text: Sisustus Archives - Exopet Söök mõjutab siili tervet elu. Kui pakud siilile tervisliku ja sobivat sööki, võib su sõber elada pikka ja tervet elu. Siil on putuktoiduline. Minimaalselt 60-80% igapäevasest söögist peaks koostuma erinevatest putukatest nagu näiteks: jahuuussid, kilgid, teod,prussakad, tõugud jne.. Kõige parem valik siili tervise suhtes oleks see, kui söödate talle igapäevaselt erinevaid putukaid, kuna mitmekesisus on tähtis. Kilgid ja prussakad on osa siili loomulikust toidust ja nende toiteväärtus on eriti tähtis neile. Jahuussid, zophobaussid ja vastsed on teistest rasvasemad ja neid võiks siilile anda ainult maiusena kuna teevad siili paksuks kiirelt. Siilile on sobilikud putukad igassuuruses kilgid, tirtsud, rohutirtsud, erinevad prussakad, jahuussid ja jahuussi putukad, buffaloussid, siidiussid, vahaussid, teod, vihmaussid ja muud erinevad putukad. Putukaid võib anda siilile elusana ja kuivatatuna. Siili taldrikule võib panna ka erinevaid väherasvaseid lihasid ilma maitseaineteta ja soolata. Kana, kalkun või tavaline väherasvane veisehakkliha. Siilile võib anda ka hiire pinkisid või muid väikseid loomi. Looduses siil toitub ka väikestest imetajatest, madudest, konnadest jne.. Seega väiksed loomad siili menüüs on parem valik kui valmis hakkliha. Lõhe ja krevette võib siilile väga väikestes kogustes ja harva pakkuda. Osad siilid on kaladele allergilised ja seetõttu tuleks eriti pingsalt jälgida siili kui otsustate midagi sellist pakkuda talle. Vahepeal võib siilile ka muna pakkuda. Kui annate siilile vahepeal väike loomi või hiiri, siis ei pea te siilile andma eraldi kalsiumi lisaks. Tänapäeval on olemas ka head siili toidud. Eestis neid veel ei müüda, neid saab tellida välismaalt. Nad on valmistatud putukatest ja sisaldavad 60-100% putukaid( Näevad välja nagu kassikrõbinad ) Portsjoni suurus: Iga siil on erinev ja tänu sellele ka söögi kogused on väga erinevad. Väga raske on täpset söögikogust soovitada kellegile. Osad siilid söövad suurtes kogustes kuna liiguvad väga palju, teised taas vähem. Ka söögi kvaliteet mõjutab kogust. Need kes annavad siilile loodusliku toitu, annavad rohkem sööki kui need kes pakuvad liha või kassikrõbinaid kuna liha ja kassikrõbinad on palju rasvasemad kui putukad. Keskmiselt võiks soovitada siiski umbkaudselt 20g toitu päevas mis on umbes üks suur söögilusika täis. Teiseks peaks võtma arvesse selle, et kuivatatud toit on palju kergem kui toor- või sügavkülmutatud toit. Tänu sellele ei tasuks sellesse 20g nii pingsalt kinni jääda vaid pigem jälgige siili kaalu ja vastavalt sellele siis anda koguseid. Vitamiinid ja õlid Kuna lemmiksiilide söögivalik ei ole nii rikkalik kui looduses elavatel siilidel ja enamasti nad ei saa piisavalt vitamiine kätte siis tuleks anda lisaks ka vitamiine siilile. Siilidele ei ole olemas enda vitamiini segu kuid söögi sarnasuse tõttu võib kasutada reptiilide vitamiine, näiteks Nekton Rep või Exoterra multivitamiin. Vitamiinisegu tuleks panna väikses koguses söögipeale igapäev. Kui siilil on kalduvus kuivale nahale siis tuleks lisada igapäevaselt toidupeale ka paar tilkka õhtuprodseõli. Vitamiinisegu saab osta loomapoodidest ja loomakliinikutest. Õhtuprodseõli müüakse kas kapslitena või vedelikuna apteekides ,looduspoodides ja vahel ka suurtes toidupoodides. Kapslid on lihtsad, teed nõelaga augu sisse ja tilgutad paar tilka toidu peale. Kindlasti ei tohi siili nahka õliga niisutada. Siili toitmis nõuadned on muutunud traagiliselt paari aastaga. Enne soovitati hoida kuivtoit 24/7 ees aga see on kindlasti vale. Siilile võib pakkuda natukene kassikrõbinaid päevas( selliseid mis ei sisalda vilja ) Krõbinad hoiavad siili hambad korras. Samuti võib anda ka kanakaela, see on ka hammastele hea. Neid ei tohiks liiga tihti anda kuna on väga rasvased siili jaoks. Kõva koorikuga putukad aitavad samuti siili hambaid tervena hoida. Siilid on looduslikult tsöliaakia( gluteeni) ja laktsoosi talumatud, seega vilja ja laktoosi sisaldavaid toite ei tohiks anda. Siilid võivad uudishimust proovida ka taimset toitu ja teinekord nälja vältimiseks süüa aga taimne toit ei kuulu nende loomuliku toidu ahelasse. Siili seedesüsteem ei toeta taimset toitu ja seega ei ole selle söötmisest siile mingit kasu. Näiteks vitamiinid ja muud toiteained ei imendu. Juur- ja puuviljad võivad siilile tekitada kõhuprobleeme ja panevad ka väljaheite haisema. Suhkru tõttu võivad nad tekitada ka hambakivi ja kaariest. Kuidas sööki pakkuda: Sööki võib siilile pakkuda taldrukult või võib ka osa ( või kõik ) ära peita siili pessa, et siil saaks otsida. Elus putukaid võib siilile pakkuda suures plastik boxis kus siil saab neid jahtida ja putukad ei pääse sealt välja. Jahtimine teeb siili õnnelikuks. Ärge heitke meelt kui siil ei mõista kuidas peab jahtima kohe või lausa pelgab. Ajaga ta õpib siiski jahtima või siis pakkuda putukaid kuivatatud kujul. Kehva isuga siil: Ei ole harv nähtus kui siil on kehva isuga või valib toitu. On ka siile kes eelistavad pigem mitte nii tervisliku toitu. Kes meist ei sooviks toituda kommidest ja friikartulitest igapäev.. 🙂 Kuivtoidu võib teha kergelt märjaks, siis lõhnab see tugevamalt ja äratab siili söögiisu. Kui siil on väga valiv siis võib need asjad, mida ta ei eelista, lõigata võimalikult väikesteks tükkideks ja segada teise toidu sisse mis talle maitseb. Võib ka teha nii, et pakute mõned päevad järjest ainult neid sööke, mida ta muidu ei söö. Mitte midagi muud ei tohiks nendel päevadel anda. Tõenäoliselt ajab nälg siis siili sööma kuigi see ei olegi tema jaoks nii maitsev. Kui peale seda siiski siil keeldub söömast siis ei jää muud üle kui toita teda sellega, mida ta eelistab ise. Mida anda juua: Vesi on siilile loomulik jook ja siilil peaks olema igapäev värske vesi ees. Laktoosivaba piima võib pakkuda harva ja väikestes kogustes kui on soovi aga vesi peab koguaeg saadaval olema. Siili hammaste tõttu ei sobi ta jooma joogipudelist nagu närilised. Siil ei ole näriline ja tal ei ole sellist lõuaehitust nagu närilistel. Joogitops või joogikauss on siili jaoks hea. See peaks olema raskemast materjalist, et siil seda ei ajaks ümber. Kust osta siili toitu? Putukaid saab osta erinevatelt putuka kasvatajatelt ja loomapoodidest. Võib tellida ka netist, sellisel juhul saate eriti soodsalt. Tasub liituda kindlasti sotsiaalmeedias erinevate siili gruppidega näiteks ( Aafrika siilid eestis ) ja eksootiliste loomade gruppidega (Eksootilised koduloomad). Just nendes gruppides leidub mitmeid putuka müüjaid. Putukaid müüakse elusana ja kuivatatuna. Loodusest ei tasu siilile püüda putukaid kuna nendel on parasiidioht. Kui siiski otsustate siilile püüda sööki õuest, tuleks teha siilile regulaarselt parasiiditõrjet ( xeno minispot 50, stronghold või axilur ) Kõik ussirohud ja parasiiditõrjed ei mõju kõikidele parasiitidele. Näiteks maksa ja kopsuusse on väga raske ravida ka loomaarsti juures. Kõiki parasiidinakkuseid ei näe ka väljaheiteprooviga, seega puhas väljaheiteproov ei taga alati seda, et siil oleks parasiidivaba. Kõige kindlam ja odavaim viis on kasvatada siilile söök ise. Kasvõi osa sellest. Väga lihtne on kodus kasvatada ise jahuusse, dubia prussakaid ja tigusid. Siili kaal: Siili kaal vaheldub vastavalt isendile. Mõnel on normaal kaal ainult 200g ja teisel 500g. Nii äärmuslikud normaal kaalud ei ole väga tavalised vaid pigem haruldased. Ideaalkaal on umbes 330-400g vahel. Siili ideaalkaalu on kõige parem määritleda siis kui siil on kerra tõmbunud. Siil peab suutma tõmmata ennast kerra tugevalt sedasi, et isegi tema ninapead ei ole näha. Kui kerra tõmbamine on siili jaoks raske või ta ei suuda tõmmata ennast sellisesse kerra, et isegi nina otsa ei ole näha siis on tõenäoliselt tegu ülekaalus siiliga. Siilil on palju üleliigset nahka ja see aitab siilil end kerra tõmmata paremini. Seda ei või ajada sassi liigse kaaluga. Siilil ei või olla ka küljed sissepoole, see näitab,et siil on liiga peenike. Ülekaal on siilidele sagedam nähtus kui alakaalulisus. Siili kaalu tuleb jälgida regulaarselt, näiteks kord nädalas. Kiired kaalu muutused täiskasvanul siilil võivad viidata haigusele. Palun mitte sassi ajada imetavaid ja kasvavaid siile. Nende kaal tõusebki kiirelt. Neid sööke võid pakkuda vahetevahel. Palun jätta meelde, et need söögid ei kuulu siili loodusliku toitu ja sellepärast ei tohiks neid pakkuda tihti ja igapäevaselt! Heeringas,ahven, lõhe (keedetuna) MÄRKUS: Mõned siilid on allergilised kalale! kana või veiseliha (keedetud) hakkliha (madala rasvasisaldusega) kohupiim (laktoosivaba) Neid toite ei tohiks pakkuda siilile: Õuest püütud putukad (parasiidi oht) Kommid, krõpsud jne Laktoosi sisaldav toit (nt tavaline piim) Siili pesa Väikesest suurusest hoolimata vajab siil palju ruumi. Siili jooksuratta peale paigaldatud mõõdikuga on mõõdetud siili aktiivsust. Kõige rohkem jooksis siil 30km ööpäevas aga keskmiselt jäi see 15km kanti. Mõned siilid siiski jooksevad vaid mõned kilomeetrid ööpäevas. See sõltub isendist. Kindel on aga see, et siili puur võiks olla vähemalt 1-2 ruutmeetrit, et ta saaks olla just nii aktiivne nagu ise soovib. Puur võib olla muidugi väiksem kui siili lastakse igapäevaselt lahtiselt toas jooksma. Siilid on väga head ronijad ja nad ei ole puuriloomad. Neil on väga väiksed varbad mis saavad kergelt kahjustada. Kui te kasutate siilil võredega puuri siis tasuks võred katta sedasi, et siil ei saaks seal ronida. Samuti vigastab siil end võrepuuris kukkumisega kui ta ronib. Hea valik siili pesaks oleks oma tuba, piiratud ala, kapist ehitatud puur või suur terraarium. Valmis puure siilidele ei müüda poodides. Kõige parem valik oleks see kui te ehitate siilile ise pesa. Kindlasti tasub siili gruppides küsida pilte pesadest, et saada ideid. Samuti tuleb googeldamis oskus abiks inglise keeles. Oma tuba on siilile kõige parem ja pind-alalt kõige suurem ja parem. Siilid on tundlikud külmale. Parim temperatuur on 23-25 kraadi. Kui temperatuur langeb, tasub soetada keraamiline mitte valgust andev soojuspirn. Temperatuuri peaks mõõtma alati põranda ligidalt kus siil liigub. Ka suurt tuuletõmmet ei tohiks toas olla pidevalt, et siil ei külmetuks ega hakkaks talveunne minema. Siili pesaks sobib hästi ka enda toast eraldatud teatud ala näiteks plekiga või vineeriga. Kuna siilid ronivad palju siis mitte mingisugust võrku ei tohiks kasutada. Seinad peaksid olema vähemalt 40cm kõrged, et siil ei tuleks üle. On juhtumeid kus siil tuleb ka sellisest kõrgusest üle, kasutades oma vetsu, majakest või muid sisustuselemente abina. Kapist ehitatud pesa Kõige populaarsem siili pesaks on kapp. Kapp ei vii kodust palju pind-ala kuid siil saab liikuda palju tänu erinevatele korrustele. Kappi on kerge koristada ja hoida täpset temperatuuri. Kapi pluss on kindlasti ka see, et kodu muud lemmikud ja lapsed ei pääse siili vigastama. Siilidele ehitatud kappe on müügis ja neid võib ka ise teha. Kappi valides tuleks võtta arvesse kapi sügavus, laius ja kõrgus. Kappi peaks mahtuma jooksuratas. Mida sügavam kapp, seda hämaram see on. Kappi tuleks teha mitu korrust ja korruste vahele turvalised rambid,et siil saaks vabalt liikuda. Rampidel peaks olema ääred, et siil ei kukuks alla. Siili pesa sisustus Pesa põhjaks oleks hea kaustada linoleumi. See ei lase imenduda väljaheidetel kangasse. Siilid õpivad ka edukalt kasutama vetsu nurka.( tuhrku, jänese wc) Paljud kasutavad allapanuna ka ajalehti mis imeb väljaheite endasse ja seda on kerge puhastada ( siilidel kes ei oska kasutava vetsu ). Siili puuris peaks olema ka erinevaid asju siilile, et tal tegemist oleks. Jooksuratas on nendest kõige populaarsem. Siili jooksuratas peaks olema minimaalselt 40cm diameetrilt. Jooksuratast võib ehitada väga lihtsalt ka ise. Kindlasti peaks olema siilil oma puuris ka pesa, puidust või papist majake ja fliis. Fliis on siilile parim materjal kuna peab hästi sooja ja sellest ei kuku välja niite mis võiks keerduda siili jalaümber. Aktiivseks tegevuseks võib siilile puuri panna ka liivakasti. Siilidele meeldib end pesta liivakastis. Osad siilid hakkavad ka liivapeal hädatsema, selliseljuhul peaks olema liivakaste kaks. Kindlasti võiks panna siili pessa ka näiteks saalihoki palle, mille sees ussikesed. Siilidele meeldib mänguasjade seest toitu otsida täpselt nagu koertelegi. Erinevad torud on ka head. Siin on pilt minu enda poegadest, kellele tegime plastik boxist sellise mängu nurga. Siil ja allergia Paljud reklaamivad siile kui allergia vabad loomad, kuid see ei pea siiski paika. Tänu sellele kannatavad siilid. Just allergia on enim levinud põhjus miks siilist loobutakse. Mõned inimesed on allergilised ainult teatud loomadele, mitte kõikidele. Siili kõhtu katab pehme karv, ta ei ole üleni okkaline nagu osad arvavad. Siili kõõm võib tekitada allergiat samamoodi nagu ka teistel loomadel. Maailmas on siiski palju inimesi kes on teistele loomadele allergilised kuid mitte siilidele. Siilidel ei kasutata allapanuna saepuru või heina mis on tihti allergia põhjustaja. Seega sobib siil enamustele allergikutele, kui allergia põhjuseks on just tolm ja hein. Kõige tavalisem allergiasümptom on nahalööve, sest siili terav okas kriibib naha pealmist kihti ja see võib põhjustada tundlikke nahareaktsioone. Sellisel juhul peaks siili käsitlema fliisiga või kinnastega. Hingamisraskused on kõige halvem allergiasümptom ja siis tuleks siilist loobuda. Kui sul on loomadevastu allergia aga sooviksid siiski siili, siis peaksid külastama mõnda siili omaniku, kellel ei ole muid loomi ja kelle juures saaksid siili käsitleda ning näha kas tekib reaktsioon või mitte. Kindlasti tasuks meeles pidada, et alati ei teki sümptomid kohe vaid alles siis kui siil on saabunud teile koju ja elanud juba mõnda aega. Siili valimine ja harjutamine uue koduga Siili valides esimene kriteerium peaks olema siili suurus ja vanus. Poeg peab olema vähemalt 7-8 nädala vanune, et ta oleks iseseisev. Lisaks peaks kaal olema vähemalt 180-200g. Kui siil on väiksem aga tunduvalt üle 8 nädala vanune, aktiivne, isepäine ja ta vanemad on ka väikest kasvu, on siil loovutusvalmis. Alla 150g ei tohiks mitte mingil juhul loovutada siili. Tee kindlaks, et poeg sööb iseseisvalt. Jälgi poja puhtust ja kui võimalik vaata ka milline on väljaheide. Kaka peab olema kõva. Hea oleks kui näete siili vanemaid, et võiksite kindlad olla, et siil on siiski kohapeal sündinud. Kui ostate siili loomapoest, peaksite küsima siili sugupuu kohta või maaletoomis pabereid. Tee kindlaks, et siil on ikka vangistuses kasvatatud mitte loodusest püütud. Levinuim viis loodusest püüdmiseks on see, et tapetakse ema ja kasvatatakse pojad ise ülesse. Tihti lisaks emale ja paljud pojad surevad. 4) Kui oled toonud endale poja koju, anna talle ööpäev vähemalt aega tutvuda uue kohaga. Sellel ajal ei tohiks siili häirida ega käsitleda veel. 5) Alusta toitmine toiduga, millega poeg on harjunud. 6) Kui poeg on harjunud uue keskkonnaga, siis võid teda käsitleda ja harjutada enda perega. Poega peaks alati paljaste kätega käsitlema. Tekst on pärit minu enda kogemustest ning palju tõlgitud ka Soome siiliyhdystys lehepealt ümber. KameeleonSisustusToitumine ja toidulisandid PANTER KAMEELEON(FURCIFER PARDALIS) Viimaste aastate jooksul on Panter kameeleoni (Furcifer pardalis) populaarsus dramaatiliselt kasvanud. Nad on hinnatud oma erksate värvide ja huvitava käitumise poolest. Panterkameeleonid said väga populaarseks lemmikloomaks kui harrastajad hakkasid neid importima Madagaskari saarelt USA'sse 1980 aastatel. Kahjuks paljud kameeleonid surid erinevatel põhjustel ja inimesed hakkasid uskuma, et kameeleoni hooldus on väga keeruline. Selline info levis kulutulena. Õnneks leidus ka hakkajaid, kes võtsid asja uurimaks ja üritasid paljundada neid vangistuses. See õnnestuski pärast suurt tööd. Panter-kameeleon looduses Panter-kameeleonid elavad palju lähemal maapinnale, kui paljud teised kameeleonid. Enamasti leidub neid väikeste puude lehestikust, troopilise metsaga kaetud alal. Panter kameeleon on Madagaskaril laialt levinud kirdes ja idaosas. Raselimananas ja Rakotomalas (2003) tehti kindlaks selle liigi ulatus 80-950 m kõrgusel merepinnast, kuigi neid leidub kindlasti ka madalamatel kõrgustel (Rabearivony et al., 2008) ja võib olla vähem kui 700 m (Raxworthy 1988, Raselimanana et al., 2000, Andreone et al., 2005). Kameeleonite esinemissagedus selles vahemikus on hinnanguliselt 91 090 km; elanikud on avastanud neid ka Runoni ja Mauritiuse saartelt (N. Cole pers.2011) Panter-kameeleoni söök Panter kameeleonid toituvad peamiselt erinevatest putukatest. Ta liigub aeglaselt ja varjuliselt läbi taimkatte samal ajal skanneerides ümbruskonda oma silmadega mis liiguvad 360 kraadi. (180 kraadi horisontaalselt ja +/- 90 kraadi vertikaalselt). Kui saak on näha, haarab kameeleon selle oma keelega kinni. Vangistuses tuleks kameeleoni toita väga mitmekülgselt ELUS putukatega. Peamiselt peaks toit sisaldama rohutirtse ja kilke. Lisana juurde siidiusse, argentiina prussakaid, madagaskari prussakaid, banaani prussakaid ja muid prussakaid, hiid jahuusse ja muid putukaid mida müüakse söögiks.. Mida mitmekülgsem toit, seda parem. Kindlasti tuleb putukad üle raputada ka vitamiini seguga ja puhta kalsiumiga enne loomale söötmist. Meie anname puhast kalsiumi 5x nädalas ja multivitamiini kord nädalas. Seda ei tohi unustada. Üleliigse kalsiumi kameeleon kakab välja, seega on peaaegu võimatu tal saada üledoosi. Iga kameeleon sööb erinevaid koguseid. Kogus sõltub ka toidu suurusest. Kui te söödate oma kameeleoni ja ta on 10-20 minutiga kõik putukad ära söönud, siis pange neid juurde. Ühe aastaselt isaste panterkameeleonite kasv aeglustub ja nad ei söö enam nii palju. Samuti võivad muutuda nad pirtsakamaks oma toidu eeliste suhtes. Meie toidame oma kameeleone vanuses 12-18kuud 5x nädalas ja vanemad 4x nädalas. Poegi söödame igapäevaselt ja nii palju kui ise soovivad. Keskmiselt söövad nad 7-15 putukat päevas aga see on väga inviduaalne. Mõni sööb rohkem ja mõni vähem. Loe rohkem: siit Panterkameeleoni lokaliteet mis see on ? Madagaskaril on isased panterkameeleonid erinevates kohtades väga erineva värvusega. Palju erinevaid värve on olemas panter kameeleonitel erinevates kohtades(külad, linnad madagaskaril) (nimetatakse seda siis lokaliteediks). Neid kohalikke nimetusi kasutatakse kohaliku piirkonna Panterkameeleonite värvuse ja mustri kirjeldamiseks. Näiteks panter kameeleonit loode rannikul Madagaskaril iseloomustab hästi Y muster külgedel , samas idarannikul on rohkem ähmane U kujuline muster. Loode panterkameeleonid kipuvad olema rohkem sinist värvi ja idarannikul on punased ülekaalus. Igas kohas on enamasti siis erinavt värvi kameeleonid, osad on haruldasemad kui teised. Panter kameeleoni värvi muutus Inimesed arvavad ekslikult, et mis tahes kameeleoni liik suudab värvi muuta vastavalt keskonna värvusele. Igal kameeleonil on oma loomulik värv millega nad on sündinud. Värvust määrab liik ja lokaliteet. Värvust mõjutab temperatuur, meeleolu ja valgus. Näiteks roheline panterkameeleon võib muutuda kollaseks, tumedaks või lihtsalt palju erksamaks roheliseks. Roheline panter kameeleon ei või muutuda lillaks. Panter kameeleoni iseloom Nagu enamik kameleooniliike, on ka panter-kameeleon väga territoriaalne. Enamik tema elu möödub isoleeritult peale paaritumist. Kui kaks isast puutuvad kokku, siis nad muudavad värvi üritades domineerida. Sageli lõppeb võitlus sellega, et kaotaja läheb tumedat värvi. Mõnikord on mõlemad isased kõva iseloomuga ega anna alla. Sellisel juhul võivad nad ka füüsiliselt kakelda. Inimesega on panterkameeleonid reeglina sõbralikud. Pärast aastaid nendega töötamist ei ole ma kohanud mitte ühtegi agressiivset panter kameeleonit. Isegi WC isendid on olnud väga sõbralikud. Terraariumi ette minnes nad hakkavad terraariumi ust kraapima, et siis sülle kiirelt ronida. Kui võrrelda pantrit jeemeniga , siis panter oleks nagu koer ja jeemen kass. Kuigi panter kameeleonid reeglina ei hammusta, küünista ega tee muul moel haiget siis ei ole nad sobilikud lapsele kuna neid ei saa sedasi väntsutada nagu jänest. Kui lapsele selgeks teha millal ja kuidas käsitleda kameeleonit siis on ta igati sobiv lemmikloom tervele perele. Kameeleon ei häälitse ega haise. Tema järgi on äärmiselt lihtne koristada ja ta on suurepärane lemmikloom isegi pisikesesse korterisse ja kiire eluviisiga inimesele. Ta ei vaja palju tähelepanu. Panther chameleon (Furcifer pardalis) in vegetation. Madagascar. Kas osta WC(WILD CATCH/loodusest püütud) või CB(CAPTIVE BRED/vangistuses paljundatud) ? Just importijate teadmatuse ja ebapädevuse tõttu said kameeleonid endale selle maine nagu ''keerulised'' Imporditud kameeleonitel on palju terviseprobleeme nagu näiteks sisemised parasiidid, haavad, nakkused, vee puudus ja depressioon mis teeb immuunsüsteemist nõrga. Loodusest püütud kameeleoni vanust ei ole võimalik kindlaks teha ning ta võib surra ka lihtsalt vanusesse. Tänu aastatepikkustele vangistuses kasvatamisele on meil võimalik osta terve kameeleon palju lihtsamini kui kunagi varem. Kameeleoni ostes vali alati kasvataja hoolega. Kindlasti uuri vanemate kohta ja küsi koorumise kohta. Kindlasti peab kasvataja andma kaasa ka päritolu tunnistuse. Kui otsustate soetada looma loomapoest, siis paluge kaasa keegi pädevam, kes hindab looma tervisliku seisundit ja oskab õigeid küsimusi esitada poele. Tihti müüakse poodides ka loodusest püütud isendeid, sugulus paaritus isendeid või lihtsalt valede tingimuste tõttu haigestunuid isendeid. See ei kehti muidugi kõikide poodide kohta ja on poode, kes kohtlevad oma loomi suure armastuse ja teadmistega kuid kahjuks neid on vähe ja kogenematul inimesel peaagu võimatu aru saada. Ka loomapood peab teile kaasa andma looma päritolu dokumendi. Loodusest püütud kameeleonitega on palju tööd ja isegi kõige kogenumat kasvatajat võib tagada ebaõnn. Tänapäeval tuuakse kameeleone loodusest enamasti kasvatajatele kes siis hoolitsevad selle eest, et uusi geene saaks kasutada aretuses. Juhul, kui sinu ainus soov on omada ilusat, suurt ja uhket värvilist looma lemmikloomana, siis tasub kindlasti võtta isend, kes on vangistuses koorunud. Vangistuses koorunud kameeleoni ja loodusest püütud kameeleoni tervisliku seisundi vahe on märkimisväärne. Looduses panter kameeleonid elavad umbes 2-3 aastat tänu lindudele, erinevatele parasiitidele ja haigustele kuid vangistuses koorunud isased panter kameeleonid elavad keskmiselt 5-7 aastat. On isendeid kes on ka 10 aastased. Emaste eluiga jääb umbes 3 aasta kanti seoses munade munemisega. Emased, keda ei ole kunagi paaritatud, võivad muneda viljastamata mune ja neid on dokumenteeritud. Vanim teadaolev emane panterkameeleon elas 8 aastaseks. Panter-kameeleoni terraarium Esimene eelis peaks olema kindlasti kõrge võrk terraarium. Nad kaaluvad vähe, vesi aurustub kergelt ja lambi alune soojendus koht ei kuumenda ülejäänud terraariumit üle mis on oht klaasi puhul. Samuti liigub seal õhk piisavalt. Kameeleonid ei või elada umbses terraariumis kus õhk ei liigu piisavalt. Taust aitab hoida temperatuuri ja niiskust kui te oma kodus tuulutate või kütate. Samuti takistab taust vee pritsmetel seinale sattumast või mööblile. Terraariumis peaks olema palju elustaimi. Terraariumi suurus sõltub kameeleoni soost ja vanusest. Võite kasutada ka muid materjale nt klaasterraariumi või puidust aga kindlasti jälgige, et oleks piisav õhuliikumine ja terraarium oleks kõrge. Panen kirja mõõdud mis oleks soovitatavad. 40x40x76cm – Noored ja tited. 45x45x90cm – Noored või täiskasvanud emane. 60x60x120cm- Täikasvanud isane või emane. Terraariumi sisustus Panter-kameeleonid on põõsaste ja puude elanikud, mistõttu vajavad nad oma keskkonda palju taimi. Üldmulje peaks olema lopsakas, kui mitte üle kasvanud. Kindlasti peaks olema palju harusid. Taimed mängivad olulist rolli turvalisuse tagamisel ja niiskuse tagamis Kasutada võib elusaid taimi. Elustaimed pakuvad natuke ilusamat välimust terraariumile ja niiskust. Mõned ohutud elusad taimed, mida tavaliselt kasutatakse, on viigipuud, Pothos ja Schefflera Arboricola. Enne kui asetate need terraariumisse, on hädavajalik puhastada taimedelt kõik surmavad bakterid ja mürgid. Selle tegemata jätmine võib teie kameeleoni kiiresti tappa! Kunstlikud taimed on kergesti kättesaadavad, lihtne kasutada ja lihtne desinfitseerida. Neil on veel see eelis, et neid saab paigutada ja asetada terraariumis soovitud kohta ja asendisse. Need ei paku küll niiskust, mida elusad taimed pakuvad, kuid niiskust saab tõhusalt hallata ka muul viisil. Kunsttaimedega kaasnevad ka ohud. Loe rohkem siit: Tänapäeval müüakse erinevaid udutajaid, vihma tekitajaid ja niisutajaid. Samuti võib selle kodus ka kergelt ise valmis meisterdada või igapäevaselt lille pritsiga niisutada ja terraarium märjaks kasta. Oksad tuleks kinnitada sedasi, et nad ei kukuks alla ja ei vigastaks kameeleonit. Kindlasti ei tohiks kameeleoni terraarium koguaeg niiske olla. Terraarium peab jõudma ka ära kuivada enne kui uuesti pritsite. Loe pritsimisest rohkem siit Terraariumi temperatuur ja valgustus Terraariumis peaks olema kameeleonil võimalus minna nii soojemasse kohta kui ka jahedamasse. Ehk lambi all peab olema soojem kui mujal terraariumis. Soojuslambiks kõlbavad tavalised ehituspoe halogeen või hõõgpirnid kui ka loomapoe pirnid. Kindlasti peab pirn olema kollane või valge kuna kameeleonid on päeva aktiivsed loomad. Punast infrapuna lampi ei tohi kameeleonile panna kuna see rikub nende silmad ja üleüldse on punane valgus mis tahes reptiili jaoks ebaloomulik ja kasutegur sellest on 0. Seega ärge laske kaupluse müüjal endale valesid asju pähe määrida. Alla 9 kuused kameeleonid vajad terraariumis 22-26 kraadi sooja. Lambi all peaks olema 28 kraadi. Täiskasvanud isastele 23-26 kraadi ja lambi all 29-32 kraadi Täiskasvanud emastele 23-26 kraadi ja lambi all 26-29 kraadi. Lambi all peab oks või puu olema horisontaalselt ehk pikuti. Kindlasti mitte vertikaalses asendis(püstises) Jälgige temperatuuri termomeetriga. Kui teie kodus langeb öösel temperatuur alla 20 kraadi siis tuleks kasutada ööseks keraamilist soojuslampi mis ei anna valgust. Samuti üks oluline tegur kameeleoni kasvatamise juures on UVB valgus. Ilma selleta haigestub teie loom kiirelt, ei omasta kalsiumi ja tekib luude haigus MBD. See on väga tõsine ja seda enam ära ei ravi. UVB valgust peaks kindlasti kasutama toruna mitte spiraal pirnina. Kindlasit ei tohiks osta alla 5% uvb toru. Kõik, mis on 5 või rohkem % on sobilikud. Kameeleoni ja UVB toru vahele ei tohiks jääda liiga palju vahemaad kuna muidu ei saa kameeleon uvb'd piisavalt kätte. Seega võiks see jääda loomast umbes 10cm kaugusele(UVB ette ei tohi panna plastikut või muud materjali.Sellisel juhul näitab toru ainult valgust ja loom ei saa UVB kiirgust kätte) Kindlasti pöörake tähelepanu tootjale ja juhistele. Vastavalt tootjale, tuleb lampi vahetada ka 6 või 12 kuu tagant. Valgustus peab kameeleoni terraariumis olema 12 tundi. Hea oleks kui kasutate taimerit, et ööpäeva tsükkel oleks korrektne. On oluline, et kõik tuled oleksid välja lülitatud ööseks. Vesi on panter kameeleoni jaoks väga oluline tegur. Esiteks hüdratisoon, piisav suhteline õhuniiskus ja samuti kasutavad nad vett ka oma silmade puhastamiseks. Nende jootmine nõuab erinevat lähenemist võrreldes teiste loomadega. Väga harvadel juhtudel joob kameeleon topsist. Enamasti nõustuvad nad jooma ainult vett, mis liigub. Meie pritsime 1-2 korda päevas lehed märjaks( hommik ja õhtu/öö) ja nad joovad igal hommikul värsket vett lehtede pealt tilkadena. Vesi peab tilkuma või kogunema taime lehtede peale, mida kameeleon siis juua saab. Automaatsete niisutussüsteemi kasutakse ainult öösel! Puur ei tohiks saada märjaks päevasel ajal. Vaid peab ära kuivama. Kui kameeleon kasvab ja ajab nahka siis sellel perioodil tuleb terraariumit hoida tavalisemast niiskem. Tavaliselt ajab kameeleon ühe päevaga naha ära. Pärast seda jälle hoiate endist niiskustaset. Üleliigne niiskus tekitab terviseprobleeme, ja terraariumi põrandale koguneb seisma vesi mis tekitab erinevaid baktereid. Hetkel tegeleme meie erinevate lokaliteetide aretusega Eestis ja neid on võimalik meie käest ka osta. Ainult isased on erinevat värvi. Emased on orantsikad roosad sõltumata lokaliteedist. Panterkameeleone leidub igas värvis alustades valgest lõpetades lillaga. Kõik vikerkaare värvid on esindatud, seega valige enda lemmik värv välja või lemmik värvi kombinatsioon ja andke tuld. Te ei kahetse 🙂 keitys2rg@gmail.com Keity Särg&Tarmo Saar HabegaamSisustusToitumine ja toidulisandid HABEGAAM ( POGONA VITTICEPS ) Habeagaam ( Pogona Vitticeps ) [/vc_column_text][vc_column_text]Looduslikult elab habeagaam Austraalias kuid tänapäeval on saanud temast väga populaarne lemmikloom üle maailma. Habeagaami peetakse üheks parimaks sisalik-lemmikloomaks üldse. Nad on väga vastupidavad, päevaaktiivsed, pika elueaga ja nende omanikud armastavad vaadata neid söömas ja võtta neid endaga diivanile telekat vaatama. Reeglina on habeagaamid sõbralikud ja kergesti käsitletavad. Habeagaamidel on väga huvitav käitumine mida on omanikul põnev jälgida. Habegaami tunneb ära tema laia kolmnurkse peakuju ja lameda keha järgi. Külgede pealt jookseb okka rida. Okkad on ka lõua all. Okkaid kasutavad nad kiskjate hirmutamiseks kuigi need ei ole väga teravad. Pikkuselt võivad nad kasvada kuni 60cm. Habegaamidel on võime ka vävi muuta. Näiteks muudavad isased värvi kui nad kaklevad teise isasega. Samuti mõjutab kliima nende värvust. Habeagaamid toodavad ka kerget mürki oma mürginäärmetega. Inimestele on see üldiselt ohutu kuid väiksemate putukate ja loomade suhtes tõhus. [/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1571′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Habeagaamid pärinevad Austraaliast. Nad elavad kuivas ja subtroopilises metsas, savannidel, kivises kõrbes ja poolkõrbes. Nad on osavad ronijad ja sageli veedavad oma aega langenud puudel, kividel või maas. Hommikustel ja vara õhtustel aegael võtavad nad päikest mõne kivipeal või puupeal. Päeva kõige kuumemal ajal lähevad nad varju kas mõne kivi või põõsa taha. Samuti kaevavad nad auke maa sisse kuhu varjuvad ööseks või ääruslikkude temperatuuride ajaks. [/vc_column_text][vc_single_image image="1570′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][vc_column_text]Habegaami käitumine Habeagaamid ei häälitse, välja arvatud siis, kui nad ähvardavad ( susisevad ) Selle asemel suhtlevad nad värvimuutuste, kehahoiaku ja füüsiliste žestide abil, näiteks käpaga lehvitamine või peaga üles-alla liigutamine. Habeagaamid ei ole sotsiaalsed loomad, kuid mõnikord kogunevad nad rühmadesse, eriti populaarsetel söötmis- või jootmisaladel. Nende vahel tekib selge hierarhia: kõige kõrgemal positsioonil olevad loomad võtavad kõige parema ja kõige päikesepaistelisema koha ja kõik teised habeagaamid jäävad tema alla. Kui madalamal positsioonil olev loom üritab välja tõrjuda ühte domineerivat isendit, näitab domineeriv loom oma paremust peaga üles-alla vehkimise ja oma harja täispuhumisega, kusjuures võistleja võib signaali esitada ka käpaga lehvitades. Kui madalamal positsioonil olev habeagaam ei alistu siis järgneb sellele peaga vehkimine ja võib tekkida võitlus. Otsese rünnaku korral avab habegaam oma suu, et näidata oma kollaseid membraane ja nad laiendavad ka habet. Nad muudavad oma kehavärvi tumedaks ja ajavad keha lamedaks( pannkoogi asend ) Peale seda susiseb ja hüppab ründaja poole. Habeagaamid ei ründa inimesi reeglina. Habegaamid on võimelised ka õppima. Näiteks õpetati ühele habeagaamile liugukse avamine peaga selgeks, et toit kätte saada. Katse näitas, et pärast seda, kui üks habeagaam sai selgeks ukse avamise, et jõuda toiduaineteni, suutsid ka teised habeagaamid, kes seda jälgisid selle järgi teha. Habeagaami käsitledes peab meeles pidamda, et igaühel on neist oma isikupära. Isased habeagaamid on vähem aktiivsemad kui emased, seega kui soovite endale sõpra keda ''kaisutada'' siis isane on üldiselt parem valik. Emastele meeldib ringi seigelda rohkem ja nad püsivad vähem ühekoha peal paigal. Habeagaamidel on ka teravad küünised mis käsitledes võivad kriimustada teie nahka. Habegaami küüsi võib lõigata või kasutada terraariumis kive, millepeal kõndides ta neid kulutab. Käsitleda tuleks habeagaami sedasi, et kõik tema neli jalga toetuvad teie peale, vastasel juhul tunneb ta end ebakindlalt ja hakkab tasakaalu saavutamiseks rabelema. Käsitlema peaks habeagaami rahulikult. Väga kiired liigutused meenutavad neile kiskjaid ja see on nende jaoks häiriv. Neid võib õrnalt paitada, kuid ärge kunagi sikutage neid sabast jalast või peast. Kui nad ajavad nahka kasvades siis võite üritada seda vaikselt eemaldada. ( ainult lahtist nahka ) Enamasti ajavad nad naha maha ise ja ei vaja inimese abi, kuid peenikesed varbad tuleks üle kontrollida, et vältida naha kinnijäämist seal.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1573′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Kust osta ? Habegaame saab osta kasvatajatelt ja neid liigub erinevates värvides ja erineva soomusega. Reeglina aretatud värvid on kallimad kui looduslikud toonid. Ka loomapoed müüvad habeagaame kuid sellisel juhul võtke keegi pädevam endaga kaasa, kes hindab looma tervisliku seisundit. Kui olete tellinud looma välismaalt või ostnud inimeselt, kes toonud looma hiljuti välismaalt Eesti, siis esimese asjana minge loomaga arsti juurde ja hoidke looma karantiininis esimesed kuud, kuna paljudel juhtudel on neil täid ja erinevad haigused kallal. Tihti jääb see märkamatuks inimesele, kellel kodus esimene habeagaam. Kindlasti ärge ostke inimeselt, kes ei oska teile anda põhjalikke vastuseid pidamistingimuste kohta. Veenduge, et inimene kellelt ostate, teab piisavalt neist, on valmis teid terve elu aitama oma nõuga ja tema terraariumid on puhtad ning loomad hästi hooldatud. Habegaamid elavad küllaltki pikalt ehk 6-10 aastat kuid on teada ka isendeid kes elanud ca 20 aastaseks. Seega ärge valige endale esimest ettejuhtuvat kui ei ole ennem müüa tausta uurinud.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Habegaami terraarium Habeagaami terraariumi võib panna ükskõik kuhu kohapeale toas väljaarvatud otsese päikese kätte ( ülekuumenemise risk ) Kuna habeagaamid on uudishimulikud ja jälgivad meeleldi ümbruskonda, siis võiks terraariumi asetada tuppa kus pere veedab palju aega. Kui otsustate terraariumi panna elutuppa ja sisalikul on juba lambid kustu läinud kuid Teil need põlevad veel laes, siis tuleks terraarium katta mõne linaga, et sisalik saaks rahus magada. Habeagaamid veedavad looduses aega okstel, kividel ja aedadel beežitamas ja sööki otsides. [/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1574′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Nad on suhtelisel vähese aktiivsusega võrreldes paljude teiste sisalikudega, kuid siiski jalutavad ka nemad meeleldi igapäevaselt ringi. Kindlasti tuleb seda meeles pidada, et liiga väikses terraariumis habeagaamid ei ole kindlasti aktiivsed, vaid nad lösutavad ja magavad enamus ajast ja tänu sellele tekib neil ka ülekaal. Puhtalt selletõttu peaks habeagaami terraarium olema piisavalt suur, et ta saaks oma vajadusi rahuldatud, piisavalt liikuda ja valida endale sobiv temperatuur. Väiksesse terraariumisse on ka väga keeruline luua väga suurte kõikumistega temparatuure. Habegaamidele ei piisa sellest, et terraariumis on mõned soojad kohad, vaid nende terraariumis peab olema ka külmad kohad. Külmade alade tekitamine terraariumisse on keeruline ja väikeste terraariumite puhul võimatu. Ärge siis palun laske endale loomapoes pähe määrida väikest terraariumit. Terraariumi suurus Kahele habeagaamile sobib terraarium pind alaga 150cm lai ja 60 sügavus. Kõrgust minimaalselt 50cm, kuna habeagaamid ronivad meeleldi. Tänu ronimisele oleks hea kui terraariumis on tagataust millepeal loom saab ronida. 120 cm laius x 50 cm kõrgus x 50 cm sügavus terraarium on ühe täiskasvanud habeagaami jaoks vajalik minimaalne suurus. Ideaalis võib ka suurem olla. Kindlasti veenduge, et teie terraarium on turvaline, hästiventileeritud ja ,et seda oleks lihtne puhastada. Poegade terraarium võib veidi väiksem olla. Esimesteks elukuudeks sobib ka 60cm lai terraarium. Kuid mõne kuu möödudes peab ta asetama siiski suuremasse terraariumisse. Ostes esimeseks terraariumiks väikse, kulutad lihtsalt mõtetult raha kuna hiljemalt 6kuusena peab loom kolima täissuuruses terraariumi, seega soovitan kohe osta suur terraarium ja poeg sinna elama panna. Suure terraariumi võib alati väiksemaks teha vajadusel vaheseintega ( nt papitükid või plastik karp panna ette ). Sedasi säästad raha ja sa ei pea mitu korda muretsema kust leida piisavalt hea terraarium. Terraariumi materjalil ei ole väga vahet. Kui olete otsustanud osta klaasist liugustega terraariumi siis jälgige, et terraariumil oleks suured ventilatsiooni ribad, et tagada ka külmi alasid terraariumisse. Kui ventilatsioon on halb siis ei suuda te tagada habeagaamile piisavalt jaheidad alasid. Ka akvaariumid on sobilikud kuid sellisel juhul peaksite ise peale ehitama üleni võrgust kaane. Klaasist terraariumis peaksite katma ideaalis kolm seina, minimaalselt taga seina, et loom tunneks end turvaliselt ja ei satuks stressi. Terraariumi võib ka ise ehitada vesivineerist kui teil on soovi ja aega. Terraariumi võib ehitada ka vanast kapist või teleka alusest. Sellisel juhul ärge unustage ventilatsiooni lisada 😉 Ise ehitades pidage silmas ka tuleohutust. Lambid kuumenevad väga palju ja see võib halvasti lõppeda. Kuna habeagaamid on päeva aktiivsed, siis vajavad nad väga palju valgust oma terraariumisse. Kui teil ei ole toas just kõige valgem, siis lisage terraariumisse ka päevavalgus toru. Päevavalgus torud erinevad tavalistest torudest sellega, et nende värvitemperatuur on umbes 6000 K ja seega tunduvalt jahedama tooniga kui tavalised valgustorud. Inimesed näevad seda värvi kirkamana kui tavaliste valgustorudega võrrelda. See ei ole just kõige meeldivam inimese silmadele kuid oma kirka ja valge tooni tõttu ainuke õige valgus habeagaamile. Neid päevavalgus torusid saab osta mistahes ehituspoest. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Lisaks väevavalgus torule vajad UVB-toru( Ultraviolet B ) UVB toru peab olema kindlasti kas 10.0 või 12.0% Tänu UVB kiirgusele saab sisalik oma kehas teha d3 vitamiini, ja see mõjutab omakorda kalsiumi imendumist. Just kalsiumi imendumise tõttu on UVB toru eluks vajalik. UVB torud kiirgavad ka UVA'd ja see mõjutab sisaliku aktiivsust ja söögiisu. Kuna UVB kiirgus ei kiirga läbi klaasi siis tuleb kindlasti toru paigutada terraariumi sissepoole ja selle ette ei tohi mingit katet panna. UVB toru pikkus peaks ideaalis kolmveerand terraariumi laiusest.UVB toru peaks maksimaalselt olema 40cm kõrgemal sisalikust. Kindlasti mitte rohkem. Mida lähemal, seda parem. Kui toru on kõrgemalt kui 40cm loomast siis ei kiirga see enam loomani piisavalt palju UVB kiirgust ja loomal ei ole sellest kasu. Kui teil on kõrge terraarium kasutusel siis pange terraariumisse oksi sedasi, et loom saaks ronida UVB toru alla tänu nendele okstele. Kindlasti pidage meeles, et UVB toru peab vahetama iga 6-12 kuu tagant kuna siis ei kiirga see enam piisavalt UVB'd. Lambid võivad põleda suvel 14 tundi ja sügisel hakkad vaikselt lühendama päevapikkust, et jõuludeks oleks päevapikkus 10 tundi. Kevadel pärast talveund lisad jälle iganädal 15min päevapikkusele juurde. Selleks, et päevapikkus oleks täpne, ühendage lambid taimeriga. [/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1575′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Soojustus Habeagaami terraariumis peab olema ühes otsas soojuslamp mille all oleks umbes +37-42 kraadi ja teiselpool terraariumit 22-26 kraadi. Poegadel võib hoida veidi jahedamana kuna nad on aldimad veepuudusele. Kui terraariumis elab mitu habeagaami siis peaksite igale loomale panema eraldi soojuslambi. Habeagaamid beežitavad päikese all peaaaegu tervepäev, et reguleerida keha temperatuuri. Kui habeagaam on pikalt olnud jahedas, siis võite märgata kuidas ta läheb pannkoogi asendisse ja värvid muutuvad tumedaks. Sedasi üritab ta saada kätte piisavalt päikesekiirgust, et soojendada end kiiremini. Kindlasti ei tohiks habeagaami terraariumis kasutada altpoolt tulevaid soojusi ( nt soojusmatt ). Soojusallikaks PEAB olema lamp, mitte matid, kaablid, soojenduskivid. Kõige lihtsamini saate soojenduskoha tehtud tavalise VALGE halogeen pirniga. 50W või 75W ( neid leiab toidu ja ehituspoodidest ) punane soojuspirn unustage ära. Soojuslamp tuleks asetada terraariumi sissepoole sedasi, et loom ei saaks end ära kõrvetada. Kuna habeagaamidele meeldib beežitada veidi kõrgemal maapinnast ja sedasi ümbruskonda jälgida siis oleks hea kui asetate lambi sedasi, et see näitab puupeale kuhu habegaam saab mõnusalt ronida beezitama. Kui soojuslamp on ühes terraariumi nurgas siis teinepool terraariumist jääbki jahedamaks mida on samuti vaja. Selletõttu soovitan asendada soojuslambi alati ühte nurka mitte keskele. Ööseks peab sisaliku ainevahetus saama puhata ja seega ei tohi jätta ööseks sisse mitte ühtegi lampi ega soojusallikat. Temperatuuri tuleks mööta termomeetriga ( digitaalne on hea, kuna siis saate kohe mööta kui palju temperatuuri kummaski otsas on ) Klaasi peale kleebitavaid termomeetreid ärge kasutage, need möödavad temperatuuri klaasipealt ja te ei saa täpselt teada temperatuuri, mis on näiteks kohas kus sisalik parasjag beežitab või magab.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Pinnas Pinnase suhtes terraariumis on kõigil oma nägemus ja selleüle vaieldakse palju. Kindel on vähemalt see, et peaaegu kõik kasvatajad kes vähegi tõsisemalt süvenevad oma loomadesse, kasutavad beebidel ( 0- 6kuud ) allapanuna ajalehti või majapidamis paberit. Habegaami pojad on suured ahnitsejad ja kui kasutate lahtist pinnast terraariums, siis ahmivad nad endale selle sisse, samuti söövad nad pinnast kalsiumi puudusest. Ajalehte või majapidamis paberiga on lihtsam ka terraarium puhtana hoida. Pärast esimest 6kuud võite siirdada poja ilusamale ja looduslikumale pinnasele. Kui panete sisaliku uue pinnase peale siis võivad nad seda oma keelega maitsta, kui ta teeb seda korra on see okei, aga kui ta hakkab seda juba rohkem tegema või sööma siis tuleks sisalik eemaldada kiirelt pinnase pealt. Pinnas ei seedi sisaliku kõhus ja seega tekitab ummistuse mis võib viia looma surmani, seega ei tohiks sellesse kergekäeliselt suhtuda. Kahjuks ideaalset pinnast ei ole olemas. Igal pinnasel on oma plussid ja miinused.[/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1576′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Liiv : Üks populaarsemaid materjale, mida inimesed tahavad habeagaamile alla panna. Parim valik sellisel juhul oleks ehituspoest 0,1mm-0.6mm suurune tera. Liiva peaks habeagaami terraariumis olema ca 5cm, et habeagaam saaks kaevata. Kindlasti ei tohi liiv olla suureteraline , sest siis tekib ummistus juba puhtalt sellest, kui loom keelega maitseb seda. Halvem pool liivaga on see, et isegi väikese teraline liiv võib väga kergelt tekitada ummistusi. Kindlasti jälgige, et looma kakasees ei oleks liivateri, sellisel juhul peaksite viivitamatult looma eemaldama sellelt pinnaselt. Liiv on üks suuremaid põhjuseid, miks habeagaamid surevad varakult ja enamus kasvatajad ei poolda ka liiva just suure riski tõttu. Kindlasti peame meeles pidama, et looduses habegaamid ei ela lahtiselt pehmel liival vaid kõrbedes kus on kõva pinnas ja kerge kiht liivatolmu peal. Seega ei tohiks pinnas olla väga pehme. Liiga pehmel pinnasel on habeagaamil raske liikuda. Ajaleht/majapidamispaber: Alla pooleaastastel poegadel väga soositud pinnas. Habeagaami pojad söövad väga palju ja samuti roojavad väga palju ja ajalehega on seda väga kerge puhtana hoida igapäevaselt. Samuti on pojad suured ahnitsejad ja kui paneksite pojale alla lahtise pinnase, siis tõenäoliselt ta ahmiks selle endale sisse. Kuigi ajaleht ei ole kõige ilusam terraariumis ja loom ei saa kaevata, siis on ta üks turvalisemaid pinnaseid üldse. Matt ja linoleum: Mõned kasutavad allapanuna ka reptiilidele mõedud spetsiaalset matti või ehituspoet ostetud linoleumi. Parim nende juures on see, et loom ei saa endale seda sisse süüa ja seega vähendab palju riske. Matt ja linoleum on ka palju ilusam kui ajaleht, kuna saad valida ise mustri mis jätab ka väga loomuliku mulje terraarumist.( nt kivi mustriline 🙂 ) Puukoor: Kuigi puukoor on ilus, on enamasti ka sellega see mure, et sisalik võib hakata seda sööma. Halb pool sellega on ka see, et elusputukad lähevad peitu pinnase alla ja loom ei saa neid kätte, või kui püüab siis võib süüa koos pinnasega. Puit imeb endasse ka hästi väljaheited ja seetõttu raskem puhtana hoida. Loodusliku välimusega pinnast võib ka ise valmistada. Väga ilus pinnas jääb näiteks polüreetan vahu, veidi betooni, akrüül värvi ja kassiliiva kokkusegades. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1578′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Terraariumi sisustus. Oluline on lisada terraariumi ka tarvikud, näiteks kivimid ja oksad, et ronida. Samuti annab see loomale võimaluse kindlustundeks ja peitmiseks. Terraariumisse peaks panema suurema puuoksa maha pikali, tüve ja või suuri kive. Ronimiseks kõlbavad metsast , aiast toodud lehtpuud ja nende kännud. Ka järvest võite saada ilusaid oksi. Oksi kasutades jälgige, et te ei pane neid liiga lähedale soojuslambile , et loom ei saaks end ära kõrvetada. Kive kasutades jälgige, et kivid ei liiguks kui loom peal turnib. Ise eelistan paekive. Elustaimi ei soovita ma kasutada habegaami terraariumis kuna nad on täiskasvanuna väga rasked ja neil on pikad küünised, siis peal turnides ei jääks taim elama ja taim sureb kiirelt. Samuti kipuvad nad sööma neid. Kuid kui olete siiski otsustanud, et soovite kasutada elus taimi terraariumis, siis veenduge, et see ei ole habeagaamile mürgine. Tänapäeval tehakse väga realistlike kunsttaimi ja neid võib vabalt terraariumi paigaldada. Kuid ka nendega jälgige, et loom ei hakkaks neid sööma. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Koristamine Poegadel tuleks pinnast vahetada vähemalt kord päevas kuid täiskasvanul piisab sellest, kui eemaldate väljaheite. Suuremaid koristusi tuleks teha paar korda aastas kus vahetate ja puhastate kogu sisu ära. Kui kasutate õigeid materjale terraariumis siis on nende koristamine väga lihtne ja kiire ega vii oluliselt aega teie päevast.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Söök. Habeagaamid on omnivoorid ja söövad nii taimset kui putukaid. Uued uuringud kinnitavad seda, et looduses sööb habeagaam peamiselt termiite ja ainult väga väike osa toidust on taimne. Seega ärge muretsege kui teie loom keeldub taimsest või kui ta sööbki taimset, siis ei tohiks seda noorel loomal rohkem olla kui putukaid menüüs. Suvel võib putukaid püüda ka loodusest. Habegaamile tuleks pakkuda erinevaid putukaid söögiks, et ta saaks piisavalt aineid kätte ja oleks vaheldust. Peamiselt peaks sööks koosnema rohutirtsudest, kilkidest ja erinevatest prussakatest ( eriti soovitan dubiaid ) Erinevad ussikesed ja vastsed peaksid olema maiusena habeagaami menüüs. Vahepeal võib pakkuda habeagaamile hiire poegi(pinkisid) Eriti soovitan neid emasele, kes on hiljuti munenud. PS. Putukaid söödetakse elusana! Panen siia ka lingi, millest leiate pildid, mille järgi saate ise koostada taimsepoole menüü,et teie loom saaks kõik vajaliku kätte. https://beardeddragonforum.com/threads/food-chart-with-pictures.2826/[/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1577′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Salateid pakkudes valige need salatid kus on rohkem kalsiumi ja vähem fosfori. Salat peaks peamiselt koosnema tume rohelistest lehtedest. Pea silmas ka seda, et nt spinat sisaldab palju oblikhapet mis ei lase kalsiumil imenduda ja seega ei tohiks seda palju anda. Sama kehtib ka muude taimede kohta mis sisaldavad palju oblikhapet. Puuvilju ja juurvilju võib samuti pakkuda neile. Vanad toitumis nõuded soosivad samu vilju mida ka inimested armastavad. Õuna, porgandi, arbuusi jne.. andmisest ma pole kindel kas habeagaam looduses ikka leiab õuna ja porganit keset kõrbe =) Igatahes, vaevalt see ka halba teeb seega vahepeal pakkuda peaks olema okei. Habegaamid saavad peamiselt oma vee kätte salatitest ja putukatest ja seega ei joo nad tihti. Sellest hoolimatta võite hoida veenõud terraariumis. Kui habeagaam veenõust ei joo siis tuleks teda vannitada või lillepritsiga pritsida suujuurde vett, võib kasutada ka süstalt. Vannitades võib vett olla nii palju et katab pool habeagaami seljast ära, kael ja pea peavad kindlasti olema veepeal. Kuigi teinekord kohtab habegaame looduses ka järvede ja mereääres, siis sellest hoolimata nad ei käi ujumas. Habegaamid on arenenud luukaladest ja tänu sellele on neil säilinud ujumisoskus. Hoolimata sellest, et tänapäeval habeagaamid ei käi ujumas ega vees (looduses), usuvad mõned kasvatajad, et vannitamine aegajalt on kasulik. Vannitamine aitab kaasa kestumisele ja aitab kaasa ädatsemisele. Igas vanuses habeagaame võib vannitada aga seda ei tohiks tihti teha. Kindlasti mitte rohkem kui kord nädalas. Ise vannitan max kord kuus(sõltub loomast ja tema tervisest) Vannitades peaks vesi olema umbes 30 kraadi, mitte rohkem. Tihti võivad habeagaamid ka tagajalgadega hakata vehkima ja panna pea vee alla, sellest ei tasu paanikasse sattuda, nad oskavad oma pead ise üles tõsta kui vesi pole liiga sügav. Vannitamine võiks kesta kuni 10min või kuni selle ajani, et loom on ädatsenud ja joonud. Pärast suve jäävad habeagaamid üha vähem aktiivseteks ja hakkavad vaikselt valmistuma talveuneks. Kuna talveune ajal habeagaamid ei söö eriti ja nende immuunsüsteem muutub vastuvõtlikumaks haigustele, siis peaksite enne talveunne saatmist viima roojaproovi arstile uurimiseks, et olla kindel, et teie loomal ei ole parasiite. Sügisel vähendadatkse habeagaami söötmist ja soojustust vastavalt habeagaami aktiivsusele. Mida vähem aktiivne, seda vähem antakse süüa. Ühelpäeval ta läheb peitu ja siis tuleks lõpetada söötmine üldse ära. Talveune vältel on nad tihti aktiivsed mõned päevad ja siis jälle magavad. Isegi kui teie sisalik ärkab päevaks või paariks, ärge söötke teda kuna kui ta läheb tagasi magama siis jahedas ei seedi toit ja on risk, et see läheb soolestikus mädanema. Kui sisalik on juba mitupäeva olnud aktiivne siis võite hakata vähehaaval jälle söötma, näiteks üks prussakas korraga ja vaadake mis juhtuma hakkab. Ehk läheb tagasi magama. Igatahes, sellel ajal peaks habeagaami vannitama umbes kord kahe nädala tagant, et ei tekiks veepuudust. Kui tele loom on söömata olnud juba mõned nädalad ja enamasti peidab end , siis on aeg lülitada terraariumist lambid välja. Lampide väljalülitamine on tähtis kuna liiga soojas ei saa ta rahus puhata, seede süsteem on liiga aktiivne ja seoses sellega hakkab loom liiga palju kaalu kaotama. Seda ei tohi mitte mingil juhul juhtuda.Normaalne kaalulangus oleks maksimaalselt kuni 40grammi. Äratamine talveune ajal : Talveune ajal peaks sisaliku kontrollima paari nädala tagant ja samuti jootma kalsiumi ja vitamiiniga, et ei tekiks ainete puudust. Äratamine talveunest on lihtne. Lülitage kõik lambid jälle sisse ja võtke loom peidukast välja. Tihti on nad veidi uimased sellel ajal kuid peagi muutuvad endiseks. Jooda ja kaalu sisaliku ja tee kindlaks, et liigset kaalukaotust ei ole toimunud. Jälgi ka sisaliku käitumist, et ta ikka omal jalal kõnniks. Kui sisalik läheb uuesti talveunne siis korrage uuesti äratamist paari nädala pärast. Kui teie silmale tundub, et kõik ei ole loomaga korras siis helistage loomaarstile. Talveuni kestab umbes 2-6kuud keskmiselt. Talveunest ärkamine: Kevade saabudes märkad, et habeagaam peab oma silmi lahtisena peidupaigas. Lülita UVB lamp sisse ja jälgi kas ta tuleb peidukast välja. Kui habeagaam tuleb peidukast välja siis lülita sisse ka soojuslamp. Ärkamise märke võib esineda ka siis kui teed kontrolli talveune ajal. Habegaamid ei ärka talveunest hetkega vaid see protsess võib võtta aega nädalaid, enne kui nad tulevad peidukast välja. Kindlasti ärge söötke esimesel kolmel päeval oma sisaliku. Pärast kolme päeva kui sisalik on endiselt aktiivne, hakka teda vaikselt söötma. Üks putukas päevas ja igapäev lisad juurde. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1580′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Kestumine : Habegaamid kestuvad aeg ajalt. Nooremad tihedamini kui täiskasvanud. Kestudes läheb habeagaami soomus valgeks või hallikaks. Ärge ehmatage ära, see on igati normaalne protsess. Enamasti suudavad nad ise kestuda ega vaja abi. Varbaid,ninasõõrmeid ja silmi võiks üle kontrollida kindluse mõttes. Kui teatud kohas on nahk nii kinni ja selgelt häirib sisaliku, siis võite vannitada või pritsida teda veega. Kui mingi teatud kohale jääb vana nahk mitmendat korda kinni siis hakkab see looma soonima ja selles kohas ei ringle veri, mistõttu see koht sureb ära. Enamasti juhtub see varvastega. Kui teil on selline koht kust nahk ei tule ära siis vannitage sisaliku pool tundi ja ettevaatlikult aidake kaasa. Kui teie habeagaamil on igakord naha ajamisega probleeme, siis kontrollige kriitilise pilguga tingimused üle. Enamasti tulevad need probleemid valedest või puudulikkudest tingimustest.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Habeagaamide kehakeel Aeglane pea üles-alla liigutamine – sageli kasutavad täiskasvanud emased meessoost isenditele signaali edastamiseks. Kiire üles-alla liigutamine – kasutavad enamasti domineerivad isased (sageli ajavad siis ka lõuaaluse habeme suureks ) Jõuline üles-alla liigutamine – mida kasutavad isased vahetult enne paaritumist, palju jõulisemalt ja tavaliselt liigub sellisel juhul terve looma keha. Emased teevad ka kiireid ja jõulisi peaga vehkimise žeste, kuid see näitab meile, et loom on stressis ja vajab rahu/üksindust. Sama kehtib ka isas loomade kohta. Käpaga lehvitamine – Isased lehvitavad käpaga, et alistuda domineerivale isasloomale, samas kui emased lehvitavad siis tähendab, et ta on valmis paarituma. Tavaliselt järgneb lehvitusele ka aeglane pea liigutamine üles-alla. Sedasi lehvitades keelavad ka tiined emased isastel lähenemiskatsed ja seljas lamamise ära. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Must / tume habe – Midagi on valesti. See viidata valule, külmale temperatuurile, või üldise ärrituvusele. Võibolla võtsite teda terraariuist välja ja talle ei meeldinud see. Tume habe on alati halb, aga kui sul on isane ja emane on ka lähedal, siis ta lihtsalt eputab 😉 Suureks aetud habe – Tähendab, et loom on territoriaalne. Nad laiendavad oma habe kui ta tunneb, et keegi on tema isiklikus ruumis. Isased eputavad sedasi ka emaste ees. Hommikuti tehes on see igati normaalne, sellisel juhul ta lihtsalt venitab seda nagu meie venitame selga/ kaela peale ärkamist. Välja sirutatud taga jalg – Ei tähenda mitte midagi enamat kui lihtsalt head venitust käpale. [/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1584′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]"Pannkoogi asend" – Kui teie habeagaam ajab end laiaks ja hoiab maaligi siis tunneb ta hirmu. See on kaitsev asend ja habeagaamid kasutavad seda, et end varjata röövloomade eest. Haigutamine/ suu lahti hoidmine – See on normaalne käitumine ja viitab ülekuumenemisele ja sedasi jahutavad nad end. See on täpselt sama nagu koerte hingeldamine. Kui habeagaam teeb seda sageli, siis peaksite terraariumis temperatuuri vähendama. Mõnikord viitab see ka haigusele, seega kui käitumine ei möödu ka temperatuuri vähendamisel, tuleks loom viia arsti juurde. Samuti võib suur haigutus viidata ka kohesele hammustamisele. Saba püsti – Sinu loom on tähelepanelik! Habegaamid teevad seda enamasti jahtides. Keha punnitamine – – Ta on soojuslambi all ja üritab rohkem sooja kätte saada Üritab muljet avaldada teisele habeagaamile Ajab nahka ja üritab seda maha saada KilpkonnSisustusToitumine ja toidulisandid Kreeka kilpkonn Tesudo hermanni hermanni [/vc_column_text][vc_column_text]Ma panen siia kirja üldise hooldusjuhendi Testudo hermanni hermanni kohta. Kuigi ma üritan kirjutada siia lahti peamised asjad siis pidage meeles, et see ei sisalda kogu informatsiooni. Selles postituses toon välja asjad, mida on vaja teada enne sellise looma soetamist. Selles postituses puudub informatsioon talveune ja munemise kohta. Kui inimestel on soovi ka nendest teada siis andke märku kommentaarides ja kirjutan ka nendest asjadest kui rohkem aega Testudo hermanni hermannit leiab looduslikult kõige rohkem Prantsusmaalt. Nad on kõige haruldasemad kilpkonnad üldse Hermanni suguvõsast. Nad on haruldased nii looduses kui ka vangistuses. Reeglina on nad väiksemad kui muud hermanni kilpkonnad, samuti on nende kilp atraktiivsem.[/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1564′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Üleüldse Hermanni kilpkonnad looduses: Hermanni kilpkonnad elavad kogu Lõuna-Euroopas. Sobilikud looduslikud elupaigad on : Vahemere tamme- ja pöökimets, kivised mäenõlvad, niidud ja muud tiheda taimestiku ja kaltsiumirikaste pinnastega alad. (Sh Sitsiilia ja Sardiinia), Prantsusmaa lõunaosas (sh Corisica) ja Põhja-Hispaanias ( koos Baleaari saartega Mallorca ja Menorca). Testudo hermanni boettgeri liiki liigub USAS ja Euroopas tihedamalt kui Testudo hermanni hermannit. Kasvatajad kasvatavad neid edukalt ja neid on tihedamalt saadaval. Vastkoorunuid beebisid müüakse suve lõpus, kui nad on kevadel koorunud. Testudo hermanni hermanniga on lood aga keerulisemad, kasvatajaid leidub vähem. Tegu on ohustatud liigiga ja kui ostate siis veenduge, et kilpkonn oleks kiibitud ja tal oleks originaal kollane cites paber ( just selle konkreetse isendi oma ) Teinekord müüakse ka loodusest pärit kilpkonna. Sellisel juhul puudub tal kiip ja CITES paber. Testudo hermanni hermanni omamine ja müümine ilma originaal CITES paberita ja kiibita on illegaalne. Kilpkonna valides veenduge, et kilpkonna silmad on lahti, silmad on kirkad, kilp on ilus ümar ja kõva. Kilpkonn on aktiivne ja sööb palju. Kilpkonn omab kiipi ja dokumenti. Ärge ostke kilpkonna juhul kui : Kilpkonn hoiab silmi kinni koguaeg, kilpkonnal on kõht lahti, kilpkonn ei huvitu söögist, kilpkonn ei liigu. Kilpkonnale söödetakse krõbinaid . Kilpkonna ninast jookseb tatti, kilpkonn aevastab või köhib. Kui kilpkonnal puuduvad dokumendid ja kiip. Kui teile ei osata nende kohta ka rääkida piisavalt või ei tehta liikidel vahet, siis ei tasuks ka sellistest kohtadest osta. Suurus varieteerub Hermanni suguvõsas palju. Reeglina jäävad enamus alamliigid siiski 10-20cm vahele. Idapoolsemad alamliigid 10-15cm. Sõltumata alamliigist on isased kilpkonnad väiksemad kui emased. Kui vähegi võimalik ärge kasutage kilpkonnal klaas akvaariumit. Akvaariumid tekitavad kasvuhoone efekti ja see põhjustab kiiret veepuudust. Samuti võib kilpkonnale mõjuda klaas akvaarium stressirohkena, sest nad ei saa aru mis asi klaas on. Nad näevad sellest läbi aga ei saa edasi liikuda. Klaasi asemel kasutage puidust kilpkonna 'lauda' ( google. Tortoise table ). Seda on väga lihtne ise ehitada. Samuti väga heaks pesaks on jänesepuurid. Sobilik on ka klaas terraarium kus on hea ventilatsioon. Sellisel juhul peaks 3 seina ära katma või võimalikult palju sisustama pesa, et kilpkonn tunneks end turvaliselt. Kui kasutate klaasist tehtud kasti siis samuti katke klaas taustaga, pange sinna ette kivid või taimed, või tume kleepekas. Mida suurem on pesa, seda parem. Täiskasvanud kilpkonna pesa võiks olla 2x1m ideaalis. Kilpkonnale võib eraldalda ka toast mõne ala ja ehitada põrandale tema pesa. Kilpkonna pessa tuleks panna peidukohti ja ronimisvõimalusi. Kivid, hein, tunnel või koobas. Pildid: Googlest Sobilik pinnas on kookosmuld segatud turbasamblaga või liiv segatud turvasega. Pinnas peaks olema vähemalt 5cm paks, et kilpkonn saaks end sinna sisse magama kaevata. Noored kilpkonnad teevad seda eriti tihti ja see on igati normaalne. Pinnast tuleks hoida niiskena, kuid mitte liiga märjana. Umbes 70% niiskust on okei pinnasele. Kindlasti ärge laske pinnasel täielikult ära kuivada, hoidke veepihusti läheduses 🙂 Noortel kilpkonnadel kasutame joogi alusena madalat savist lillepoti alust. Need ei ole sügavad ja kilpkonnal on sedasi ligipääs veele koguaeg. Sügavat veealust ei tohi panna. Joomine on kriitiliselt tähtis eriti noorele kilpkonnale. Lisaks joomisele tuleks kilpkonna poega vannitada leiges vees 3-4 korda nädalas umbes 15min. Valgustus ja soojus: Mitte miski ei trumpa üle päikest, kuid kahjuks ei ole Eesti kliimas piisavalt päikest koguaeg, seega kodustes tingimustes vajavad nad tugevat UVB toru. Minimaalselt 10.0 UVB toru. Toru peaks ideaalis olema vähemalt pool kilpkonna pesast. UVb toru ette ei tohi paigutada teisi materjale. Lisaks UVB torule vajab kilpkonn ka soojuslampi. Soojuspirn peab kindlasti olema valge või kollane. Pojale 50 või 75W, täiskasvanule 100-150W. Soojuspirni võib osta loomapoest, kuid sobib ka tavaline hõõg või halogeen pirn toidu/- ehituspoest. Kilpkonn ei ole ööaktiivne seega punane soojuslamp unustage ära. Lambi all peaks pojal olema ca 35 kraadi sooja. Täiskasvanutel võib kuni 40c olla. Soojuslampe võib rohkem kui 1 olla kui soovite või kui teil on mitu kilpkonna, kuid kindlasti peab kilpkonnale jääma ka jahe ja pimedam ala. Terve pesa ei tohi olla kuum ja valge. Päevapikkus peab olema 12-14 tundi olenemata vanusest. Öösel võib temperatuur langeda vabalt 21 kraadi kanti. Nad peavad vastu ka veel jahedamale temperatuurile kuid poegadel ei ole mõistlik lasta alla 21c. Kindlasti ei tohi kasutada kilpkonnal soojuskivi või soojusmatti, kaablit. Ainult lampi võib kasutada soojusallikana. LASKE NEIL OLLA: Ärge hellitage neid loomi! Ärge andke neile igapäevaselt parimaid salateid ja maiuseid. Sellega teete karuteene talle, ja teie kilpkonna eluiga lüheneb. Nad on siiski metsloomad, ükskõik kui palju kordi me neid vangistuses paljundame. Nad ei ole koerad või meie lapsed. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1565′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Söögist lühidalt: Madala valgusisaldusega, kõrge kiudaine ja kalsiumirikas söök. Need on 3 olulist punkti mida tuleb jälgida, et teie Testudo hermanni oleks terve. Looduses toituvad nad peamiselt umbrohust. Kahjuks ostavad enamus inimesed toitu poest ning tihti ostavad sööke mille suhkrusisaldus on liiga suur. Valgurikas toit põhjustab neerupuudulikkust ja tekitab kõhulahtisust. Võib tekitada ka sisemiste parasiitide puhangu. Mürgivaba umbrohi nn võilill, ristik,teeleht, naat on head neile. Tänapäeval on google meie kõigi kasutuses niiet kontrollige enne kui midagi söödate. KõrberebaneSisustusToitumine ja toidulisandid KÕRBEREBANE LEMMIKLOOMANA Kõrberebasest üldiselt ja lühidalt [/vc_column_text][vc_column_text][/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1553′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Täiskasvanud isased kõrberebased kaaluvad kuni 1,75kg emased on kergemad. Kõrvad on neil 15cm või pikematki. Hambad on neil suhteliselt väiksed kuna looduses ei jahi nad suuri saakloomi. Karvastik on neil väga pehme ja tihe. Tihe selletõttu, et lisaks kuivusele iseloomustab kõrberebase elukeskonda suur temperatuurikõikumine. värvuselt kollakaspruun või punakas. Kõht on kreemikarva või valge. Karva helevärv aitab kontrollida kehatemperatuuri. Äärmuslike temperatuuride tõttu sarnanevad kõrberebase käpad polaarrebase käppadega. Eluiga on neil 12-16aastat keskmiselt. Kõrberebaseid on väga pikalt peetud lemmikloomadena ümber maailma ja tänapäeval leidub neid ka muudes värvitoonides. Looduses toitub kõrberebane 90% erinevatest putukatest ja väiksematest saakloomadest ning 10% juurtest mida nad leiavad või kaevavad. Igasugused tirtsud, sisalikud, konnad, linnud , maod jne.. on nendele meeltmööda. Lühidalt võiks öelda, et nad jahivad kõike, millest jõud üle käib. Kodustes tingimustes peaks kõrberebasele samuti söötma päevas palju prussakaid, tirtse, kilke, ussikesi, hiiri, tibusid, rotte jne.. Kui te eemaldate menüüst putukad, siis tekitab see erinevaid probleeme rebase tervises. Levinuimaks võib pidada maksahaiguseid. EI, poest ostetud kanakoivad ja süda ei asenda toortoitu! Sedasi toites põhjustate oma rebasele kalsiumi imendumis probleeme ja see toob endaga kaasa muud haigused. Kõrberebane vajab luid, verd, ajusid, maksa, karvu ehk tervenisti saaklooma mitte pakendatuid osakesi kauplusest. Lisaks võib anda mõndadel päevadel koera või kassi kvaliteet krõbinaid. Kindlasti tuleb krõbinate puhul jälgida õiget valgu, tauriini sisaldust ja suurust. Kõrberebastele meeldib vahest närida ka juurvilju ja puuvilju. Õues jalutades kaevavad nad meelsasti umbrohu juurikaid välja ja närivad ka neid. Kindlasti jälgige oma rebase väljaheidet, sedasi saate aimu mis talle sobib ja mis ei. Inimtoitu ei tohiks kõrberebasele anda ( enda toidujääke ) [/vc_column_text][vc_column_text]Kõrberebane lemmikloomana Kõrberebane on VÄGA aktiivne lemmikloom ja tänu sellele ei sobi ta paljudele inimestele lemmikloomaks. Teda võiks võrrelda mõne aktiivse lambakoeraga kes ei suuda rahuneda ja nõuab tegelemist palju. Inimesed arvavad, et nad on väiksed ja armsad, et siis ei pea justkui palju vaeva nägema, kuna keda nad ikka segavad.. Kõrberebasele ei piisa väiksest jalutuskäigust või mõne mänguasja loopimisest. Kõrberebased armastavad, kui neid treenitakse. Nad õpivad äärmiselt kiiresti ja nõuavad koguaeg lisa. Kui päeval ei suuda teda ära väsitada siis öösel unustage magamine ära. Maailmas on palju inimesi, kes arvavad, et kui hull see aktiivus ikka olla saab, ja nad võtavad, ilma, et neil oleks aimugi.. Ja mida me näeme.. Nad peavad rebaseid küülikupuuris, mõni ka suuremas, sest vastaseljuhul ei lase ta teil rahus olla ja keerab maja pahupidi. Selline pidamine ei ole normaalne. Kõrberebast peab pidama kodus samamoodi nagu koera, lahtiselt ja pereliikmena! Igausugune puuris pidamine on temajaoks piinamine. Kõrberebane on äärmiselt intelligente loom ja kui sa naudid treenimist ja naudid seda, et sul on kõrval loom, kes on alati valmis koostööks siis on ta sinujaoks! Lemmikloomana tuleb kõrberebase küüsi lõigata tihti ja mõned korrad aastas võiks kammida kasukat ka. Pesu vastavalt vajadusele- mida harvem, seda parem. Kõrberebane kodus Kõrberebased on loomult arad ja varases eas tuleb suurt rõhku panna sotsialiseerimisele. Vastaseljuhul on teil kodus rebane, kes kardab võõraid inimesi. Neil kõigil on oma kindel iseloom. mõni on rahulikum ja tujudega, teine on koguaeg õnnelik ja aktiivne. Üks on kindel, nad kõik armastavad seltsi ja naudivad elu karjas. Kõrberebasega on väga lihtne minna tülli ja viha peavad nad väga kaua. ( loe. aastaid ) Kuigi nad võtavad omaks niiöelda tervepere siis ainult ühte inimest peavad nad enda omanikuks, ja oma omanikule üritavad nad meeltmööda olla. Teistele ei. Kõrberebased võivad hakata vihkama teisi pereliikmeid kasvõi selletõttu, et ükskord teine karjatas kellegi peale. Nad tunnevad väga hästi ära inimeste emotsioone ja ei salli kui keegi on vihane. Osadel rebastel on komme ka kannast naksata kui miski neile ei meeldi. Mõned rebased ka märgistavad ja siinkohal ei mängi sugu rolli. Kõrberebased ei ole reeglina väga häälekad, nad ei istu aknapeal haukudes või aiataga. Nad oskavad küll haukuda aga reeglina teevad nad ühe väikse haugatuse korraga. Muidugi ei saa mainimatta jätta seda rõõmu kriiskamist mida nad teevad kui omanik või nende sõber saabub nende juurde. See on tõesti vali 🙂 Häälitsustest rääkides siis võiks välja tuua selle, et nad on meistrid tegema erinevaid kahtlaseid hääli kuid seda mitte järjepidevalt ja isegi mitte igapäevaselt. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Koolitamine Kõrberebaseid saab koolitada samamoodi nagu koeri, posiitiivse koolitusega ja klikker on siinkohal suureks abiks. Nad õpivad kasutama kodus vetsu ja täidavad ka kõik muud käskulused, mida neile õpetada. Kui te ei ole suurem asi koolitaja, siis tasub ühendust võta mõne koolitajaga kes koolitab teid koolitama. Võib käia ka koertekoolis kui grupis on vähe ja väiksemat kasvu koerad. Kõrberebane on koer rebase nahas mõnesmõttes. Koolitamine on oluline roll tema kodus pidamisel. Nädalas võiks koolituse alla planeerida vähemalt 5tundi ja seda mitte ainult kutsikaeas. Koolitatud rebane on hea kaaslane terveks eluks ja valmistab palju rõõmu. Kui te ei panusta koolitusse siis leiab ta endale ise tegevust ja see ei pruugi teile meeldida ( lillepottide kraapimine, asjade lõhkumine, närimine jne.. ) Koolitades kõrberebast, muutud temaga lähedasemaks ja mõistad tema vajadusi palju paremini. See omakorda lihtsustab kooselu. Kui te ei alusta koolitusega varakult siis on teil kaelas 15aastat nuhtlust kellega kooselu ei ole kõige meeldivam. Keity treenib kõrberebast[/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1555′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Kuidas saab läbi teiste loomadega? Paljud tunnevad ka muret, et kuidas kõrberebane saab läbi teiste koduloomadega. Ütlen ausalt. Teie kala või linnu murraksid nad maha tõenäoliselt, kuid kassid ja koerad neile meeldivad väga. Enamasti sobib kõrberebane nii kassi kui koeraga koos elama, vähemalt tema vaateaknast. Vana koer ja kass ei pruugi nii õnnelikud muidugi olla, et järsku tuuakse nende karja uus aktivist. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1560′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Jalutamine ja tegevused õues Kõrberebased naudivad õues käimist. Kevadest – sügiseni käime ise nendega jalutamas. Eelistavad vaiksemaid kohti kus ei ole palju inimesi. Tänavapeal võib ka nendega jalutada kuid kuna paljude jaoks on sellise looma nägemine haruldus siis tõttavad nad joostes loomapoole ega mõtle sellele, et loom ehmub sellise asjapeale. Tänaval on suureks miinuseks ka lahtised koerad kes ei allu omaniku käsklustele ja peavad rebast oma saagiks. Kui rebane on koolitatud ja harjunud õues olema, siis võib teda ka rihmast lahti lasta aga seda ainult vaikses kohas ja siis, kui teievaheline usaldus on suur. Meie rebased käivad lahtiselt ka koertepargis jooksmas. Kui te ei usalda oma rebast 110% siis tasub kasutada pikka aga kerget nööri, näiteks heinapallinöör või 13m koerarihm kerge. Sedasi saab rebane piisavalt joosta kuid ei jookse autoalla või metsa. Rebasele võib õue ehitada ka oma aediku. Aedik peaks olema nii ülevalt kui alt kaetud, et ta end sealt välja ei kaevaks. Aedikusse võib samuti erinevaid asju ehitada nagu koertelegi, et rebasel põnevam oleks. Kõrberebased koertepargis Keityga[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Tegevused toas Kõrberebastele meeldib kaevata seega võiks ehitada kraapimiskasti mille täidate näiteks riisiga või mõne muu materjaliga, mida ta saaks kaevata. Selleks, et seda põnevamaks teha, võib sinna sisse visata elus putukaid mida ta saab jahtida. Mänguasjad meeldivad neile samuti palju, kodus võiks olla kohe kast mänguasjadega, kust ta ise valib endale meelepärase välja ja mängib. Neile väga meeldivad pisikesed pallid ja pehmed mänguasjad mida saab suus kanda ja mööda tuba ära peita. Igasugused maiusepeitmis mänguasjad on ka meeltmööda ja väsitavad. Selliseid mänge võib ka ise teha nt vetsurullidest ja kommikarpidest või muudest materjalidest. Maailmas on üks lemmik mäng kõrberebastel ja seda teevad kõik lemmikloomadena peetavad kõrberebased... Nimelt nad rallitavad mööda diivanit 🙂 Diivani ees peaks olema vaip kuna nad hüppavad ja rallitavad ringi siis vigastused on kerged tekkima kui libastuvad. Tubased mängud[/vc_column_text][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1559′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1556′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Toa sisustus kui toas elab rebane Lilled maast ära! Jah, kuulsite õigesti.. Kui soovite kõrberebast endale lemmikloomaks siis korjake oma taimed maast ja asetage kõrgemale. Vastasel juhul peate koristama katki näritud taime juuri ja mullast põrandat. Liivakast peaks neil olema lahtine kassioma. Täidiseks liiv ja liivakasti ette vaip, et nad liiva mööda tuba laiali ei veaks oma käppadega. ( täpselt nagu kassidega ) Kuigi neil on paks karvastik ja lumes meeldib ka möllata, siis toas eelistavad nad magamiseks soojakohta. ( Inimese kõrval, radiaatori kõrval, lambi all ) Pesasid võiks olla mitu 1 soojaskohas ( radiaatori ees ) ja 1 koerapuur kus keegi teda ei sega ja kuhu tal on võimalik pugeda igas olukorras vajadusel. Koerapuuri õpetamine turvaliseks kohaks on hea, kuna kunagi ei tea kui teil on vaja reisile sõita ja loom hoiule viia või ööbida loomaga mujal. Oma kindel koobas annab turvatunde ja lihtustab enda ja rebase elu. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column][vc_column_text]Kõrberebane ja lapsed Kõrberebased saavad aru kes on laps ja kes täiskasvanud, nad hoiavad lapsi reeglina ega tee neile haiget. Muidugi loeb jälle kasvatus ja looma iseloom rolli ka. Beebide kõrvalt on värskel emal pea pulki täis ja maailm keerleb ümber beebi.. Kuid kõrberebane soovib, et maailm keerleks ümber tema. Siit võib tekkida palju probleeme kui rebane ei saa piisavalt tähelepanu ja tegelemist. Värske ema võib minna piltikult öeldes hulluks kui kodus on kaks pahandust ja endale ei jää hingamisruumi 🙂 Samuti võib suurem laps hakata kiusama rebast ja rebane on nõus hammustama kui teda rahule ei jäeta. Selletõttu peab rebasel olema kodus oma kindel ja turvaline koht kuhu lapsed ei pääse/ pole lubatud. Rebane tasuks võtta vähemalt 3a enne laste planeerimist või siis, kui lapsed lähevad kooli ja saavad jutust aru. Sedasi väldite tülisid rebase ja laste vahel. Samuti on teil endal kergem pühenduda rebase kasvatamisesse ja ei pea kahetsema sellise looma võttu. [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width="1/2′′][vc_single_image image="1554′′ img_size="large" add_caption="yes" alignment="center"][/vc_column][vc_column width="1/2′′][vc_column_text]Kellele kõrberebane sobib koduloomaks? Kõrberebane sobib inimesele, kes suudab talle pühendada palju aega, kes ei karda sööta teda putukatega või külmutatud hiirtega. Inimesele kellel on huvi treenimise vastu. Inimesele kes veedab palju aega kodus või kellel on võimalik looma endaga kaasas kanda kui ees on pikadpäevad kodust eemal. Inimesele kes soovib ennast proovile panna. Inimesele, kellele meeldib õppida pidevalt uusi asju. Inimesele, kes hindab huumorit, sest rebased pakuvad igapäevaselt kõhutäit naeru teile. Inimesele kes fännab üli aktiivseid loomi. Inimesele, kes on tasakaalukas ega veeda iga nädalalöpp pidudel. Inimesele, kes armastab loomi ega loobu kergekäeliselt. Kui te suudate olla just selline omanik, siis pole paremat sõpra kui kõrberebane <3 [/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Vare: Eesti tööstusega Euroopale järele ei jõua(112) Arengufondi juhi Raivo Vare kinnitusel ei jõua Eesti tööstus praeguse majandusstruktuuriga arenenud riikidele järele, sest suhteline tootlikkuse lagi on käes. "Ainsad, kellega me oleme praegu nii-öelda võrreldavad selle arvutuse järgi, mis on küll tehtud aasta tagasi, oleks Leedu ja Portugal," tõdes Vare riigikogus töötuse arutelul. "Eesti eksport on keerukusega võrreldes vahepeal väga kalliks muutunud ja kahjuks ka meie n-ö kallidus, mida võib peegeldada tegelik efektiivne rahavahetuskurss, selline näitaja on viimaste aastate jooksul ikka märkimisväärselt kasvanud," märkis ta. "Erinevate riikide võrdluses on meil väga selgelt näha tööjõukulude ja tootlikkuse ühiku suhte paigast nihkumine, eriti viimase aja jooksul. Lihtne näide, kui 2000. aasta oli sada protsenti võetud, siis Euroopa Liidus keskmine kasv oli 15 protsenti 10 aastaga, meil oli see 89 protsenti, see aga mõjub konkurentsivõimekusele." Samas viitas Vare ka graafikule, mis peegeldab viie jõukama Euroopa riigi olulisi positsioone majandusstruktuuris ja kus me nendega võrreldes asume. "Ja see pilt teeb eriti nukraks sellepärast, et ainukene positsioon, kus me oleme kõige lähemal Euroopa viie jõukamale riigile, on töötundide arv. Me ilmselt teeme üksjagu nii-öelda töötunde, aga teeme neid ilmselt ebaefektiivselt või teeme valesid asju nende jooksul. Samal ajal paljudes teistes, näiteks tööjõu kvalifikatsiooniga seotud positsioonides oleme väga madalal, võrreldes nendega."


source: CulturaX

text: Vooremaa Ehe Lõuna-Eesti edendab parimat turismi Ehe Lõuna-Eesti edendab parimat turismi Kolmapäeval Viljandis Pärimusmuusika Aidas toimunud SA Lõuna-Eesti Turism vastuvõtul kuulutati välja konkursi "Ehe Lõuna-Eesti" võitjad. Ühe parima turismiobjektina märgiti ära ka ait ise. Konkursi üldeesmärk oli tõsta Lõuna-Eesti kui turismipiirkonna mainet ja konkurentsivõimet. "Alates käesolevast aastast pööratakse hindamisel enam tähelepanu nominentide panusele Lõuna-Eesti turismiregioonile iseloomuliku elulaadi väärtustamisel ja propageerimisel," kinnitas sihtasutuse juhataja Marika Kool. Võistluse "Ehe Lõuna-Eesti" korraldajad jagasid seekord välja kaks Lõuna-Eesti parima turismiobjekti või -projekti tiitlit. Selle pälvisid Tartus asuv Dorpati konverentsikeskus ning Võrumaal tegutsev Haanjamehe talu. Lisaks valiti nominentide hulgast veel kolm turismiobjekti, milleks said Piusa Ürgoru Puhkekompleks, Otepää Seikluspark ja Pärimusmuusika Ait. Parimaks turismi toetajaks aastal 2008 kuulutati Urvaste vald Võrumaal. Pärimusmuusika Ait on Viljandi viinud ka Euroopa kaardile. Sügisel sai Viljandi Euroopa Komisjoni tunnustuse "Avastamata aare", mida antakse Euroopa linnadele, mis on millegi poolest erilised ja Viljandi sai selle auhinna just Pärimusmuusika Aida ja Kondase keskuse pärast. Need kaks pärlit asuvad Viljandi vanalinnas, lossimägede vahetus läheduses ja on omavahel sõbralikes suhetes. Pärimusmuusika festivali ajal toimuvad mõned kontserdid ja õpitoad ka Kondase keskuses. Eesti Pärimusmuusika Keskuse juhataja Ando Kiviberg kinnitas Vooremaale, et keskendutakse peaasjalikult pärimusmuusika õpetamisele ja propagandatööle. "Alati on meeldiv, kui tunnustatakse, ja Pärimusmuusika Aida käivitamisega Viljandis hakkab ka Viljandimaa turismiarendajatel kindlasti paremini . Kuid üldiselt on mul keeruline turismi teemal sõna võtta, sest ma pole selle ala inimene," ütles Kiviberg, lisades, et iga uue asjaga on alati ka probleeme, kuid üldiselt kõik sujub. Inimesed on aida omaks võtnud, neile meedib siin olla, saalis on hea akustika, muusikutele meeldib siin mängida. Tehilise varustuse poolest on keskuse juhataja sõnul tegemist tipptasemega. Eesti Pärimusmuusikakeskus on mittetulunduühing, kaks kolmandikku raha tuleb teenida ise ehk saada piletimüügist, reklaamikoostööst ja sponsorprojektidest. Kolmandik rahast saadakse toetusena riigieelarvest, kohalikult omavalitsuselt või taotletakse projektipõhiselt. Pärimusmuusika Ait asub muinsus- ja looduskaitsealal, on arhitektuurimälestis, millest kõik vajalik on vaid jalutustee kaugusel.iii


text: Anne Mere HKScani Ärifoorumil: toit on muutunud osaks tarbija identiteedist - Põllumajandusuudised Anne Mere HKScani Ärifoorumil: toit on muutunud osaks tarbija identiteedist Tarbijakäitumise värsketele trendidele ja e-kaubanduse väljavaadetele keskendunud HKScani Ärifoorumil esinenud Anne Mere sõnul on toit muutunud osaks tarbija identiteedist ning toote väärtusahela läbipaistvust peetakse aina olulisemaks. "Näeme juba praegu, et globaalsed megatrendid nagu linnastumine, digimaailma areng, jätkusuutlik mõtlemine, kliimamuutused jne. mõjutavad ka eestimaalasi. Oluline on neid trende tajuda ning arvesse võtta juba oma tänastes juhtimisotsustes," selgitas Mere. Lisaks keskendus Mere oma ettekandes ka tulevikule rääkides Z-põlvkonna ehk pärast 1995. aastat sündinud tarbijate harjumustest. Tema sõnul on noorte jaoks ostu sooritamisel oluline emotsionaalne kogemus, mitte pelgalt toode ise. Noortele läheb korda teadmine, kui toode on vastutustundlik sotsiaalselt või keskkonna suhtes st ostuga kaasneb ka mingi kõrgem väärtus," sõnas Mere ning lisas, et sotsiaalmeedia, sõprade soovitused on noorte ostuotsuste puhul määrava tähtsusega. HKScani Ärifoorumil esinenud Aalto Ülikooli äriprofessor dr Pekka Mattila keskendus oma esitluses rütmimajandusele ehk tarbijate rutiinkäitumisele. Tema hinnangul on edukad ennekõike need ettevõtted, kes suudavad tarbija käitumisrütmi muuta ja luua uusi harjumusi. Selleks, et seda saavutada, tuleb pakkuda olulise lisandväärtusega unikaalseid tooteid või teenuseid. Õnnestumiseks on kindlasti eelnevalt vaja läbi viia uuringuid, et mõista tarbijate muutumisvalmidust. Näiteks pole mõtet kiirtoidurestoranis hakata pakkuma gurmee-valikut, sest tegelikult külastajad seda ei ootagi. AS HKScan Estonia on Eesti suurimaid toiduainetööstuse ettevõtteid, mis kuulub HKScan kontserni. Eestis on meie kaubamärkideks Rakvere ja Tallegg. HKScan on Põhjamaade juhtiv lihaekspert, mis toodab ja turustab tugevate kaubamärkide all kvaliteetset ja vastutustundlikult toodetud sea-, veise, linnu- ja lambaliha, töödeldud liha ning valmistoite. HKScani kliendid on jaemüügi ja toitlustusega tegelevad ettevõtted, tööstused ning ekspordisektorid. Meie koduturud asuvad Soomes, Rootsis, Taanis ja Baltimaades, ekspordime oma tooteid pea 50 riiki. HKScani netokäive oli 2016. aastal 1,9 miljardit eurot ja kontsernis töötab ligikaudu 7 300 töötajat. E-kaubanduse ärimudelitest ja praktilisi näpunäiteid jagas Suurbritannia konsultatsioonifirma Bridgethorne'i ostukäitumise juht Nick Kirby. Tema sõnul teevad 60% kaupluste külastajatest tegelikult oma eelvaliku internetis. "E-poe funktsioon ei ole pelgalt online'is ostlemine, vaid paljuski eeltöö tegemine ostu sooritamiseks füüsilises kaupluses. Neid, kes online's ka tegelikult ostu sooritavad, on tunduvalt vähem." Kirby sõnul tehakse aga suurimaid vigu e-poe loomisel kõige elementaarsemate detailisega. "Sageli unustatakse ära, kui oluline on toote foto, ning ei osata näha seda, milline mõju on inimese ostuotsusele pildi puudumisel või ebakvaliteetsel pildil. Näiteks Unilever kasvatas 30% oma müügikäivet, kui vaatas üle oma tootefotod."


Säästva linnaliikuvuse toetusmeetmed EL struktuurivahenditest - PDF Tasuta allalaadimine Download "Säästva linnaliikuvuse toetusmeetmed EL struktuurivahenditest" 1 Välisvahendite teabepäev Kultuuriministeeriumi haldusala asutustele Tallinn, Kavandatavad regionaalarengu meetmed EL struktuurivahendite perioodil Regionaalpoliitika büroo Siseministeerium 2 Meetmete toetusmaht kokku: 254,4 miljonit eurot Toetuse eraldamisel tuginetakse piirkondlikele strateegilistele dokumentidele: maakondlikele arengukavadele ja linnapiirkondade jätkusuutliku arengu strateegiatele Kavandame toetusmeetmeid kolmes valdkonnas: Piirkondade konkurentsivõime tugevdamine Infrastruktuuriinvesteeringud Regionaalsed kompetentsikeskused Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse suurendamiseks Suuremate linnapiirkondade jätkusuutlik areng Kohaliku ja regionaalse tasandi arendusvõimekus 2 3 TÖÖKOHAD, sh KÕRGEMA LISANDVÄÄRTUSEGA TÖÖKOHAD ATRAKTIIVSEM ETTEVÕTLUS- KESKKOND Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise infrastruktuuriinvesteeringud (1) ETTEVÕTLUSKESKKOND. Ettevõtluse jätkusuutlikkuse tagamiseks ning uute investeeringute juurdetoomiseks piirkonda toetatakse: Tööstus- ja ettevõtlusalade avaliku tugitaristu (juurdepääsuteed, kommunikatsioonivõrgud) kaasajastamist; inkubatsioonivõimaluste väljaarendamist; uute tööstus- ja ettevõtlusalade loomist. TURISM. Piirkondades, kus töökohtade loomisel on tugevad eeldused turismisektoril toetatakse: külastusobjektide kasutuse elavdamist ja mitmekesistamist, sh toodete ja teenuste väljaarendamist; piirkondlike turismivõrgustike väljakujundamist. LINNARUUM. Stimuleerimaks erainvesteeringuid ning tagamaks kõrgema kvalifikatsiooniga elanikkonna lisandumise ja säilimise toetatakse toimepiirkonna keskustes: investeeringuid avaliku linnaruumi kaasajastamiseks juhul, kui see loob konkreetses paigas eeldused investeeringuteks ettevõtlusse Natalja Zinovjeva 3 4 TÖÖKOHAD ja TEENUSED PAREMINI LIGIPÄÄSETAVAMAD SÄÄSTLIKUM LIIKUVUS Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise infrastruktuuriinvesteeringud (2) ÜHENDUSVÕIMALUSED. Keskuste ja tagamaa vaheliste ühenduste tugevdamiseks toetatakse: investeeringuid ühistransporti ja kergliiklusteedesse töökohtadele ja teenustele parema ligipääsu võimaldamiseks. SF vahendite maht: (ERF) Sihtgrupp: kohalikud omavalitsused ja ettevõtjad väljaspool Tallinna ja Tartu linnapiirkondi; linnaruumi ja ühendusvõimaluste tegevused - väljaspool Tallinna, Tartu, Pärnu, Narva ja Kohtla-Järve / Jõhvi linnapiirkondi. Rakendusüksus: EAS Natalja Zinovjeva e Tallinna linnapiirkond: Tallinna, Saue ja Maardu linn, Harku, Saue, Saku, Kiili, Rae, Jõelähtme ja Viimsi vald Tartu linnapiirkond: Tartu linn, Ülenurme, Tartu, Luunja ja Tähtvere vald Pärnu linnapiirkond: Pärnu ja Sindi linn, Audru, Sauga, Paikuse ja Tahkuranna vald Jõhvi / Kohtla-Järve linnapiirkond: Kohtla-Järve linn, Jõhvi, Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme vald Narva linnapiirkond: Narva ja Narva-Jõesuu linn, Vaivara vald NB! Toetuse taotlemise aluseks on piirkonna konkurentsivõime tugevdamise tegevuskava, mis tugineb maakonna arengukavale 4 5 KÕRGEMA LISANDVÄÄRTUSEGA TÖÖKOHAD Piirkondade konkurentsivõime: Regionaalsed kompetentsikeskused Stimuleerimaks piirkonnaspetsiifiliste ressursside ja oskusteabe kasutuselevõttu: tegeletakse juba loodud regionaalsete kompetentsikeskuste edasiarendamisega; arendatakse välja täiendavad keskused, kus selleks on piirkondlikud eeldused; toetatakse piirkondlike ettevõtlusvõrgustike arengut laiemalt. SF vahendite maht: (ERF) Sihtgrupp: kohalikud omavalitsused, õppeasutused ja ettevõtjad väljaspool Tallinna ja Tartu linnapiirkondi Rakendusüksus: EAS Andres Heldring e 5 6 TÖÖHÕIVE JA ETTEVÕTLIKKUSE KASV Piirkondade konkurentsivõime tugevdamine: Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse suurendamiseks Tööhõive ja ettevõtlikkuse suurendamiseks: - kaardistatakse erinevate organisatsioonide koostöös olemasolevad algatused maakonnas ning koostatakse vajalike tegevuste kava aastateks (2023); - toetatakse nende kavas toodud algatuste elluviimist, mida ei ole võimalik rahastada teistest meetmetest. SF vahendite maht: (ERF) Sihtgrupp: kohalikud omavalitsused, vabaühendused, maakondlikud arenduskeskused, muud tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamisega seotud institutsioonid Rakendusüksus: EAS Madis Kaldmäe 6 7 Linnapiirkondade jätkusuutlik areng SÄÄSTLIKUM LIIKUVUS JA KODULÄHEDASED LASTEAIAKOHAD Toetatakse Tallinna, Tartu ja Pärnu linnapiirkondi. Säästva linnalise liikuvuse ja sellega seotud avaliku linnaruumi arendamiseks toetatakse : jalgsi ja jalgrattaga liikumise võimaluste arendamist (sh kergliiklustaristu, nutikad lahendused), ühistranspordi säästvat korraldust (sh liikuvusuuringud ja - kavad, infosüsteemid, säästev veerem); kergliikluse seisukohast oluliste linnalise liikuvuse sõlmpunktide arendamist (sh väljakud, rohealad, kaldapealsed). Lapsehoiukohtade nappuse vähendamiseks toetatakse: uute lasteaiahoonete või hooneosade ehitamist; olemasolevate muufunktsiooniliste hoonete või ruumide ümberkohandamist. SF vahendite maht: 66 mln (ERF) Sihtgrupp: kohalikud omavalitsused ja mittetulundussektor Rakendusüksus: EAS Ingel Keskpaik e 7 8 SÄÄSTLIKUM LIIKUVUS JA TAASELAVDATUD LINNAALAD Ida-Virumaa linnapiirkondade jätkusuutlik areng Toetatakse Narva, Kohtla-Järve/ Jõhvi linnapiirkondi. Säästva linnalise liikuvuse ja sellega seotud avaliku linnaruumi arendamiseks toetatakse : jalgsi ja jalgrattaga liikumise võimaluste arendamist (sh kergliiklustaristu, nutikad lahendused), ühistranspordi säästvat korraldust (sh liikuvusuuringud ja - kavad, infosüsteemid, säästev veerem); kergliikluse seisukohast oluliste linnalise liikuvuse sõlmpunktide arendamist (sh väljakud, rohealad, kaldapealsed). Selleks, et linnapiirkond oleks tervikuna konkurentsivõimeline toetatakse: linnasiseste alakasutatud alade taaselavdamiseks vajaliku taristu arendamist ja seda toetavaid tegevusi, mis loovad eeldused ettevõtluseks ja kvaliteetsete teenuste osutamiseks. SF vahendite maht: 29 mln (ERF) Sihtgrupp: kohalikud omavalitsused ja mittetulundussektor Rakendusüksus: EAS Ingel Keskpaik e 8 9 KASVANUD PÄDEVUS JA VÕIMEKUS Kohaliku ja regionaalse tasandi arendusvõimekus Selleks, et edendada piirkondade arengut ning pakkuda kohaliku tasandi teenuseid säästlikumalt ja kvaliteetsemalt toetatakse: maavalitsuste, maakondlike arenduskeskuste ja omavalitsusliitude arendusspetsialistide ning kohalike omavalitsuste juhtide arendusalaseid koolitusi ja nõustamist; piirkonna elanikke esindavate ja teenuseid pakkuvate vabaühenduste koolitusi ja nõustamist; arendusprojektide ja analüüside läbiviimist, mis on suunatud piirkondliku arendusvõimekuse suurendamisele ning avalike teenuste paremale pakkumisele. SF vahendite maht: (ESF) Sihtgrupp: maavalitsused, maakondlikud arenduskeskused, omavalitsusliidud, kohalikud omavalitsused, vabaühendused Rakendusüksus: EAS Katrin Orgusaar 9 10 Aitäh! Kas on küsimusi? Euroopa Liidu struktuurifondide ja Eesti siseriiklike toetuste ülevaade perioodil lähtuvalt Leader meetme fookusest Harju Ettevõtlus- ja Are Euroopa Liidu struktuurifondide ja Eesti siseriiklike toetuste ülevaade perioodil 2014-2020 lähtuvalt Leader meetme fookusest Harju Ettevõtlus- ja Arenduskeskus Tallinn 2015 SISSEJUHATUS Käesoleva töö


10.01.10220 (2007) MULGI: Instituudin saap kullelde vanu laate - Maavalla Koda 10.01.10220 (2007) MULGI: Instituudin saap kullelde vanu laate Mulgi kultuuri instituut saije ildaaigu endele Eesti kirjandusmuusjumist suure ulga minevel saandil tettu salvestisi, kirotas Sakalan Kalle Gaston. Sii mõte, et kik Mulgimaa elisalvestise, mis om kirjandusmuusjumin, võiss olla ytenkuun ka Mulgimaal, olli miul juba kymme aastet tagasi. A sis es ole digiasjandus viil nõnna pallu arenenu ku pirla. Täembedsess päeväss om kirjandusmuusjumin digidaliseeritu kik salvestise alates 1920. aastest seitsmekymnendeteni vällä. Selleperäst läits tellimuse täitmine peris kippeste. Nuian instituudi ruumen om pirla 40 tundi Mulgi kihelkonden salvestet regilaule, uvvembit rahvalaule, pillilugusit, muistendisi ja jutte elust-olust. Uvvembe rytmilise rahvalaulu om päämiseld kirjakiilse, kik regilaulu aga mulgikiilse. Kige vanembe salvestise om võetu omal aal vaharulle pääle ja neid ei ole äste kuulda. Elindi om kohapääl kullemisess — neid kupiiri ja vällä jagade me lepingu järgi ei või. A kes om uvitet mulke pärändist, võive mede mant läbi astu. Kigepäält muduki muusikamihe, kes tahass saija luumisindu rahvaluulest. Tääduperäst om mulgi rahvalaule viisi ja refrääni vägä omaperätse ja uviteve.


source: wikipedia

text: Andon Beça (7. september 1879 – 31. oktoober 1944) oli Albaania poliitik. Ta oli Itaalia okupatsiooni ajal majandusminister Shefqet Verlaci 1939. aasta valitsuses ja rahandusminister 1943. Albaania poliitikud Sündinud 1879 Surnud 1944


Värske filmipodcast „Carrey On“ keskendub Jim Carrey karjääri kohutavatele tagajärgedele - Level1 Jim Carrey on meid naerutanud juba aastakümneid, kinkides maailmale hulgaliselt komöödiapärle. Kahjuks ei oska Hollywoodi ülemise otsa rahahaid seda hinnata ning on otsustanud lasta luua tema loomingule järjeosi, kus teda ennast pole! Filmipodcast „Carrey On“ keskendubki justnimelt nendele linateostele, mille eksistents on müstika, kuna need on halvad ja (kummi)näotud. Saatejuhid Rainer Peterson, Sten Kohlmann ja Ra Ragnar Novod võtavad pulkadeks lahti, laidavad, kiidavad (kui võimalik) ning panevad nähtud teosed pingeritta. Esimeses episoodis lahatakse 2003. aasta komöödiafilmi „Dumb and Dumberer: When Harry Met Lloyd“. Tahad vaadata filmi, kuulates samal ajal saatejuhtide mesistel häältel esile manatud mölinat? Lae alla kommentaaririba ning see on võimalik! http://level1.ee/wp-content/uploads/2019/02/Kommentaar-Dumb-and-Dumberer.mp3


24. jaan. 2006 – whatever Päev: 24. jaanuar 2006 you see i’ve always been a fighter but without you i give up Külma ilmaga tundus sobilik võtta riiulist lugemiseks üks lapsepõlve lemmikraamatuid, Rockwell Kenti “Üksikul saarel”. See on kunstniku päevik ühest koos pojaga veedetud talvest ühel Alaska saarekesel ja ma ei saa tegelikult aru, miks see mind lapsest saadik nii köitnud on (kui välja arvata ehk üheksa-aastase Rockwelli olemasolu tegelaste hulgas). Lihtsalt päevast päeva kirjeldused sellest, milline ... Loe edasi “you see i’ve always been a fighter but without you i give up” Külma ilmaga tundus sobilik võtta riiulist lugemiseks üks lapsepõlve lemmikraamatuid, Rockwell Kenti “Üksikul saarel”. See on kunstniku päevik ühest koos pojaga veedetud talvest ühel Alaska saarekesel ja ma ei saa tegelikult aru, miks see mind lapsest saadik nii köitnud on (kui välja arvata ehk üheksa-aastase Rockwelli olemasolu tegelaste hulgas). Lihtsalt päevast päeva kirjeldused sellest, milline oli ilm, kui palju puid tehti ja kui palju neist ahju läks, kui palju jõudis maalida, mida sai ise loetud ja mida pojale ette loetud, kuidas läheb naabrimehel ja ta kitsedel... Ja minu eriline lemmikpeatükk – nimekiri saarele kaasavõetud asjadest! ...1 gallon siirupit 1 gallon toiduõli 1 soolatud seakülg 2 purki munapulbrit 2 purki hautatud ube 10 naela jämedat nisujahu 6 tükki tualettseepi... no ja muudkui nii edasi, kas see ei ole mitte... mõnus? Selline hubane sooja ahju juures lugemise raamat. Author kittyPosted on 24. jaan. 2006 Categories lugemispäevikLeave a comment on you see i’ve always been a fighter but without you i give up Ma sõitsin lumelauaga mustadel nõlvadel ja olin terve nädal otsa mägede kunn, ausõna. Selle lihtsalt peab kirja panema enne, kui meelest ära läheb. Siin ei ole ma mitte millegi kunn, kõik asjad on juba ühe ööpäevaga üle pea kasvanud ja... ma pean tegema NII paljusid asju, mida ma teha ei taha! Lisaks veel tööd ka. Ma sõitsin lumelauaga mustadel nõlvadel ja olin terve nädal otsa mägede kunn, ausõna. Selle lihtsalt peab kirja panema enne, kui meelest ära läheb. Siin ei ole ma mitte millegi kunn, kõik asjad on juba ühe ööpäevaga üle pea kasvanud ja... ma pean tegema NII paljusid asju, mida ma teha ei taha! Lisaks veel tööd ka. Author kittyPosted on 24. jaan. 2006 Categories whateverLeave a comment on ei ma taha aga aastas korra ikka lähen närvi