis algavad 2009. aasta 1. juulil või hiljem.»; 15) seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses: «Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.08.2006, lk 1–7), millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta.» Paragrahvi 1 punkt 4 jõustub 2009. aasta 1. juulil.


Outfit: Ocean sneakers | Trendiruum Ees on viimane nädalavahetus Vormsil ja siis on põhimõtteliselt Krogi tööga finito! Õnneks nüüd nädala sees Tallinnas olles sai jäädvustatud üle pika aja üks outfit, mille peaosalisteks on need sinised mere tossud, mis on nii-nii mugavad ning ma olen nendest tohutult sissevõetud. Riietus on minu meelest hästi lihtne ja mugav, aga sellele annavadki punkti kõik need detailid. Ilma nendeta ehk siis lihtsalt pükste ja pluusiga, oleks see nii igav ja mul tuli kohe meelde üks mu esimene blogi kommentaari “Nii stiilne, valge pluus ja püksid jalas. Igaüks oskab riideid selga panna. Keegi ei hakka 30euri kinkekaardi eest halba blogi lugema!” – see oli ajal kui mu blogis toimus loos H&M’i kinkekaardi peale ning ma jagasin samuti üht riietust, kus mul oli seljas valge triiksärk ja tumerohelised nahkpüksid. Valgeid triiksärke on mul kodus oi ma ei tea kui palju – nendest pole mul vist kunagi küllalt, sest need on samaaegselt nii lihtsad kui ka nii stiilsed ja viisakad – klassika. Kellele tekitas küsimust, et nädala sees Tallinnas, siis polegi tööd? Siis eip, Krogis hakkab vaikselt hooaeg lõppema ning see on avatud ainult suvel ja nüüd veel septembris esimesed kaks nädalavahetust. Lihtsalt pole mõtet aastaringselt seda kohta avatuna hoida, sest oktoobrist-aprillini on Vormsi suht väljasurnud. Siin jätkub ka mu juuksesaaga (kui ei saa aru millest räägin, siis loe SEDA) – värvisin need jälle oranšiks, kuigi siin piltidel tunduvad üsna punakad. Lihtsalt muudmoodi ma ei saanud seda rõvedat okserohelisist enda juustest välja. Kuna punane on rohelise vastand värv ja ka juuksur(käisin otsi lõikamas ja tegin juuste lamineerimist) ütles seda mulle, et ainuke võimalus seda okserohelist välja saada, on värvida punakaks, siis mis mul muud üle jäi. Kuulake seda lugu ka, minu jaoks nii liigutav lugu: Tossud&Priilid – ALDO ; Püksid – TERRANOVA; Pluus – RESERVED ; Kott&Sõrmus – H&M ; Kell(kingitud väga ammu) – EXPRESSIONS Mida teie arvate sellest tossu-trendist? Algul kui see tuli, ei meeldinud see mulle üldse, aga järkjärgult hakkas see mulle siiski istuma ja siis juba avastasingi ennast ostmast endale oma esimesi niisama käimiseks vabaaja tossusi. Kohati tunnen ma süümekaid, sest nii nõme, et meie aja stiil nii tohutult mugavaks on läinud, aga samas... no krt need on ju nii mugav! Mulle meeldivad kontsad, aga mul on neid nii valus kanda... juuksed OOTD outfit Kas sul kooli pole? Alles kirjutasid, et oled vormi saanud , nendelt piltidelt tundub, et oled jälle kosunud... Mulle see tossu trend ei meeldi, sinu nende riietega veel aga kui kleidiga juba tossud jalga pannakse siis see on minumeelest nagu sokid sandaalidega- rõve! Mis juustega edasi plaanid teha jääd seda värvi ? Olen jah kosunud... Vormsi elu oli väga stressirohke, kõrtsus töötes ikka jõin rohkem alkoholi kui muidu ja sind mega ebaregulaarselt jne, aga mis sul sellest 😀 ? Ning juuksed... nüüdseks olen brünett ja on veel plaanis teha muudatusi, sest olin nii kaua olnud ginger, et see viskas mõneks ajaks üle (kuigi kõik ütlevad et see sobis mulle kõige rohkem, seega kaldun arvama, et kunagi tulevikus pöördun selle värvi juurde tagasi...) Hullult lahe riietus ja minuarust näed just väga sale välja! Ning pommuudis – ISEGI MULLE on see tossuvärk meeldima hakanud 😀 päris kleidiga mingeid jooksukaid endiselt ei kannaks, aga üldiselt on arvamus täiega muutunud..oleneb tossust ka muidugi:D musimusi igatsen sind!! Tänan kallis! Ning jaa, ma siiamaani imestunud, et ka SINULE on see trend meeldima hakanud 😀 Nii stiilne outfit, for realz! Ja tossudega on mul täpselt sama lugu – alguses mõtlesin, et nooo mida värki, aga nüüd on endalgi üks paar. Väga tihti ma neid tegelikult ei kanna, aga olemas on küll 😀 (Kusjuures seda kommentaari kirjutades mõtlesin, et miks mul ei ole pähe tulnud neid valge triiksärgi ja mustade teksadega kanda. Tänks, Kamilla!) Aa, ja rohkem outfitipostitusi palun! Väga nice et sind inspireerisin! Loodan, et siis sügisel said kanda sellist kombot 🙂 hahahha esimene kommentaar lol :DD mis inimesed ikka olemas on vot, ka selliseid inimesi on olemas jah 😀 You are looking amazing. Tossumood võiks kiirelt mööda minna.


text: praegune kellaaeg 15.07.2020 08:19 mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 310, 311, 312 ... 325, 326, 327 järgmine Tavaline id100t error. Tihendi vahetust vaja. Kas paned lihtsalt käigu sisse või siis vajutad käigukangi alla enne tagurpidi käigu sisse panekut? 2018. aasta Octavia ja mure selline, et aeg-ajalt (1 kord 20st) läheb tagurpidi käigu asemel sisse esimene käik, kuigi kang on õiges asendis, parkimisandurid hakkavad tööle ja kostub see lollakas Škoda piiks. Paar korda päris ära ehmatanud, kui manööverdama hakates hakkab auto edaspidi liikuma. Esindus ütles, et nemad viga ei leidnud. Uurisin, et 6-käigulise manuaaliga on tavaline see, et esimese käigu asemel läheb tagurpidikäik sisse, aga mul 5-käiguline ja selle kohta infot vähem. On kellelgi kogemusi? Kommentaarid: 784 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 623 Kang alla, siis vasakule ja üles. Pole ainus, kellel see nali juhtunud on, seega tihendi(d) välistaks. Järgmine kord teen video, kui sama pull juhtub. Nagu kulunud golf 2. Ainult et esimese asemel läheb tagumine Kas alla surumiseks on nö jõu kasutus iga kord samasugune? Või on variant, et mõnikord väga ei pressi kangi ja sellest tuleb jama? Mul oli 2007a manuaal Octavia. Ning töökaaslasel, kes tahtis proovisõitu, õnnestus esimese käigu asemel panna tagurpidi käik sisse. Ülemiste ristmikul. Pärast oli tükk aega taga olnud auto juhiga paberite täitmist... üks viga, mida sellise käigukastiga tehakse, on käe käigukangil lösutada laskmine, väsitavat aja jooksul seal mingi vedru ära käsi käib ikka nooriku reiel või siis pedenoormehe.... Hea nali, kas endal ka naljakas vbla tänapäeval see polegi enam nali.... oot, ma proovin ka nalja teha, anna siis hinnang 5 palli süsteemis käed käivad roolil.... Vaadake, et oma naljadega 4,5 aastat vanglat ei saa Opeli kliima probleemile sai ka nüüd jälile. Ventiil lekib, esinduse sõnul kõik torud vahetusse. Nüüd oota mitu nädalat juppi tehasest. Hirmus ikka kuumaga sõita kui konditsioneeri pole. jäid paar päeva hiljaks, kuum sai eile just otsa. Praegu 20 kraadi õues, päike paistab. Välismaale minek, seal nkn ilm soojem. Garantii alla läheb see? Võiks nagu minna, kuigi noh esinduse väitel tegelt kliima korras. Viskas täna üle läksin mingisse kliima täitmise kohta. 2min ja ütlesid ära, asi lekib. Sai esindusest uuritud kohe ja need tahavad omakorda uuesti kontrollida ja siis uued torud tellida. Mul vanal omegal oli ka eelmine suvi mingi ventiili leke. Ventiil vahetati ära seal samas täitmiskohas ja arvele lisandus 7 euri... Auto enam mul pole, aga külma puhub endiselt. Ja mõni siin räägib, et vaid japsidele ja korea sõidukitele tuleb koguaeg juppe oodata napoleoni vanale astrale tuli esimene kliimavent vigase ventiilipesaga. ventiili diagnoosimine on kõige lihtsam selle asja juures: niikuinii protsid ventiilile mingit mulliainet. ventiil ise maksab 2 eurot.. see ventiil meenutab rattaventiili aga kumm on teist värvi viitega suuremale survele. 10-11. juulil peaks nägema driftimas Kehala ringrajal #rahaeiole Las ma pakun, audide kuur? Mingi kalevipoeg kes rahad jälle eestis maha joob ja siis enne soome minekut vaja ÜV teha ala 1 keta ja klotsi vahetajad Nonii, uuel kial pea 400km kellal ja check engine põleb Korras auto.. kojugi vist ei saadud sellega.. veakood huvitaks.. Hinnavaatlus » Vaba Mikrofon » Autode teema vol.6 mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 310, 311, 312 ... 325, 326, 327 järgmine


Kodu: Kuidas Ma Leian Kinnisvara Oksjonit? - 2019 | Et.Interior-Designy.com Põhiline > Kodu > Kuidas Ma Leian Kinnisvara Oksjonit? Antiikmööbli ja haruldaste raamatute, käsitööriidete ja kollektsionääride kunstiteoseid leiate ka kinnisvara oksjonilt, mida nimetatakse ka kinnisvara müümiseks. Isikud, kes soovivad müüa oma isiklikke asju, mida nimetatakse nende pärandvara likvideerimiseks, teevad koostööd kinnisvara müümisega, et jälgida enampakkumist ja müüki... Kinnisvara müümisel võite leida midagi antiikestikest kollektsionääridele. Antiikmööbli ja haruldaste raamatute, käsitööriidete ja kollektsionääride kunstiteoseid leiate ka kinnisvara oksjonilt, mida nimetatakse ka kinnisvara müümiseks. Üksikisikud, kes soovivad oma isiklikke asju müüa, tuntakse oma kinnisvara likvideerimisena, teevad koostööd kinnisvara müümisega, et jälgida enampakkumist ja nende eraisikute omandiõiguse müüki. Inimesed võivad valida, kuidas likvideerida oma mõisasid mitmel põhjusel, sealhulgas tulevaste liikumiste või muude oluliste muutuste kohta elutingimustes. Ükskõik millisel põhjusel võite sageli leida ainulaadseid ja väärtuslikke ostuid kinnisvara oksjonil. Kontrollige oma kohaliku ajalehe või kogukonna iganädalasi salastatud reklaame. Ian C. Ellis, "Book Finds: Kuidas leida, osta ja müüa kasutatud ja haruldasi raamatuid" selgitab, et kinnisvara müük on kõige sagedamini loetletud ajalehe salastatud jaos. Kinnisvara müügi reklaam sisaldab sageli müügi vaatamise kuupäevi ja enampakkumiskuupäevi. Canvas elamurajoonide ja eeslinnade linnaosad kinnisvara müügi märgid nädala jooksul. Barbara Weltman ja Malcom Katt selgitavad, et "Ebay Businessi käivitamise täielik idioodi juhend" kinnitavad, et kinnisvara müüki reklaamitakse sageli muru ja tänavanurkade kaudu. Need märgid sisaldavad sageli ka sündmuse kuupäeva ja kellaaega. Minge veebis ja uurige võimalikke kinnisvara müüki oma piirkonnas veebipõhiste reklaamide ja kogukonna veebisaitide kaudu, näiteks kohaliku ajalehe või Craigslistissa pakutavate veebisaitide kaudu. Greg Holden soovitab veebisaidil "Dummies Online Business'i käivitamine" otsida teavet kohaliku müügi kohta veebisaitide kaudu, kus on kinnisvara oksjonid asukoha järgi, näiteks EstateSales.net ja EstateSales.org (vt Resources). Uurige kohalikke kinnisvara likvideerijaid, kes aitavad teil jääda kursis kinnisvara oksjonitega teie piirkonnas. Steve Weber, "Kodumajapidamise raamatupood: Alusta oma äri, müües kasutatud raamatuid Amazon, Ebay või oma veebisaidil", selgitab, et saate leida kinnisvara müügi jälgimisega tegelevate firmade kontaktteavet kas kinnisvara likvideerijate kaudu kas pärandvara kaudu müük kuulutused või kohaliku ettevõtte nimekirjad. Liituge meililistiga kohalike oksjonimajadega, kuna need organisatsioonid korraldavad sageli oksjoneid, mis ühendavad objekte paljudest kohalikest ja piirkondlikest kinnisvara müügist. Ellis selgitab, et oksjonimüüjad avaldavad ka müügikatalooge ja annavad teavet oma veebisaitide praeguse müügi kohta. Võite uurida ka riiklike oksjonimajade loendeid, sealhulgas Sotheby's, Christie's ja Pacific Book Auctions. Võimaluse korral kontakti teiste kinnisvara müüjatega. Kohaliku kinnisvara müümise harrastajatel on tõenäoline, et suudate suunata teid kogukonnale teistest kasulikest kinnisvara müügi vahenditest. Tehke oma uurimistööd, et saaksite teada, mida oodata kinnisvara müümisel. Näiteks tegelevad kinnisvaramüügiga põhimõttel "kes ees, see mees", nii et peate varakult jõudma soovitavate esemete kätte.


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President võttis vastu "Saksa Meditsiini Nädalakirja" erinumbri Vabariigi President võttis vastu "Saksa Meditsiini Nädalakirja" erinumbri President Rüütel kohtus täna Kadriorus "Saksa Meditsiini Nädalakirja" (DMW) peatoimetaja dr. Martin Middekega. Peatoimetaja andis Vabariigi Presidendile üle ajakirja äsja ilmunud erinumbri, mis on pühendatud Balti riikidele, sealhulgas ka Tartu Ülikooli Kliinikumi 200. aastapäevale. Vabariigi Presidendi sõnul on erinumbri väljaandmine ühelt poolt suur tunnustus Tartu Ülikooli Kliinikumile, teisalt kogu Eestile ning kõigile neile, kes on kaasa aidanud siinse arstiteaduse arengule ja terviseedendamisele. President Rüütel avaldas lootust, et nüüd, kui Eesti on ühinenud Euroopa Liiduga, on Eesti ja Saksamaa vaheliseks koostööks meditsiinivaldkonnas veelgi paremad eeldused. Saksa Liitvabariigi suursaadik Jürgen Dröge edastas Saksa tervishoiu- ja sotsiaalministri Ulla Schmidti õnnitluse Tartu Ülikooli Kliinikumi 200. aastapäeva puhul. Minister Schmidti sõnul on Eestil põhjust seda juubelit uhkustundega tähistada, sest kliinikum ei ole lihtsalt tavaline haridusasutus teiste samasuguste seas, vaid osa ülikoolist, mis on algusest peale endas kandnud Euroopa ideed. SA Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees Urmas Siigur rõhutas, et kogu Eesti meditsiini areng on olnud seotud Tartu Ülikooli Kliinikumiga, mis omakorda on üles ehitatud parimate saksa põhimõtete järgi. Ta avaldas lootust, et Saksamaa ja Eesti meditsiinialane koostöö jätkub tulevikuski edukalt. "Saksa Meditsiini Nädalakiri" (Deutsche Medizinische Wochenschrift, DMW), mis ilmub 1874. aastast, on suurim ja vanim saksakeelne meditsiiniajakiri Euroopas. Lisanumbrid ilmuvad ajakirja vahel kaks korda aastas ja on tavaliselt pühendatud mõnele haigusele või probleemile. Selline suunitlus, nagu on äsja ilmunud erinumbril, on ajakirja traditsiooniderohkes ajaloos esmakordne. Kadriorus 6. mail 2004


Põhja-Venemaa kosmodroomi lähistel kukkus katsetusel alla püüdurrakett (2) Venemaa põhjaosas Arhangelski oblastis Plessetski kosmodroomi lähedal kukkus täna katsetuste käigus alla püüdurrakett, mis oli pärast starti kursilt kõrvale kaldunud. Varem oli teatatud, et tegemist võis olla kanderaketiga, mille päritolu on ebaselge. Sõjatööstusfirma Almaz-Antei teatas täna õhtul, et Plessetskis katsetati täna õhutõrjesüsteemi Antei-2500 moderniseeritud püüdurraketti, mille start ebaõnnestus, vahendas Interfax. "Rakett eemaldus edukalt stardiplatvormilt, kuid mõne minuti pärast kaldus trajektoorist kõrvale ja kukkus Arhangelski oblasti ühte inimtühja piirkonda," ütles kosmodroomi esindav allikas. Almaz-Antei kinnitusel toimus raketi iselikvideerimine. Allikas kinnitas Interfaxile, et raketi allakukkumise kohas kannatanuid ning purustusi ei ole. Samuti ei kujutavat raketi kütus ökoloogilist ohtu. Varem oli jõustruktuuride anonüümne esindaja öelnud, et allakukkunud raketi päritolu on ebaselge ning juhtunu asjaolusid hakkab uurima komisjon. Erakorraliste olukordade ministeerium teatas päeval, et Plessetskis toimus ebaõnnestunud kanderaketi start, mille tõttu rakett lendas vaid 10 kilomeetrit ning kukkus Zabalotje küla lähistel alla. Lenta.ru märgib, et tavaliselt katsetatakse 53T6 tüüpi püüdurrakette Kasahstanis.


järgides lõppeesmärke, mida on käsitletud konventsiooni artiklis 2;


text: Géza Csáth [g'eeza tš'aat] (tegelik nimi József Brenner; 13. veebruar 1887 (teistel andmetel 1888) Subotica (Szabadka) praeguses Serbias – 11. september 1919 Subotica lähedal) oli ungari kirjanik, muusikakriitik ja arst. Géza Csáthi ja tema loomingu saatust võib pidada tunnuslikuks nii tema ajale kui ka temataolistele loovisikutele. Csáthi vanemad olid advokaat dr József Brenner ja Etelka Decsy. Ema suri 6. veebruaril 1895 südamehaigusesse. 1896 astus poiss gümnaasiumi. 1902–1904 sai ta mitmetel ülelinnalistel ja koolikonkurssidel auhindu Istvan Széchenyit, Mihály Vörösmartyt, János Aranyit ja Mihály Szabolcskat käsitlevate kirjandite eest. 15. juunil 1904 sooritas ta küpsuseksami. Csáth ilmutas väga mitmekesiseid andeid juba lapseeas: mängis hiilgavalt viiulit ja klaverit, komponeeris ise muusikat, maalis ning kirjutas luuletusi. Seejuures oli talle kõigil neil aladel algusest peale omane teatud stiililine pluralism. Ise eemalseisjaks jäädes tunnustas ja viljeles ta peaaegu kõiki kunstiliike ja -harusid, üritades neid täielikult vallata. 1903 ilmusid tema esimesed artiklid ajalehes Bácskai Hírlap. 10. jaanuaril 1904 luges Csáth eneseharimisringi koosolekul ette novelli "A kályha" (Ahi). See võeti hästi vastu ning kanti ringi teeneteraamatusse. Hiljem saatis ta novelli Jövendő toimetajale Sándor Bródyile, kes pidas noort autorit paljutõotavaks. Kui Csáth oli 14-aastane, avaldati ajalehes tema esimene muusikaarvustus. Kokku jõudis ta kirjutada ligi 500 muusikakriitilist artiklit. Sügisest 1906 kevadeni 1909 oli ta ajalehe Budapesti Napló muusikakriitik. Ometi ei õnnestunud tal 1904. aastal sisse saada Muusikaakadeemiasse, ja kuigi ta ise pidas end kunstnikuks, astus ta olude sunnil sama aasta septembris Budapesti meditsiiniülikooli. Arstipraktika käigus hakkas teda huvitama narkomaania. Aasta pärast essee "Oopium" (1909) sündi sai selles sisalduvaist arutlustest tegelikkus: Csáthist sai morfinist. Ta pidas vastu veidi vähem kui kümme aastat. 1919 tappis ta kolme revolvrilasuga oma naise, ja pärast ebaõnnestunud katset põgeneda üle piiri välismaale võttis sisse surmava annuse mürki. Csáthi esimene novellikogu "A varázsló kertjei" ("Võluri aed") ilmus samal 1908. aastal, kui asutati ajakiri Nyugat ('Lääs'), mille ümber koondusid Ungari 20. sajandi alguse tähtsamad kultuuriprominendid (nende seas ka Dezső Kosztolányi, Csáthi nõbu). Nelja aasta sees järgnesid eraldi raamatuina ka Csáthi esseed, meditsiini- ja muusikauurimused ning näidendid. Draamažanr, mis Csáthi enese meelest võimaldanuks tema lahknevate kunstiannete sünteesi, näis talle enam sobivat. Csáthi mõlemat näidendit etendatigi Budapestis juba tema eluajal (ühte neist Csáthi enese muusika saatel). Kogu ülejäänud looming jäi aga igasuguse tähelepanuta kuni 1960. aastateni (varasemad ungari kirjandusteadlased libisevad tema nimest põgusalt üle, enamik Csáthi kaasaegseid ei teadnudki, et psühhiaater József Brenner ja kirjanik Géza Csáth on ükssama isik). 1964 ilmunud novellivalimik "Võluri surm" (eesti keeles "Loomingu" raamatukogu 1997, nr 20) vallandas Csáthi elu ja loomingu vastu plahvatusliku huvi. Sümbolismile omaselt püüdis Csáth oma novellide keelt ja kompositsiooni teadlikult lähendada muusikale. Oluliselt mõjutas teda ka freudism. Csáth oli Ungaris esimesi psühhoanalüüsi asjatundjaid ja propageerijaid, kes oli tuttav ka Jungi varajaste töödega. Isiklikud ja arhetüüpsed sümbolid põimuvad Csáthi novellides selgesti äratuntavalt ja varjamatult, eksistentsiaalne ekslikkus peegeldub vormi katkendlikkuses. Csáth ei üritanud oma "demonismi" estetiseerida (nagu näiteks Oscar Wilde). (György Eisemann keskendub oma 1988 ilmunud essees "Lõplikkuse demonism" unenäosümbolitele Csáthi novellides, käsitledes kirjaniku loomemeetodit kui puhtalt "deemonlikku"). Kasutades kunstilise tunnetusvahendina unenägu (kui elu ja surma eraldavat olekut), endaunustust, valu, julmust, muinasjutulikkust, hullumeelsust ja maailma nägemist läbi lapsesilmade, püüdis ta kõigis oma juttudes tabada mõnd inimeksistentsi äärmuslikku ilmingut, otsides situatsioone, milles olemine kas või hetkekski paljastuks sellisena, nagu ta on. Teosed A varázsló kertje (Võluri aed; esimene novellikogumik) Az albíróék és egyéb elbeszélések (1909) Délutáni álom (Lõunauinak; kogumik; 1911) A Janika (1911) Zeneszerző portrék (Heliloojate portreed; 1911) Schmith mézeskalácsos (Meepräänikutegija Schmith; 1912) Muzsikusok (Muusikud; 1913) A varázslo halála (Võluri surm; valimik; 1964; eesti keeles Võluri surm ja teisi novelle Kaarel Veskise tõlkes (1997) Napló (Päevik; 1992) Allikad Artikkel põhineb eestikeelse novellivalimiku järelsõnal (Kaarel Veskis). Välislingid Géza Csáth Foto Novellide nimekiri ja lingid tekstidele (ungari keeles) Väljavõtted päevikust (ungari keeles) The Double Borderline of Csáth - opera Ungari kirjanikud Muusikakriitikud Ungari arstid Sündinud 1887 Surnud 1919


Kohtla-Järve Lasteaed Tareke | Keskkonnakäpp “ÕPIME ARMASTAMA LOODUST ERINEVATE TEGEVUSTE ABIL” Lasteaed Tareke erinevad tegevused keskkonnateadlikkumaks saamisel. RAAMATU “LOODUSE KAEBUSED” LOOMINE Selle töö eesmärgiks oli kujundada laste loodussõbralikku käitumist. Töö käigus said lapsed teada, et inimesed on rikkunud oma elukeskkonda ning see mõjutab kõiki teisi meie planeedil elavaid olendeid. Lapsed tegid ise järeldusi, mis saab edasi juhtuda ja igaüks pakkus, mida ta saab looduse heaks teha. Teema kokkuvõtteks lapsed esinesid etendusega “Hoia loodust!”. LAPBOOK “PUNANE RAAMAT” Kuna looduse kaitsmise teema pakkus lastele suurt huvi otsustasime minna edasi ja luua lapbooki „Punane raamat“. Tegemist on rühmas loodud raamatuga, milles on põhjalik informatsioon ohustatud liikide kohta. Selle eesmärgiks oli tutvustada lastele "Punase raamatu" mõtet, seletada ja harida hoolivat suhtumist kõikide elusolendite vastu ja teadvustada, et loodust peab kaitsma ning säilitama. “PUNANE RAAMAT. JÄÄKARU” Selle ökoloogilise tegevuse kaudu tekkis lastel ettekujutus ühest “Punase raamatu” esindajast. Nad said põhjalikke teadmisi jääkarust, tema välimusest, eluviisist ja ka faktoritest, mis ohustavad tõsiselt jääkarude ellujäämist tulevikus. Kunstilises tegevuses lapsed joonistasid karu karva rasseerimisvahuga. ENTSOKLÜPEEDIATE JA RAAMATUTE HARULDASTEST LOOMADEST LUGEMINE, PILTIDE VAATLEMINE. "ARKTIKA JA ANTARKTIKA LOOMADE MAAILMAGA" lapsed tutvusid Põhjamaa loomade välimuse, eluviisiga. ÕPPETEGEVUS: LÕUNAMAA LOOMAD LÕUNAMAALOOMADEST TEADMISTE KINNISTAMINE. Lõunamaa loomadest teadmiste ja sõnavara kinnistamine toimus näputeatri kaudu. Rühmas oli koos lastega koos loodud talvise metsa makett, mis võimaldab väga palju tegevusi ja mänge nii õppetegevuse ajal kui ka vabal ajal. Tutvustasime lastele Eesti metsades elavate loomade elu ja kombeid.


Bakalaureuse bioloogia, Suva, Fidži 2019 Ülikooli Lõuna-Vaikse ookeani ideaalselt pakkuda kvaliteetset kraadi tasemel kursustel. Eelkõige annab see suurepärase võimaluse põhjalik, esmaallikast uuringud kahe kõige erinevamad, kuid kontrastse ökosüsteemide maailmas - troopiliste vihmametsade ja korallrahud (nii on võimalik külastada alates Laucala ülikooli samal päeval) . Mitmed meie arenenud kursused rõhutada ökoloogia ja kaitse nende süsteemide mis on oluline kogu Lõuna Vaikse ookeani piirkonnas. Distsipliin on uurimisasutuste ja teadmisi mitmes valdkonnas, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse koekultuuri, mikrobioloogia, loomade ja taimede füsioloogia ja molekulaarse süstemaatika. Meil on ka erinevaid valdkonnas kuuluvad seadmed ja teadmised. Oleme sobivad ideaalselt väliuuringud troopilistes maismaa-, magevee- ja mere ökosüsteemidele. Vaata veel 20 kursust University of the South Pacific USPis »


Te õpetate mu lapsele MIDA?! • Objektiiv Arvamus » Te õpetate mu lapsele MIDA?! Te õpetate mu lapsele MIDA?! 11. dets. 2016 Peter John Mitchell Foto: Tatyana Tomsickova/Bigstockphoto.com Alljärgnev on intervjuu 2009. aastal ilmunud raamatu “Te õpetate mu lapsele MIDA?!” autori dr Miriam Grossmaniga. Grossman on psühhiaater, kes on pühendunud tänapäevase seksuaalkasvatuse valede ja kahjuliku mõju paljastamisele. Peter Mitchell (PM): Mis ajendas teid seda raamatut kirjutama? Miriam Grossman (MG): Ausalt öeldes kirjutasin selle raamatu, kuna mul sai kõrini. Nagu te teate, töötasin ma kaksteist aastat California Ülikoolis psühhiaatrina. Selle aja jooksul käis mu kabinetist läbi tuhandeid tudengeid. Mind jahmatas, kui paljud neist põdesid suguhaigusi, ning ma olin mures tudengite pärast, kelle seksuaalne elustiil seadis neid haiguste, emotsionaalsete hoopide ja isegi hilisemas elus avalduva viljatuse ohtu. Nägin patsienti patsiendi järel sattumas samasugusesse olukorda, minu käed aga olid seotud ning ma ei saanud nende heaks eriti midagi teha. See oli väga frustreeriv! Üldiselt olid need noored inimesed tervise teemadel hästi informeeritud ja proaktiivsed. Nad jälgisid väga, mida söövad; tegid sporti, vältisid tubakatooteid jne. Aga selles ühes eluvaldkonnas – oma seksuaalkäitumises – võtsid nad suuri riske. See tekitas minus hämmeldust. Hakkasin tudengeid küsitlema ning vaatlesin ülikoolilinnaku tervise- ja nõustamiskeskuste lähenemist seksuaaltervise küsimustele. Nende küsitluste ja vaatluste põhjal kirjutasin raamatu “Kaitsmata: ülikoolilinnaku psühhiaater paljastab, kuidas poliitiline korrektsus tema elualal kõiki tudengeid kahjustab” (“Unprotected: A Campus Psychiatrist Reveals How Political Correctness in Her Profession Harms Every Student”). Käesolev projekt oli selle raamatu laiendus. Süvenesin seksuaalkasvatuse valdkonda, vaadeldes seksuaalkasvatuse ajalugu USAs ja uurides, mida täpselt lastele koolides õpetatakse. Uurisin lastele ja noortele suunatud veebilehti, raamatuid, buklette ja videoid. See, mida ma avastasin, oli sügavalt häiriv, ja sellest käesolev raamat räägibki. PM: Raamatus te väidate, et seksuaalkasvatuse õppejõud ja aktivistid jätavad kõrvale lapse arengu alustõed ning eiravad neurobioloogia, günekoloogia ja nakkushaiguste alaste uuringute tulemusi. Ühtlasi väidate, et seesugusel tegevusel on rängad tagajärjed, eriti tüdrukute jaoks. Milles need tagajärjed seisnevad? MG: Tänaseks on meil suurel hulgal teaduslikke uuringuid, mida seksuaalkasvatuse õppekavas ei kajastata. Ühe näitena on meie arusaam teismeeas inimese aju tegevusest, selle mõttekäikudest ja otsustusprotsessist viimase paarikümne aasta jooksul oluliselt paranenud. Veel hiljaaegu ei teadnud me, et see osa ajust, mis vastutab ratsionaalsete, läbimõeldud otsuste eest, ajuosa, mis kaalub otsuste häid ja halbu külgi ning nende tagajärgi, on teismelistel ebaküps. Närvirakkude ühendused ei ole veel välja kujunenud, võrgustik ei ole valmis. Seksuaalkasvatuse õppejõud väidavad, et teismelised võivad teha vastutustundelisi otsuseid täpselt nagu täiskasvanud ja et ainsad asjad, mis neil puuduvad, on teave seksuaalsuse kohta ja ligipääs kontratseptiividele. Suguhaiguste ja teismeliste rasedustega võitlemiseks on seega nende arvates vaja jagada teismelistele informatsiooni ja kontratseptiive ning õpetada neile oskusi nagu “ei” ütlemine ja kondoomi paigaldamine. Kõige hiljutisemad neuropsühholoogilised uuringud aga seda seisukohta ei toeta. Nüüd teame, et teismeliste kehvad otsused ei tule teabe, vaid otsustusvõime puudusest. Otsustusvõimet aga õpetada ei saa – see tuleb ajaga. Veel üks näide kriitilisest teabest, mis seksuaalkasvatusest välja jäetakse, on tüdrukute bioloogiline haavatavus sugulisel teel levivate haiguste suhtes. Teismelise tütarlapse emakakael on kaetud kihiga, mis on ainult ühe raku paksune. See ala on inimpapilloomviiruse (HPV) osakese poolt kergesti läbitav, HPV aga võib põhjustada vähki. (HPV vastu on meil täna olemas vaktsiin, aga see on omakorda väga vastuoluline teema.) Aja jooksul tekib emakakaelale kiht, mille paksus on 30–40 rakku, vähendades seega oluliselt nakkusohtu. Tüdrukud peavad sellest väga varakult aru saama. Peame näitama neile dramaatilisi kujutisi ebaküpsest emakakaelast, et nad mõistaksid seksuaalse käitumise edasilükkamise tähtsust. Lapsed peavad teadma, et ka moraali-teemasid kõrvale jättes riskivad nad liigvarajase seksuaalse aktiivsuse puhul haigustesse nakatumisega, mis võivad mõjutada nende füüsilist ja emotsionaalset heaolu nende elu lõpuni. Kolmas näide käsitlemata jäävast teabest on asjaolu, et oraalseks on seotud kõrivähiga. Ma ei pea rõhutama, et see on tähtis, isegi elutähtis informatsioon, sellegipoolest varjatakse seda laste eest. See on vastutustundetuse tipp! Üks minu raamatu peamistest argumentidest on, et organisatsioonid nagu Planned Parenthood ja SIECUS (Ameerika Ühendriikide seksuaalsust puudutava informatsiooni ja hariduse nõukogu) väidavad, et nad jagavad kaasaegset meditsiiniliselt põhjendatud informatsiooni, aga see pole sugugi tõsi! Selle asemel õpetavad need organisatsioonid lastele, et inimene on seksuaalne olend hällist hauani, et puberteet on loomulik aeg oma seksuaalsuse avastamiseks ning et lastel on õigus väljendada oma seksuaalsust, mistahes viisil nad seda teha soovivad. See sõnum propageerib seksuaalset vabadust, mitte seksuaaltervist. See on ideoloogia, mitte teadus. Kui seksuaalsest vabadusest saab prioriteet, siis seksuaaltervis kannatab. Ja tõepoolest, USA sugulisel teel levivate haiguste, HIV, teismeliste raseduste ja abortide statistika on jahmatav. PM: Millisena näeb nende organisatsioonide ideoloogia vanemate rolli? Mida nad lastele vanemate kohta ütlevad? MG: Arusaam vanemate rollist on veel üks häiriv aspekt seksuaalkasvatuse fiasko juures. Avastasin, et selles küsimuses valitseb kahepalgelisus. Suhtluses meediaga ning lapsevanematele suunatud materjalides kinnitavad seksuaalkasvatuse õppejõud, et seksuaalkasvatus peaks algama kodust ning et nendel teemadel peaks lapsevanemad olema laste esimesed harijad. Lastele suunatud materjalide sõnum on aga täiesti teistsugune. Toon näiteks organisatsiooni SIECUS veebilehe lastele suunatud bukleti “Kõik seksist” (“All About Sex”). Bukleti alguses on kaheksa lehekülge teksti seksuaalsetest õigustest: “Igal inimesel on põhiõigused. Mõnikord ütlevad ja teevad täiskasvanud asju, mis tekitavad noortele tunde, nagu neil polekski õigusi. On tähtis, et sa teaksid oma õigusi ning võiksid vajadusel enda eest seista.” Ja natuke allpool: “Sul on õigus mistahes eluhetkel ise otsustada, kuidas oma seksuaalsust väljendada. Sa võid ise valida, kas ja kuidas seda teha.” Üheksakümmend protsenti vanematest soovib, et nende lapsed ootaks seksuaalse tegevusega ning et seksuaalkasvatuse õppejõud annaks seda sõnumit lastele edasi. Organisatsioonid nagu SIECUS lubavad seda teha, aga ei tee. Eelpool kirjeldatud buklett on hea näide sellest, mis tegelikult toimub. Nende organisatsioonide eesmärk on, et noor inimene mõistaks, et täiskasvanutel võib küll olla oma arvamus, aga et igas vanuses lastel on oma arusaam seksuaalsusest ning õigus käituda, kuidas iganes nad ise tahavad. Mitte kuskil selles bukletis ei öelda lastele: innustame teid seksuaalsuhetega ootama, sest see on kõige tervislikum valik. PM: Teie raamat avab kindlasti paljude lapsevanemate silmad. Mida saavad lapsevanemad olukorra parandamiseks ette võtta? MG: Olukord on tõsine, aga mu sõnum on positiivne. Hea uudis on, et kõik need terviseprobleemid on sada protsenti välditavad. Lapsevanemad saavad oma laste kaitsmiseks palju ära teha. Me teame, et lapsevanemad ja nende öeldu ning noorte nägemus sellest, millised on nende vanemate veendumused, väärtused ja ootused, mõjutavad noori sügavalt. Oma raamatus käsitlen paljusid uuringuid, mis näitavad, et soe ja toetav, aga kõrgete nõudmiste- ja rangete reeglitega kasvatusstiil mõjutab tugevalt lapsi ja noori ning nende valikuid. Enesestmõistetavalt peavad lapsevanemad olema informeeritud. Nad vajavad informatsiooni, mida paraku eriti kuskilt mujalt ei leia kui minu raamatust. See raamat ei ole poliitiliselt korrektne, aga see on meditsiiniliselt täpne. Ühtlasi selgitan raamatus bioloogilisi tõsiasju. Näiteks räägitakse täna lastele, et nad võivad olla meessoost, naissoost või midagi kolmandat; et sugusid on rohkem kui kaks ning et on loomulik teatud eluhetkedel eneselt küsida, mis soost sa õieti oled. See on hullumeelsus! See on meditsiiniliselt väär, see ajab meie lapsed segadusse ning juhib nad emotsionaalsete ja füüsiliste ohtude miiniväljale. PM: Mida te tahaksite öelda riikliku poliitika kujundajatele? MG: Seaduseloojad peavad leidma julguse astuda vastu status quo‘le. Inimesed peavad häält tõstma, unustama poliitilise korrektsuse ja tunnistama bioloogilist tõde. Teatud huvigrupid vaidlevad vastu, sest mikroskoobis ja ajupiltidel nähtu ei vasta nende nägemusele. Poliitika muutmiseks on vaja julgust. Tuleb täielikult muuta meie lähenemist seksuaalkasvatusele. Seksuaalkasvatuse loojad on institutsionaliseerinud 20. sajandi teooriad, aga käesolevast sajandist pärit teadusuuringud lükkavad need täielikult ümber. Peame tooma seksuaalkasvatuse 21. sajandisse ning hülgama arusaamad, mis kujutavad endast seksuaalrevolutsiooni ja feminismi jäänukeid. Alltoodud videos räägib dr Miriam Grossman intervjuu sisuks olevatest probleemidest lähemalt. Teist temaatilist intervjuud saab vaadata siit. Sildid lapsed Miriam Grossman seksuaalkasvatus


text: Kummalised lood ehk milline on maailma kalleim olümpiamark? - ärileht.ee Gscheidle olümpiamarkFoto:https://hahn-briefmarken.de Eelmisel nädalal anti välja Lõuna-Koreas Pyeongchangis peagi algava taliolümpia teemaline mark ja münt. Ostukeskondades algas kohe ka nendega kauplemine. Ärileht võttis aga uurida, et milline on ajaloo kalleim olümpiamark ning selgus, et selle taga peidab end üks väga värvikas ja ka müstiline lugu. Enne 1980. aasta Moskva suveolümpiamänge tungisid Nõukogude Liidu väed Afganistani. Selle avantüüri tõttu otsutas vaba maailm boikoteerida Moskva olümpiamänge. Ometigi kujundati olümpiamarke ja neid ka trükiti, vähemalt margiproove. Tol ajal Saksamaa posti- ja telekommunikatsiooniministriks olnud Kurt Gscheidle tassis kolm Saksamaa Liitvabariigi 1980. aasta Moskva olümpiamängude margi proovipoognat koju. Siis tuli poliitiline olümpiamängude boikoteerimisotsus ja trükitud margid hävitati. Erandiks oli postiarhiivi eksemplarid ja ministri kätte sattunud margid. Seda marki pole mitte kunagi postkontorites müüdud, mistõttu margikataloogis Michel on antud margil tavamarkidest teistsugune tähistus. Ometigi müüakse aeg-ajalt suurtel margioksjonitel mõni seesugune olümpiamark. Paar aastat pärast olümpiamänge avastasid margikogujad postisaadetistel kaks väljalaskmata olümpiamarki. Need leiti ühest sigaretivabriku sissetulnud korrespondentsi seast. Kuidas margid siis postisaadetistele sattusid, kui neid ei müüdud? Selle eest peavad filatelistid olema tänulikud Kurt Gscheidli naisele Elisabethile ja nende pojale, kes midagi margiboikotist ei teadnud ja kasutasid kodus olevaid marke kirjasõpradele kirjutades kirjade frankreerimiseks. Sedasi läksid üle Saksamaa laiali 24 marki. Saksamaal puhkes tõeline aardejaht, kus osteti suurtes kogustes sorteerimata marke, et leida margiharuldust ning vaadati läbi tonnide viisi postisaadetisi. Kes olümpiamargiharuldust osta tahab, peab olema kannatlik, kuna marki liigub vähe. Ja selle ostmine käib päris valusasti ka rahakoti pihta. 1998. aastal osteti mark 76 000 marga eest. 2008. aastal maksti Gscheidle margi eest 85 000 eurot. 2010. aastal vahetas mark omaniku 26 000 euroga ja 2004. aastal osteti üks selline 52 000 Šveitsi frangiga, kirjutas FAZ. Gscheidle enda jutu järgi tema käes neid marke pole. Koju tassitud allesjäänud margid olevat ta viinud Bundesposti hävitamisele. Suurimaks spekulatsiooniks on see, et kas nende poeg mitte ei võtnud ära tembeldamata harudlasi olümpiamarke, sest ka sellisel kujul on need kusagilt välja ilmunud.


Taavi Aas: aktsiisitõus tõstaks ühistranspordikulu üle kahe miljoni euro(31) Tallinna abilinnapea Taavi Aasa sõnul kulub kavandatud tempos aktsiiside tõstmisel nelja aasta pärast pealinna ühistranspordi käigushoidmiseks kütusele vähemalt 2,4 miljonit eurot praegusest enam, vahendab Raepress. "Juba järgmisel aastal tuleb linnaeelarvest ühistranspordile eraldada vähemalt 800 000 eurot enam, juhul kui arvestada kütuse maailmaturuhinna püsimisega praegusel tasemel," ütles Aas. "Nelja aastaga tõstavad riigi valitsuse plaanitud kütuse aktsiisi tõusud Tallinna linnatranspordi AS-i kulusid kokku 2,4 miljoni euro võrra, seda juhul kui arvestada nafta hinna püsimisega praegusel madalal tasemel." Aas tõdes, et tempokas kütuseaktsiisi tõstmine valimislubaduste täitmiseks paneb linnaeelarvele ühistranspordi doteerimisel üksjagu suure täiendava koormuse. Tema sõnul saab tegelik hinnatõus olema kindlalt suurem, sest ilmselt naftabarreli hind praegusel madalal tasemel pikalt ei püsi. Aas rõhutas, et kütuseaktsiiside pealt pealinn riigilt midagi tagasi ei saa, pigem vastupidi – Tallinna ühistransport aitab riiki ülal pidada. "Juba praegu maksab Tallinna Linnatranspordi AS mootorikütuse eest aktsiisi näol riigikassase 4,4 miljonit eurot, teede ja tänavate korrashoiuks saab pealinn aga riigi käest toetust vaid 2,8 miljonit eurot," ütles Aas. Tallinna abilinnapea Taavi Aas kuulub Keskerakonda. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71321737


text: Muidugi panganduses - oskuste programmi 4 panganduses, Johannesburg, Lõuna-Aafrika Vabariik 2020 Pärast edukat lõpetamist programmi, õppijad saavad Damelin Tulemused kiri milles üksus standardeid kaetud ja kui PoE leitakse pädev, Damelin kohaldatakse BANKSETA on õppija nimel Skills Programme 4 Pangandus: SAQA ID 61589 (Autorid 35) sõlmitakse. Skills Programme 4 Panganduses on mõeldud neile, kes soovivad jätkata karjääri või on finantsteenuste keskkond, mis nõuab teadmisi infotehnoloogia riske pangandus keskkond. See oskused Programm on osa BANKSETA akrediteeritud täielik kvalifikatsioon: National Certificate: Banking, SAQA ID 61589, Level 5.


OTSEPILT: VAATA, kuidas Eesti arboristide koja juht jookseb Tallinnast Orissaarde, et inimesed hääletaksid saarel asuva puu poolt - kommentaare 1-20 - Laimjala eeslid on üleöö popiks saanud (1) - Tartu legendaarne rokibaar asub mudilasi peletama (1) - Purjus politseinik alaealist pekstes: saadan motomehed peale (30) - FOTOD: Tartus märgati Tondipüüdjaid! (5) - Facebookis otsitakse abi pesuvarga tabamiseks (1) - Õunasaak tõotab tulla korralik (9) - Kas kiired ja vihased ESTfieldid tulevad taas rajale? (3) - Petturid on leidnud võimaluse heausksetelt inimestelt raha saamiseks üürikorterite abil (2) - Keskkonnaministeerium tunneb muret Narva-Jõesuu muuli pärast