text: Geoloog läheb maale — Eesti geoloog Mägi-Eestis, Karula kuplite vahel, asub maaliline Hallimäe talu. Huviline leiab otsitu hõlpsasti, kui võtab Lüllemäelt suuna otse Litsmetsa peale. Hallimäe teeotsas troonib uhkelt hiigelsuur ragulka. Sõjariista kaitsvas varjus, kahe tiigi ja kolme künka vahele sätitud talukompleksis kasvatavad Mats ja Oll oma parema äranägemise järgi kolme last ja pooltteistsadat erinevat pudulojust. Oma tee Hallimäele leidis Eesti Geoloogi püstolreporter Aivo Averin. Mats, kõigepealt seleta ära, mis värk selle ragulkaga on? "No mistan'd on... See on üllatussünnipäevakink Ollile külarahva poolt." Pärast kolmekordset üleseletamist mõistan asja omalt poolt nii, et Oll vist ilmselt armastab ragulkasid ega ole seda salajas hoidnud. Mõned head aastad tagasi otsustasidki küla helgemad pead, et asi tuleb ära teha – saagu Ollile oma ragulka! Kümmekond inimest tegutsesid öö varjus "tasa-tasa", kaevasid hiigelragulka jaoks auku ning vaidlesid pimedas omavahel. Lõpuks sõitis ragulka emapuud transportinud traktor suure pauguga kraavigi, aga õnneks samuti nii "tasa-tasa", poolvaljusti. "Meie selle tasase lärmi peale loomulikult välja ei läinud, no küllap püüdlikult magasime, aga hommikul oli seevastu üllatus suur," meenutab Mats tüüpilist sünnipäevalapse hommikut, mil vaim on ärgas, ent pead meeleheitlikult magama, et lähedaste üllatusmomenti mitte ära rikkuda. Kontrollitud hüpe tundmatusse Mats Meriste ja Olivia Till asusid Karulasse elama selle sajandi algupoolel, olles esimesi teerajajaid tudengiseltskonnale, kes õige pea leidsid samuti oma tee sinna jumalast maha jäetud kohta ehk maale. Sel hetkel tundus see idee ehk võrdlemisi rebel, aga Karula rahvuspark kui institutsioon pakkus vähemalt esialgu huvilistele loodusteadlastele ka väikestviisi "vihmavarju" ja tuge ning inimtühje talusid, mida üle võtta, jagus. Matsalu looduskaitseala südamesse, metsamehe ja bioloogi perre sündinud Mats sidus end loodusega üsna varakult. Või noh... ta seoti sinna. Sajad tuhanded lagled, mõni jändrik kask ning bioloogiat studeerima läinud vanem vend ei suutnud aga Matsi loodusteadlikku fookust dekalibreerida – Mats andis oma keskkoolist saadud paberid sisse Tartu Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonda geoloogia erialale. "Jah, see oli mu ainus valik," ütleb Mats. Ning geoloogia erialal läks Matsil hästi. Vanemate kursuste kaasteelisi küll häiris mõnevõrra, kui rebane Mats ilmus avaaktusel välja hõigatud Luhapeo (tegemist on vanemate geoloogiatudengite väikestviisi practical joke'iga, kus heausksed esmakursuslased viiakse esimese koolipäeva õhtul nende parimas riietuses läbi vesise Emajõe luha sõbralikule öisele kohtumisele teiste geoloogidega – iga geoloogihakatise tuleproov) starti täispikkade kummikute ja kummiülikonnaga. "No kuule, ma olen ikka pool elu luhal elanud ja tean, mis see luht on. Kui öeldakse luhapidu, siis tuleb vastavalt riietuda. Ja ega see Emajõe luht tegelikult ikka õige luht olegi," ironiseerib Mats Matsalust tagantjärgi. Hiljem läbis ta kenasti geoloogia bakalaureuseõppe ning magistri takkajärele. Ka doktoriõppes oli Mats tegev, ent elu tegi omad korrektuurid ja fookused muutusid. Rebane Mats juhtimas oma köidepandud kursust vastu ootamatustele, mis geoloogide repsimisel ikka ette tuleb. Palupera raudteejaam. Kevad 1999. Oll seevastu on pärit Tallinnast. Oma Tartu Ülikooli tudengipõlvest mäletan, et Olli kursuse tuumiku moodustasid võimukad ja tegusad tüdrukud. Poisid olid rohkem sellised elu õied, keda tuli hoida ja kelle eest hästi hoolitseda, et kevadine külm ära ei võtaks. Ka matkale ei saanud poisse enamasti kaasa võtta, sest mine tea, millal keegi rumalasti varba ära lööb või millal sääsk hammustab. Viimase seisukohaga aga Oll ise nõus ei ole, sest kohati olnud poisid ka ikka täitsa mehe eest väljas. Oli mis oli, Oll veetis oma vabad nädalavahetused ja nädalad vanemate geoloogide-geograafidega – matkad viisid teda erinevatesse Eesti asustatud ja asutamata paikadesse ning pisut kaugemalegi, näituseks Venemaale – Hibiinidesse ja Altaisse. Aga Ollil ei vedanud kuidagi Tartu üürikorteritega – kord puhus kuri põhjamaa tuul tuisku läbi seinaprao otse voodisse, kord oli majaperemees selline, et arvas suvalisel hetkel läbi astuda ja üürnikuga igavikulistel teemadel monoloogi alustada. Ühelt järjekordselt matkalt tulles kurtis Oll oma kurba elu-olu samal matkal viibinud Matsile, kes haaras kohe härjal sarvist ja transportis kamraadidega Olli maise vara samal õhtul läbi öise Tartu Vanemuise tänavale, legendaarsesse bio-geo kommuuni, Vagunisse, kus Mats ka ise tollal elas. Vagunis, mis oli üleüldse imede sepikoda (aga sellest vast kunagi hiljem pisut lähemalt), puhkes noorte vahel õige pea suur armastus õitsele ning varsti (pärast mõningast venitamist) koliti omaette, Sassi tänavale. Aga ka seal ei olnud piisavalt hea. Mats kandideeris peagi Karula rahvusparki tööle ning sealtmaalt algas täiesti uus seiklus. Vasakult: Eeri, külalisesineja naabruskonnast, Õie ja Endel Hallimäe talu ees lustimas. Tõsiasjaga, et majapidamiselekter on tegelikult ka (nagu tänapäeva koolifüüsika meile õpetab) vahelduvvool – kord on ja kord ei ole – harjusid Karula uusasukad üsna kohe. Ehkki esimesed talvised kuud Sarik Siimani renditalus möödusid elektri "ei ole"-perioodis, said noored end ometigi korralikult sisse seada. Talul oli katus peal, toimiv kaev sealsamas ja oluline hügieeniasutus, saun, seati talgute korras õige pea heale järjele. Sellesse armastusrohkesse ja (lõpuks siiski) elektrifitseeritud elamisse sündis pere esimene laps – Endel (11). Endlile järgnes peagi Õie (9). Pere kolmas laps Eeri (7) tuli omi toimetusi toimetama juba meie peategelaste post-sarik-siimanlikul perioodil. Sest Mats ja Oll olid endid paraku vahepeal ümbritsenud terve hulga tülikate agrikultuursete ollustega – vanale põhjasõjaaegsele kalmistule rajatud Sarik Siimani kartulivagu andis lisaks rohketele inimluufragmentidele head saaki, laudas röökis siga ning Mats läänemaalasena ei suutnud vastu panna kiusatusele hankida endale mõned lambad, kes kõigi ootuste kiuste ometigi poegisid. Sarik Siimani jäi kitsaks. Mis siis juhtus? Hakkasite endale uut kohta otsima? Mats: "Ikka otsisime. Mingi seitse õnge oli korraga sees. Hallimäe sai alguses ostetud üldse backup'iks. Esimeseks valikuks oli üks tühi vundament siin kõrval, mitte kaugel siit, üks 300 meetrit. Me ostsime kähku Hallimäe ära, et oleks midagigi. Minu arust ta oli algul nii räämas, et lausa kole, tundus nii nõme koht. Siis tuli teha kõvasti buldooseriga ja rookisime s***hunnikut kokku ja lõpuks paistis päris tore juba. Praegune villakoda oli olemas, kõrval oli kokkukukkunud küüniosa, seal on kogu see otsasein koos vundamendiga nüüd uus tehtud. Katused on vahetatud igal pool. Vana saun oli mäe otsas." Hallimäe talu saun, taamal tiik. Nagu hea lugeja hõlpsasti näha võib, ei ole tegemist tavalise tiigiga, vaid otse sölli rajatud tiigiga. Uue sauna rajasid Mats ja Oll orgu, sölli servale, mille süvendasid tiigiks. Eluhoone kõrval paikneb Olivia valitsemisala – massiivse maakivivundamendiga villakoda. Siin saab vajadusel vokiga villa kedrata ja villateemalisi õpitubasid korraldada, ent eelkõige on see hoone tähtis selle poolest, et siin toimub villa lõpptöötlus – viltimine. Koos kahe teise kohaliku taluga on Oll pannud seljad kokku ning loonud brändi Maavillane. Pildi keskossa jääb villakoda. Pildi vasakus servas aga üks asutus, milleta kah ükski majapidamine hästi läbi ei saa. Nende kahe vahel poseerimas noor ulakas maremma karjakoer, kes Hallimäe jäärade juurde mõneks päevaks "kooli" häid kombeid õppima toodi. Kuivõrd Oll vastutab kogu "villanduse" eest, on Matsi kanda jäänud lambakasvatuse teised aspektid. Ehkki lammas on tore loom ja vill kah üks vahva asi, peab selle villa kuidagi lamba käest ikkagi kätte saama ning miskitpidi peab see tubli loom lõpuks lõpetama oma maise tee konsumeeride taldrikul. Mats: "Kui loomi kasvatad, pead nad ju ka ära sööma." Sestap on Mats ennast täiendanud Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis, kus on läbitud loomakasvatuse eriala. Lisaks veel lihatöötlemise kursus sealsamas ja Maaülikooli lihuniku koolitus. Eesmärgiks on saavutada Hallimäe talu lambakasvatuse "täisring" ehk olukord, kus liiga palju lambakasvatusega seotud nüansse ei jääks allhangete kraesse. Eestimaalased üldiselt armastavad kõiksugu villavärki ja seda, mis sellega kaasneb (soojad sokid, naljakad saunamütsid), aga eestlased ja lambaliha? Mats on asunud Maavillase alt ka lambaliha turustama. Ringi sulgemiseks oleks vajalik oma lihunikuüksuse (maakeeli tapamaja) rajamine. "Lihast ei tule meil praegu, ma arvan, et kopikatki. Aga tuleb turustada. Kui mul mingil sobival hetkel peaks kange tapamaja tegemise tuhin peale tulema, siis teen selle ära kah. Lambaliha puhul on vaja eelkõige klienti, kes selle ära ostaks. Tead sa, tappa jõuab uskumatutes kogustes ühe päevaga. Aga maha müüa on teda keeruline. Eestlane sööb väga hästi lammast, ainult ta ei taha selle eest väga maksta. Eestis on praegu proportsioon selline, et ametlikul turul tapetakse tapamajades umbes 1000 kuni natukene rohkem lammast, aga kuhugi kaob hea mitu korda rohkem lammast, nagu mutiauku. Kuskil keegi teda sööb. Aga see ei ole minu äri, ei taha "musta" teha. Tahaks ametlikult müüa kõike." "Põhisissetulek," jätkab Mats "ma arvan, on lambapügamine. See moodustab suurima osa käibest. Kõiki ei jõuagi ära pügada, mul on kevadine jagu veel osalt ära tegemata. Kui nüüd päris aus olla, siis kõige pikem võlg on vist eelmisesügisene." Mats ja killuke noorkarjast Kaduma läinud geoloog Matsi entusiasmi vaadates tekibki kohe küsimus, kas Eesti riik on kaotanud lammastele ühe tubli geoloogi. Mats, sina ja geoloogia? "Ojaa, geoloogia on väga põnev, teeks seda hea meelega. Aga mulle ei sobi linnaelu ja kontoritöö. Olen seda teinud ja... ei taha. Täna?... Pigem ei, pole enam nii kaua tegelenud selle asjaga. Loomulikult, [geoloogia]teadus kui selline on väga põnev! Kui omas kodus saaks vaikselt teha ja kui väga kõvasti palka makstaks (naerab – A.A.), siis küllap tuleb tagasi ka pädevus ja ikka võiks teha... aga... Õues päris tööd teha, see on hoopis... Ma arvan, et see sobib mulle paremini. Ja see geoloogia, mis mulle sobib, on paraku juba tehtud." "Pead silmas 20. sajandi alguse suuri Eesti geolooge nagu Armin Öpik ja teised, kes mööda Eestit ringi liikusid ja olulisi avastusi tegid?", küsin. "Ojaa, välitöö ja suured avastused on toredad! Aga selline asi, et on natuke välitööd ja siis lähed laborisse ja istud seal... Muidugi kui saad ise oma väljas tehtud tööd interpreteerida, on see kah vahva. Aga praegu... ehh..." Ometigi peatub igal aastal Matsi ja Olli juures Hallimäel Tartu Ülikooli geoloogide ja keskkonnatehnoloogide välipraktikumi ringreis. Trobikond noori maateadlasehakatisi kargleb mööda hoovi ringi, puurib saunakõrvast sölli ja võtab leili selles hoones, mis sölli kõrval. Eelmisel aastal hakkas see trall tollal kümnesele perepojale Endlile nii väga meeldima, et pakkis hommikuks seljakoti ja kadus nädalaks koos noorte maateadlastega geoloogia praktikumi. Tuli tagasi ka ja oli väga rahul. Rahul ja märkimisväärselt uhked olid ilmselt ka Endli vanemad, aga midagi eriti olulist laps nende hinnangul korda ei saatnud. Ja olgem ausad, eks ta oli maateadusevärki eelnevalt harjutanud kah. Kogukonna teenistuses Mats vedas Lüllemäe kooli juures aastaid matkaringi, alustas sellega enne, kui oma lapsed kooli läksid. "Alustasin ka või?" Vestlusega liitub Endel: "Jah, alustasid küll." "Nojah, ju siis oli nii... Sellelgi aastal tegime seda. Käisime lastega suurte kummipaatidega Koiva peal sõitmas. Mingil ajal tegime üks neli matka aastas, pluss muud tegevused. Meil oligi paar aastat looduskooliprojekt koostöös Kristel Kirsimäega (Maaülikool). Maaülikoolis oli looduskool, kus siis lapsed, just keskkoolilapsed, käivad ja teevad mingeid loodusasju. Rääkisime Kristeliga ja nii tegimegi Lüllemäe algkooliga esimesest klassist alates seda looduskooli ja lapsed said kenasti hakkama. Nii kaks aastat. Endlil on EPAst juba diplomi jaoks üksjagu ainepunkte ees, 2,5 EAP-d. Maalapsed on toredad! Projektijuht Juhani Püttsepp oli alguses suht skeptiline, aga lõpus oli väga rahul sellega, sest seda, mida nad tavaliselt teevad keskkoolilastega, tegid nad nüüd algklassilastega. Lapsed said väga hästi hakkama. Nad pandi ka iseseisvaid uurimistöid tegema." Kool kui valla Nokia Lüllemäe kool pälvis avalikku tähelepanu kooli raamatukogu tarvis korraldatud kampaaniaga, mida vedas emakeeleõpetaja Põim Kama ja mis kujunes kenakeseks edulooks. Kool sai samuti tuntuks kui erandlik maakool, mille õpilaste arv mitte ei kahane, vaid liigub tõusvas joones ja mille aktiviteedid viitavad tõsiasjale, et elu maal, vähemalt teatud piirkondades, ei pruugigi nii kiiresti välja surra, vaid läheb kõige kiuste ülesmäge. Hmmm... Äkitsi oli see tõsiasi osalt seotud kuidagi varasema eespool mainitud fertiilses eas noortepundi maalekolimisega? Võis olla nii, võis olla naa. Paraku jooksis üleeelmise õppeaasta lõpus osade lastevanemate ja kohaliku omavalitsuse vahelt läbi must kass ning see tõbras otsustas endale Lüllemäele lausa pesa teha. Koolidirektor sunniti oma kohalt lahkuma, sellele järgnes korralik tramburai, mille käigus eri pooled kirjutasid hulga avalikke kirju, koguti allkirju, vahetusid direktorid ja kt-d, kohalik aktiviteet korraldas projektikooli ning kohal käisid lõppeks ka haridusministeeriumi ametnikud, kellel jäi üle vaid käsi laiutada – Lüllemäel käärib. Kohalikku hariduselu vast enim raputava tõsiasjana otsustasid Lüllemäe kooli mõned lapsevanemad võtta kohealgavast kooliaastast oma lapsed koduõppele. Kehalise kasvatuse tund Kaika projektikoolis, kevad 2016 (foto FB grupi "Kool kogukonnale" lehelt) Oll, mis jama teil selle kooliga siis ikkagi on? "Vaata..." Oll teeb mulle pooleteisttunnise lühikese omapoolse ülevaate (kuhu harva sekkub ka Mats), mis tema arvates Lüllemäe koolis siis õigupoolest juhtus, ent mõned head päevad hiljem otsustame ühise arutelu käigus selle ülevaate omavaheliseks jutuajamiseks unustada. Lõppeks olin ka ise hiljuti nabanööri pidi seotud ühe koolialase vaidlusega, mis puudutas kooli sulgemist/mittesulgemist Vana-Vigalas. Lapsed ja kool on õrn teema ja see, et see teema ka Lüllemäel kõigile korda läheb, tõestab, et neil inimestel on ilmselt süda omal kohal, hoolimata sellest, millise positsiooni nad valisid kohalikus koolivõitluses. On palju seisukohti ja mitmeid arvamisi, aga seni kuni lapsed on esikohal, on kõik hästi. Samas ei saa sellest poolteisttunnist välja visata hetke, mis meie tihedas arutelus aja maha võttis ja mind ennast südamepõhjani naerma ajas. Põhjuseks lapsed ja töökasvatus. Siinkohal kopipeist algsest materjalist: [...]Vahepeal võetakse Hallimäe talus hariduselu poolt tekitatud pinged maha ja toimub kasvatuslik moment, kus Endel protesteerib selle vastu, et Eeri ei tule temaga värskelt pesakonnaga maha saanud küülikut toitma. Ja vanim poeg saab võtta: "Endel, sul on tarvis ainult paar kõrt maast üles katkuda ja küülik saab söönuks, mis paganama naerist te tõmbate!"[...] Viibisin Hallimäel kaks päeva ja teise päeva lõuna ajal vedasid perepojad mind kaasa, vaatama suurt Hallimäe-tagust tuulemurdu ja koobast, mille nad olid kodulähedasse künkasse kaevanud (nii et Eeri ja Õie ilusti sisse ära mahuvad). Õie kaasa ei tükkinud, tema oli parasjagu süvenenud Harry Potteri viimasesse raamatusse. Lapsevanemad on laste vaba aja tegevusega tänu toimivale kommunikatsioonile üldiselt kursis ja liigselt ei põe. Eeri ja Endel Hallimäe taustal "Lapsed räägivad jah, et nad olla mäkke suure koopa kaevanud. Võib-olla lähemegi seda ühel päeval vaatama, aga las nad tegutsevad," on lapsevanemate hinnang. Hoolimata näilisest ükskõiksusest teavad geoloogidest vanemad tegelikult üsna täpselt naabruskonna künkaid ja ka seda, milliseid koopaid neisse ilma suurema ohuta kaevata annab. Lastele mängumaad Karulas jagub, ent kooliga tundub viimasel ajal osal seltskonnast siiski pisut kitsaks jääma... Praegu te jõudsite välja selleni, et mingi osa valla lastevanematest võtab oma lapsed koolist ära? Kui palju lapsi koolist ära tuli? Mats: "Täpselt ei teagi..." Endel, tagasi küülikut toitmast: "Päris palju..." Mats: "... Mitmed panevad lapsed ilmselt teise kooli.... Tegelikult ei ole siin ka... Paarikümne kilomeetri raadiuses on üsna mitu kooli... Ärme üle dramatiseeri. Antslas on, Tsirgus on, Valgas on... Hargla, Mõniste, no need jäävad juba kaugemale..." Oll: "Kui ma mõtlen, kui palju meil sellesse kodukooli tuleb, siis... kaheksa või üheksa." Mats: "See, et inimesed oma lapsi koolist ära võtavad, see ei ole enam poliitiline samm. Poliitika sai läbi, kui me joone alla tõmbasime ja leidsime, et me ei suutnud omi väärtushinnanguid kaitsta. Tõmbame joone alla ja edasi läheb juba see, et omadele lastele tuleb haridus anda ja kuna meie nägemus oli selles, et me ei tahaks kvaliteedis kaotada... Oll: "Me oleme mitmelt poolt seda näinud, kohtusime mitmete inimestega, kes on ka alternatiivset haridusteed läinud. Nende argumendid ja metoodika tunduvad mõistlikud. Näiteks kasutatakse õpiaega ratsionaalselt -- koolitööga alustatakse kella poole kümnest, mis on lastel parim ajutöö aeg, ja mitte rohkem kui kolm tundi."" Mats: "Konventsionaalne kooliharidus on väga paljuski see, et selleks, et inimesed saaksid tööl käia, tuleb lapsed kuhugi ära panna. Kool ei ole ju asi iseenesest, lihtsalt et on mingi silikaatmaja ja sinna peab oma lapsi viima. Aga ometigi üks eesmärk on see, et sa saaksid rahulikult hommikul kell kaheksaks lükata lapsed kuskilt uksest sisse ja kella viiest saad sa need lapsed sealt jälle kätte. Kui metoodiliselt konventsionaalset kooliharidust analüüsida, jõuad järeldusele, et tegelikult saaks seda asja teha palju paremini, eelkõige väikestes rühmades." Kui Mats ja Oll käisid Tallinnas Gaia kooliga tutvumas, said nad teada, et kool rakendas eelmisel aastal õppemeetodit, kus on ainult üks hinne: 5. "Mis tähendab seda, et lapsele ei lõppe teema enne, kui ta on selle selgeks saanud. Ja siis on ju hinne 5!" sedastab Mats. "See, et tavakoolis kõik need 30 last lähevad ühes tempos – täna oleme sellel leheküljel, homme järgmisel. Mis sest, et üks mees võiks näiteks matemaatika mõttes olla kolm klassi eespool, teda ei lasta edasi! Võib-olla teisel alal pisut lonkab. Mis sellest! Laseme edasi! Kui keegi ei ole asja päris selgeks saanud, siis keeratakse lehte. Hindeks 3? See tähendab, et ta ei saanudki selgeks seda asja! Aga sellega lepitakse, pannakse kolm ära ja minnakse edasi." Oll: "Kui arutlusel oli Pythagorase teoreem ja sa ei saanud aru, minnakse edasi, kuidas selle kolmnurga nurgast koosinus võtta." Mats: "Kui ei saadud aru, siis heal juhul võibolla raisataksegi nädal ära, aga siis ikkagi minnakse edasi. No... eks meilgi siin tekib tõrkeid, aga eks me näe..." Palju te olete oma kodukooli õpetajaid kaasanud? Kooli tuleb kaheksa-üheksa last... Mats: "Päris kindel ei ole, aga kuus inimest vähemalt esialgu. Eks me näe, kuidas see asi hakkab tööle. Peamegi nüüd edasi vaatama, meil on terve aasta otsustada, et kas me läheme nüüd edaspidi koolina edasi, et teemegi päris oma kooli või siis jääme kombineeritud koduõppe juurde." Kool kui lastehoid Huvitavad mõtted, aga linnas, kui ma oma laste peale mõtlen, oleks seda võrdlemisi keerukas teha. Okei, mu kaasa on iseendale tööandja ja pedagoog pealekauba ning meie puhul see võiks isegi töötada, aga... Ütle sa nüüd linnainimesele, et poole kümnest üheni on sinu laps meie koolis... Või õpetajale, et see ongi nüüd sinu kolm tundi... Mats ja Oll. Küdeva suitsusauna ees on mõnus juttu veeretada. Ka tõsistel teemadel Mats: "Küllap ka linnas on ettevõtjaid, kes saaksid seda endale lubada... ja õpetajaid... lõpuks on kõik kokkulepete küsimus. Ilmselt on kõige raskem linnaelus see, et kui vanemad on kõik tööl, siis lapsed istuvad üksi kodus ja siin tuleb mängu see kooli teine funktsioon – lihtsalt lapsed kuhugi ära panna. Lastehoid. See on selline mugav teema. Sa ei keskendu liiga palju sellele, mis koolis toimub, sest see on seal. Siseasi niiöelda. See on väga "äge"! Kool on olemas – hommikul lükatakse lapsed uksest sisse, õhtul uksest välja. Sa eemaldud sellest mõistlikul määral. Sa eeldad, et seal õpetatakse kõike hästi. Õpetajad on targad ja nad on tööl selleks, et sinu lapsi õpetada. Ja siis sa võtadki väga rahulikult. See ongi kooli funktsioon, aga tegelikult küsitakse liiga vähe, mis seal sees toimub." Oll: "See on kurb, et kui sa lähed küsima, siis võetakse seda, vähemalt siin, usaldamatusena." Mats: "See mängitakse jah usalduse küsimusele ja lõpptulemusena ei ole lapsevanema asi, mis kooli seinte vahel toimub. Kaks eraldi maailma. Minu jaoks ongi see üks kummaline asi. Mina olen valmis kooli panustama. Kui neil on abi vaja, loomulikult ma lähen! Aga kui keegi äkki ütleb, et need maailmad ei tohiks seguneda... Et minu asi on lapsed õhtul puhtaks pesta, aga kool on see, kes kasvatab lapsest inimese... See tundub mulle natuke selline koloniaalajastu värk, kus nomaadide juurest võetakse lapsed ära, et teie kasvatage seal oma põhjapõtru, aga meie siin anname neile kristliku hariduse ja kasvatame neist inimesed. Ja ärge põdege, seitsme aasta pärast saate nad tagasi. Siis mõtledki, et huvitav, kust selline mõte tuleb... ja see on justkui nii vale..." Lüllemäe kool alustab oma uut õppeaastat. Samas kõrval alustab tööd ka üks väiksem kool. Soovime neile mõlemale edu. Head uue kooliaasta algust!


õpilane, võluv, ahvatlema, ahvatlev, mahlane, collegegirl, ülemeelik, kontrollima, tihe tuss, masturbation, tool, pingul


USA: 1983/1789, sillad, Brooklyn sild New Yorgis (126529628) - Osta.ee Raamatud, ajalehed (98236) Riided ja jalatsid (94652) Naised (53633) Naisteriided (39581) USA: 1983/1789, sillad, Brooklyn sild New Yorgis Eseme ID: 126529628 Eseme ID: 126529628 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 7 päeva USA: 1983/1780, USA ja Rootsi kaubandusleping, vapp Canada-1983a.,m-888,, Maailmakirikute nõukogu ,,templiga


Tarbijakaitseamet ja Katrin Lust: telemängus "Mängi ja võida" pettunud rahakaotajad koguvad vägesid - Kroonika "Mängi ja võida" tootmine küll lõpetatakse ning viimane saade läheb eetrisse juba järgmise nädala lõpus, kuid sellega pole lugu veel läbi. Tarbijakaitseamet on algatanud "Mängi ja võida" suhtes menetluse, mida nad käesolevaga veel kommenteerida ei saa. Ametile on laekunud 71 kirjalikku pöördumist tarbijatelt, millele lisanduvad nõustamistelefonile helistanud inimesed. Algusega 900 numbritele helistamine on tasuline ning tarbijakaitseamet soovitab seda meeles pidada. Endiselt paneb Tarbijakaitseamet inimestele südamele, et oma lastele ja vanematele pereliikmetele tasuks seletada, et tasuta saatesse helistada ei saa. Facebooki gruppi "Mängi ja võida eetrist maha!" on aga tekkinud postitus, kus avaldatakse, et mängu tuleb ka Kanal 2 saade "Kuuuurija". Mitmeid kordi on grupi liikmed soovitanud Katrin Lustiga ühendust võtta nind nüüdseks on seda ka tehtud. "Täna sai peetud pikk telefonikõne Katrin Lustiga isiklikult. Isegi teda võttis ohkima selle mängu ohvrite mastaapsus ja kaotatud summad," kirjutab postitaja. "Igatahes asja võtab ta käsile ja uuel nädalal teatan talle veel, palju on ohvreid, mis on kogu kahjusumma ja siis lepime temaga kokku intervjuu aja augustisse, mis seejärel ilmub septembris Kuuuurija saates." Õnnetult oma rahast ilma jäänud vaatajad soovivad, et juhtunut ei pühitaks niisama lihtsalt vaiba alla. "Samuti saavad konkreetselt need saate tegijad Eesti inimeste silmis kehva maine osaliseks ja vähemalt sama nime alt sellised trikid neil enam nii hästi tõenäoliselt läbi ei lähe!"


Steinmeier: Saksamaa on võtnud endale vastutuse Balti julgeolekuolukorra parandamise eest(37) Saksamaa on andnud algusest peale oma panuse Balti julgeolekuolukorra parandamiseks ning kannab endale võetud vastutust, ütles Saksamaa välisminister Frank-Walter Steinmeier intervjuus ETV saatele "Välisilm" "Saksamaa on andnud algusest peale oma panuse Balti julgeolekuolukorra parandamiseks. Selle juurde kuuluvad NATO nn julgestusmeetmed, mis tähendab, et oleme osalenud algusest peale õhuturbes ja õhupatrullides, osaleme õhuruumi seires ja mereluures," ütles Steinmeier intervjuus, vahendavad ERRi uudised. Steinmeier tuletas meelde, et Saksamaa võttis NATO viimasel tippkohtumisel Walesis suuri kohustusi, mis puudutavad multilateraalse peakorteri väljaehitamist Szczecinis, Walesis kokku lepitud kiirreageerimisjõudude loomist, mis jääb Saksamaa vastutusalasse, aga ka manöövreid Balti riikides. "Saksamaa on võtnud endale vastutuse Balti julgeolekuolukorra parandamise eest ja me ka kanname seda vastutust," lisas ta. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71289941


source: fineweb

text: Fotod: Arne Ader Ohakaliblikas Pikamaa rändureid, ohakaliblikaid ja admirale (Vanessa atlanta) on lendlemas näha. Tavaliselt näeb aastati ühe liigi isendeid rohkem. Miks? Sellele teadlased veel täpselt vastust ei anna. Ohakaliblikat võib trehvata kõikjal Eestis, kuid nemad pole kunagi sedavõrd arvukad kui admiralid. Juulist, kuni septembrini näeme ohakaliblikate, meil arenenud põlvkonna valmikuid, koos teise laine sisserändajatega. Ohakaliblikad ei olevat võimelised meil talvituma. Kas toimub tagasiränne? Seegi hüpotees vajab uurimist. Ohakaliblika alatiivad Ohakaliblika ja admirali tiibade alaküljed on väga sarnased nagu ladinakeelsetest nimedest näha – sugulaste värk. Õienektarist toituvaid ohakaliblikaid saame mõnusalt jälgida või pildistada sest toitudes on teised nad päris hooletud ümbruse suhtes. Admiral


5. kohal viibivad ja hääletavad osalised on osalevad ja poolt või vastu hääletavad osalised;


„(9) Järelevalvet vara tagastamise ja kompenseerimise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras maavanem, kellel on õigus rakendada Vabariigi Valitsuse seaduses sätestatud abinõusid käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud erisusega. Rahandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks.”;


Markko Moisar: trenn teeb enesekindlaks ja kasvatab iseloomu tugevaks – GoodNews Avaleht Sport Markko Moisar: trenn teeb enesekindlaks ja kasvatab iseloomu tugevaks Markko Moisar: trenn teeb enesekindlaks ja kasvatab iseloomu tugevaks Nädalavahetusel toimusid Tondiraba spordikeskuses Eesti lahtised võitlusspordi mängud, kus esines edukalt ka seni 37. matšil osalenud ja 27 võitu omav Markko Moisar. 7. veebruari õhtul kell 20.00 toimus avaprogramm Baltfight Pro spordiüritusena, kus selgusid Eesti Võitlusspordi Ühenduse parimad sportlased 2014. aasta arvestuses, nende seas jättis võidu koju ka Moisar. Markko Moisar, õnnitlen GoodNews’i toimetuse poolt võiduka osalemise puhul laupäeval toimunud Baltfight Pro võistlusel, kus astusid selle hooaja esimeses K-1 reeglitega matšis vastu kümme aastat vanemale Šveitsist pärit Zenja Jeltonile! Millal saite teada, et kohtute Jeltoniga ja kuivõrd õnnestus spetsiaalselt võistlustaktikat rivaalile kohandada? Tänan! Sain vastase kohta infot umbes kuu enne matši toimumist. Otsest taktikat paika ei pannud, aga vaatan enamasti juba aktsiooni käigus, kuidas kõige parem oleks rünnata. Foto: Estonian Academy of Kickboxing Mida peate Zenja Jeltoni silmapaistvalt tugevamateks külgedeks? Kas pidite arvestama sellegagi, et rivaal on kümme aastat vanem? Vanus on ka oluline selle ala puhul, sest kogenud vastased ei peagi füüsiliselt tugevad olema, vaid võivad lihtsalt kogemuse pealt väga ohtlikke lööke teha ja seda tegi ka Zenja, rünnates mind ettearvamatult. Kuidas kulges matš psühholoogilisest vaatevinklist? Pinge järjest tõusis ja püüdsite vastasega ka teineteisest vaimselt tugevamad olla? Mu vastane oli väga enesekindel ja ei näidanud välja, kui haiget sai. Ta tegi mulle nägu nagu midagi poleks juhtunud, aga ma ei lasknud end sellest häirida ja tegin oma asja edasi. Millised olid Teie emotsioonid pärast võitu? Mul oli väga hea meel, et sain jälle eestlastele head matši näidata ja võidutunne on parim! Kas Zenja Jeltoniga õnnestus pärast võistlust ka vestlelda ning kui jah, siis mis oli vestluse teemaks? Rääkisin Zenja treeneriga, kes ütles, et Zenjal oli raske minusuguse aktiivse fighter’iga võidelda, sest survestasin lakkamatult ja ei andnud võimalust puhata. Veel mainis, et tal oli juba pärast esimest round’i väga raske jätkata. Millal üldse algasid ettevalmistused Baltfight Pro võistluseks ja millele selles protsessis kõige rohkem keskendusite? Tõsised ettevalmistused hakkasid kuu enne võistluse paikapanekut. Peamine protsess oli oma tehnika lihvimine ja sellepärast käisin Hollandis harjutamas. Kuidas hindate üldist konkurentsi Baltfight Pro võistlusel ja missugused oleksid Teie põgusad kommentaarid Andra Aho ja Rain Kärkineni võidukale osalemisele? Andra võitlust ma ei näinud, aga Raini oma oli väga huvitav, sest ta on tugev ja jõuline võitleja, kellel on ka väga hea tehnika. Olete võistelnud 37. matšil ja võitnud neist 27. Kindlasti on kõik võidud olulised, aga kas tooksite mõnda neist ühel või teisel põhjusel eriti esile? Mulle oli kõige huvitavam aastaid tagasi kohtumine Soomes elava Minh Leega, keda võitsin Keilas kolmandas round’is KO’ga. Treeniste teatud perioodi Hollandis. Kus ja kelle juhendamisel ning mida tähelepanuväärset juurde õppisite? Hollandis sain treenida endast palju parematega. Seal treenib ka meile tuntud eestlane Edvin-Eerik Kibus. Kui matšist kuulsin, tahtsin kindlasti just sinna minna, kuna oma inimene oli ees. Tai poksi harrastab ka Teie vend Mirkko Moisar. Olete loomu poolest pigem sarnased või erinevad? Pigem oleme sarnased, sest mõlemad ei taha kergelt alla anda. Millised võistlused järgmisena ees oostavad ja kas eesmärgiks on ikka võit ja ainult võit? Järgmised võistlused on 14. märtsil Leedus King of Kings’i üritusel ja ainult võit on eesmärk. Kuidas on Tai poks kujundanud Teie iseloomu ja isiksust? Trenn teeb enesekindlaks ja kasvatab iseloomu tugevaks, lastes jääda iseendale kindlaks. Treener Kevin Renno, kuivõrd tuli Markko Moisari võit šveitslasest vastase üle üllatusena või oli see pigem loogiline seoses tema stabiilse arenguga? Ma ei kahelnud selles, et Markko võidab. Loomulikult tuli vastasesse suhtuda aukartusega, sest nii suure kogemusega sportlase puhul on kõik võimalik. Aga olin Markko oskustes ja füüsilises vormis kindel! Missugust nõu andiste Markko Moisarile enne osalemist võitluskunstide alasel võistlusel? Markko on juba piisavalt kogenud ja tugev sportlane, et enne matši ta erilist julgustust ja nõu ei vaja. Oluline on matši ajal nurgast õigeid juhiseid jagada ja vastase nõrkusi või tugevusi avastada. Kuidas võib Markko osalemine sellel võistlusel mõjutada tema edasist sportlikku arengut? Üks selline matš ei mõjuta midagi kardinaalselt. Oluline on järjepidev ja kindel töö kuust kuusse ja aastast aastasse. Peab olema kindel võistlus- ja treeningkalender, millest kinni pidada ja siis toimub ka pidev areng. eelmine Rakvere saab omale ülimõnusa rulluisulindi järgmine Marko Torm skooris Lääne-Virumaa kossuvõistlustel


text: KKK Korduma kippuvad küsimused Küsimused toodete registreerimise ja Meie tarkvara litsentsid kätte elektrooniliselt e-posti teel, kuid enamikul juhtudel litsentsi saadaval viimased tellimise lehele. Backup CD tarnitakse standard postikulu. Q. I ordered a license but have not received it yet and I’;m still waiting for the lae link. - A. Palun kontrolli oma rämpsposti filter ja rämpsposti kausta. Meie registreerimine kiri on ilmselt filtreeritud teie või teie Interneti-teenuse pakkuja. Palun taotleda uus litsents ja lae link to saadetakse teile meie toetama. Q. Ma ei ole veel saanud oma CD - A. Backup CD valik on jaotatud meie müügi partner. Palun võtke ühendust Plimus firma otse, kui teil on küsimus CD tarne. Pange tähele: Füüsiline tarne CD saab laenata kuni 4 nädala jooksul. Q. Minu litsentseerimisperioodiks Outlook Import Wizard on aegunud. Kas on mingeid allahindlusi saadaval, kui ma seda pikendada? - Jah, existing users of our software can extend the term of their license and receive a guaranteed discount...; Outlook Import Wizard E-mail import kasuliku, ümberarvestamisel kasutada kogus e-posti failid Outlook teemad. Tarkvara funktsioonid on kontrollida kvaliteedi tagamise, kuid mõningatel juhtudel võime oodata tehnilisi küsimusi, mis on allpool kirjeldatud. Q. Mul on lihtsalt ümber 244Mb of. Eml failid ühe suure. Pst (454Mb). Näib, et kõik kirju mind on valesti dateeritud täna kui ma avada pst faili Outlook (2003). Kui avan Personaalne sõnum, kuupäeva saatsin ta on seal, see on lihtsalt vale päises Outlook. Kirju saanud teised õigesti dateeritud. Kas see on bug? Kuidas ma saan muuta neid arhiivides nii, et kõik kirjad õigesti sorteeritud kuupäeva järgi? - A. Palun valige vale ajatempliga e-kirju ja liikuda (lohistada) need vastavasse kausta. Proovi: kui olete saatnud-kirjed oma postkasti, liiguta neid kausta Saadetud ja kuupäeva korralikuks kuvamiseks. Q. Outlook Import kuvab veateate : Üks tarkvara komponendid on puudu või kahjustatud, kui ma vajutage nuppu Start. - A. Palun kontrollige, et teil töötab Import Wizard on süsteem, kus Outlook installitud ja konfigureeritud. Outlook installi on vajalik meie tarkvara. Kui sa lihtsalt installitud Outlook, siis kestab see üks kord initsialiseerida kasutaja profiili. Lisaks, palun alla laadida uusima versiooni Meie tarkvara ja installida. Kui see probleem ei lahene, palun uuesti Outlook ja Outlook Import Wizard värskendada kõik komponendid siduda. - A. Logige süsteemi administraator. Kasutage faili-manager (nagu Windows Explorer) sirvida kataloogi, kus Outlook Import Wizard oli paigaldatud (proov: D:Program FilesOutlook Import Wizard). Run the file named as “;correct_error.bat”; See peaks näitama sõnumi komponent registreerimine DllRegisterServer. Vajutage nuppu OK, et sulgeda seda teadet. Programm peaks töötama nüüd õigesti. - Kuidas kasutada Outlook Import Wizard ilma Microsoft Outlook installi? Q. Importiva protsess aeglustub, kui ma saan Outlook Import Wizard süsteemi, kus Anti-Virus paigaldatud. - A. Kahjuks viirusetõrje kontroll võib oluliselt aeglustada süsteemi. Meie programm lubab viirusetõrje kontrollida iga imporditud sõnum ja see võib põhjustada seda probleemi. Muidugi võite kaotada viirusetõrje ja jäta süsteem mitte turvaline riik. Kuid soovitame olla kannatlik ja oodata lõpuks töötlemise asemel. - Kuidas importida EML failid Outlook (eml Outlook, msg Outlook, emlx Outlook import). - How to import TNEF files of DAT extension into MS Outlook? - Kuidas importida summa faile Exceli, Word ja muud dokumendid Outlook luua PST backup? - Olen tagasi rikutud PST (OST) faili kasutades spetsiaalset tööriista, Kas kuidagi importida EML faile remontinud taastamine tarkvara Outlook? - Mul on varukoopia Outlook Express e-kirju, kuidas ma seda muudan posti klient Microsoft Outlook? Kuidas kopeerida eml failid Microsoft Outlook? Kas Outlook importida eml faile? - Kuidas teisendada ja importida e-kirju Windows Vista Mail Microsoft Outlook Outlook Import Wizard? - Eksporditud I üksikute sõnumite et mul on vaja alates Thunderbird sisse eml faile. Nüüd, kuidas ma importida need Outlooki kasutades Outlook Import Wizard? - Kuidas importida eml failid Outlook Express? - Kuidas teisendada EML faile MSG formaadis? Kuidas säästa Outlook kirju nagu MSG faile? - Kas on võimalik avada minu EML faile veebibrauseriga neid vaadata ? Kuidas avada EML fail, et vaadata seda Opera, Firefox või Internet Explorer? - Kuidas avada. Eml failid MS Office Outlook? Väljavaade 2007 saab avada EML faile, kui mitte, vaadake seda artiklit. - Kuidas importida või avada PST faili MS Outlook? - Kuidas seada avatud PST vaikimisi? - Kuidas teisendada PST-faili Outlook 2003 et Outlooki varasemat versiooni? - Kuidas lahendada probleemi, kui pst fail ei sobi selle versiooni erakaustade? - Kuidas importida eml failid Outlook 2007? - Kuidas liikuda Mozilla Thunderbird lugemiseks hoida. Mbox faili Microsoft Outlook? - Kuidas eraldada eml faile Thunderbird, Eudora or Entourage mbox mailbox? Kust leida tasuta vahend mbox to eml muutmine? - Kuidas eksportida Apple Mail sõnumite, salvestada ja importida e-kirju Apple Mail MS Outlook? - Enamik e-kirju tundub, et on olnud väike osa nende sisu muuta, märgid asendatakse Vastus sümbol (=) kui ma importida kirju Apple Mail Outlook. Kas on olemas parem viis rändavad e-posti Apple Maili Outlooki nii, et sellised muutused ei toimu? - Outlook Express can’;t open the .eml file attachment. Mida teha? - Oskan kasutada ainult vaikimisi Outlooki profiili importida kirju. Why it can’;t create new pst or import emails to the orphaned one. - Kirju toodi Vista Mail klient, kuid kaustade nimed otsivad imelik, nad kärbitakse, miks? - Kuidas teisendada mitu eml failid msg formaadis? - Kuidas teisendada MSG failid EML vormis ja importida EML failid Outlook Express? - Kuidas kaitsta Default User profiil Outlook kasutajale parool? - Kuidas importida e-posti faile parooliga kaitstud pst faili MS Outlook? - Kasutades Outlook Import Wizard töötama Unicode'i pst-faile - Kuidas eksportida IncrediMail sõnumeid ja neid importida MS Outlook? - Kuidas eraldada kirju Bat ja impordi Bat kirju Outlook? - Kuidas importida kirju Outlook ja luua koopia kaustade struktuuri? - Kuidas filtreerida suur kirju või e-kirju, millel manuseid ajal eml kuni pst muutmine? - Kuidas kasutada Outlook Import Wizard teisendada e-posti faile erinevates vormides? - Mis importiva meetodid (režiimid) saab importida e-failid Outlook? - Why is the “;Importing Options”; Seaded Group Vajalik? - Meil on vaja eraldi PSTs faile iga inimene, nagu neil.pst, andrew.pst, alex.pst, jne. Kas on võimalik seda teha? - Kuidas kasutada kogumitena automatiseerida importiva EML, EMLX ja MSG failid Outlook PST faile? - Kuidas eksportida Earthlink postkasti kirju EML ja neid importida Outlook? - Kuidas korraldada ja sorteerida kirju in PST fail on loodud Outlook Import Wizard? - What does the “;Find hidden files”; Outlook import variant Outlook Import Wizard tegema? - Mis on kõige tõhusam viis koostöös import võimalusi ja presets? - Kas ma saan luua täiendavaid Outlook mail arhiiv sõnumeid Outlook Import Wizard? - Kuidas teisendada vCard Outlooki importida VCF faili PST? - Netscape email to Microsoft Outlook import –; on see võimalik? Outlook Export Wizard Outlook Export Wizard on kõik ühes lahendust Outlook PST sisu kaevandamine. Salvesta Outlook objekte failid erinevaid formaate. - Outlook Export Wizard kaevandamise režiimid, Mis need on ja millised on erinevused? - Mille kohta on andmed Outlook Export Wizard võimalik väljavõte Outlook? - Mis failitüüpe ei Outlook Export Wizard töö? - Kas ma saan kasutada Export Wizard teisendada Outlooki teateid, alates MSG et EML (PST EML)? - Miks ekstrakt kirju Outlook? - Why is the “;Exporting Options”; sätete rühm vajalik? - What are the “;Attachments”; and “;File Size”; rühmade seaded? - Kuidas väljavõte Outlooki üksused eri liiki? Mis on Autodetect funktsioon? - Kuidas eksportida kirju Outlook ja importida need Thunderbird? - Kuidas säästa Outlook kirju ja kanda neid Bat e-posti klient? - Kuidas eksportida Outlooki e-kirju, kontaktide ja kalendri Entourage taotlus? - Kuidas kanda Outlook kirju Mac Mail ja PST kohtumisi arvesse iCal taotlemine? - Mul on vaja eksportida e-posti manuseid ainult. Kas Outlook Export Wizard abi? - Kuidas väljavõte Outlooki PST manuseid ja salvestada neid eraldi failidena? (juhendamine) - Kuidas eksportida Outlooki sõnumeid ja filtreerida neid kuupäev? - Mul on vaja eksportida meili 2. e-posti kasti. Kuidas ma saan seda ülesannet? Outlook Recovery Wizard Outlook Repair ja PST taastamise vahend on mõeldud andmete toibumine rikutud Outlook PST-ja OST-failide. Saab teisendada OST, et PST. - Ei saa avada Pst, see tähendab, et mu andmed on vigane? - Millised on levinumad põhjused Outlook kahjutasu, milliseid meetmeid võib rikkuda Pst andmed? - On võimalik katta parooliga kaitstud Outlook PST-faili? - Kas ma saan kasutada Outlook Repair tööriist tagasi OST-faili ja muuta OST, et PST formaadis? - PST Recovery Wizard displays a “;Not enough free disk space available”; sõnum. Does this mean I can’;t fix PST file damage? - On võimalik katta Outlook PST e-kirju ja muud esemed pärast kustutamist? - Mis tüüpi Outlooki andmed ei Outlook Recovery Wizard kasuliku tagasi? - Kas Recovery Wizard remont 2GB pst failid vana Outlook formaadis? - Kas see on võimalik kasutada Outlook Recovery Tool nagu PST vaataja? - Mis on vahe Outlook Recovery Wizard Ja Microsoft Scanpst Standard Utility Alates MS Office pakett? Muud küsimused ja tegevusega seotud probleeme Korduma kippuvad küsimused setup ja eemaldada protsessi eml Outlook importija. Q. Olen paigaldamata kasulikkust importiva eml Outlook ja Microsoft Outlooki käivitamisel kuvatakse teade umbes eemaldada add-in. Kuidas ma eemaldan selle add-in täiesti? Kuidas lahendada probleemi, kui mõned tarkvara komponendid on puudu või kahjustatud? Q. Imporditud sõnumid on tühi, Mis põhjustab seda ja kuidas seda ära hoida? - A. Probleem näib tõttu katkestada juurdepääs Outlook andmestruktuur ja komponendid. Tavaliselt juurdepääs muutub katkestamise põhjuseks on viirusetõrjetarkvara tegevus. Oleme märganud, et AVG viirusetõrje on peaaegu alati viib see probleem. Kui imporditud e-kirju on tühjad või ainult struktuuri kaustad on imporditud, proovige lülitada viirusetõrje-ja käivitage Outlook Import Wizard jälle. Vastavalt tagasiside meie kasutajatele, probleemi saab vältida, kui hakkate importiva sisse Windows Safe Mode. Enne, kui sooritate impordi, palun kontrollige, kas teie Windows kontol on Administraatori õigused. - Minu viirusetõrje kahtlustab oma tarkvara üritab saata mõned andmed peidetud. What’;s that?


← Tagasi _ Üles ↑


source: wikipedia

text: Norbert Jokl (25. veebruar 1877 – arvatavasti mai 1942) oli juudi päritoluga Austria albanoloog, keda on nimetatud ka albanoloogia isaks. Norbert Jokl sündis Lõuna-Moravas Bzenecis (Bisenz) kaupmehe perekonnas ainsa pojana. Ta lõpetas gümnaasiumi kiitusega ja asus õppima Viini ülikooli, saades sealt 23. juulil 1901 õigusteaduste doktori kraadi summa cum laude. Ta tegutses mõnda aega praktikandina juriidilisel alal, ent otsustas siis pühenduda hoopis keeleteadusele. Ta õppis indoeuroopa keeleteadust, slavistikat ja romanistikat ning lõpetas sellelgi alal kiitusega. Hilissügisel 1903 sai temast keiserlik-kuningliku Viini ülikooli raamatukogu praktikant (Jokl jäi Viini ülikooli raamatukoguhoidjaks 1938. aastani). 30-aastaselt õppis ta iseseisvalt ära albaania keele, mida oli väga vähe uuritud. Alates 1913. aastast oli ta eradotsent, kelle valdkonnaks oli "indoeuroopa keeleteadus erilise rõhuasetusega albaania, balti ja slaavi keelele". Aastal 1923 sai ta erakorraliseks professoriks, 1937 õuenõunikuks. Ta kirjutas arvukalt teaduslikke töid ja oli tunnustatud eriteadlane. Aprillis 1933 laskis tunnustatud eradotsent paleontoloog ja albanoloog parun Franz Nopcsa maha oma sekretäri ja seejärel iseenda. Tema pärandi albanoloogiline osa läks paruni soovil Norbert Jokli valdusse. Kuigi Jokl oli küllalt kokku puutunud albaania üliõpilastega, külastas ta Albaaniat 1937 esimest korda. Teda võeti vastu autasude ja auavaldustega. Pärast Adolf Hitleri võimuletulekut Saksamaal hakati Jokli käsikirju tagasi lükkama ning kutsed ettekandeid pidama lakkasid. Pärast anšlussi vabastati ta 20. mail 1938 ametist. Ta ei tohtinud oma endisesse töökohta enam siseneda. Filosoofiateaduskonna dekaan Viktor Christian (hilisem rektor) astus Jokli töökoha säilitamise eest välja, kuid asjatult. Samuti ei oldud nõus teda sügisel 1938 dekaani toetusel tehtud avalduse alusel võrdsustama "1. astme segaverelistega", et tal oleks ligipääs raamatukogudele. Georg Solta, hilisem indoeuroopa keeleteaduse professor, kes oli talvesemestrist 1934 suvesemestrini 1938 Jokli juures õppinud, külastas teda järgmise nelja aasta jooksul kaks-kolm korda kuus, et temalt õppida ja temaga suhelda. Solta jutustab, et Jokl elas üksi ja väga askeetlikult, ainult süüa tegi talle teenija. Kaks tuba täitsid raamatud. Jokl ei istunud kunagi üliõpilastega kohvikus, sest kogu vaba aja, mis talle raamatukoguhoidja tööst jäi, täitis ta uurimistööga. Jokl püüdis leida välismaal töökohta, kuid asjata. Viimane võimalus oli Albaania. Seal nähti talle ette Albaania raamatukogude organiseerija koht kuupalgaga 600 Albaania franki. Jokl oleks tahtnud emigreeruda Albaaniasse, kuid ei Padova ülikooli professori Carlo Tagliavini jõupingutused ega isegi Itaalia välisministri Galeazzo Ciano pöördumine Saksamaa välisministeeriumi poole ei toonud Joklile vajalikku väljasõiduluba. Ühes avalduses palus Jokl ka luba oma raamatukogu kaasa võtta, mis ei meeldinud dekaan Christianile, kes oli väga huvitatud ulatusliku kogu säilimisest ülikoolis. Jokli raamatukogu sisaldas muuhulgas käsikirjalisi täiendusi Gustav Meyeri albaania keele sõnaraamatule, mis oli Jokli elutöö. 4. märtsil 1942 kell 8 hommikul arreteeriti Jokl oma korteris Neustiftgasse 67 kahe gestaapolase poolt ja viidi kogumislaagrisse Castellezgasse 2. Georg Solta püüdis oma õpetajat päästa, pöördudes oma koolivenna, Viini SS-Gruppenführer'''i Ernst Kaltenbrunneri poole, see aga vastas, et temal ei ole võimu Joklit äraviimisest päästa. Tema saatuse kohta on erinevaid teateid. Ühtedel andmetel viidi ta 6. mai 1942 Minski lähedale Mały Traścianieci, kus ta mõrvati, teistel andmetel suri ta Viini Roßau kasarmus julma kohtlemise tagajärjel. Räägitakse ka, et ta olevat meeleheitest sooritanud enesetapu või et ta olevat viidud laagrisse Riiga. Pärast Jokli arreteerimist märtsis 1942 püüdis dekaan tagada, et juhul kui Joklit Albaaniasse ei lubata, vaid ta "peaks Poolasse transporditama", jääks Jokli raamatukogu ülikoolile. Dekaan eelistas Jokli koonduslaagrisse saatmist Albaaniasse lubamisele, sest muidu oleks olnud raske raamatukogu kaasavõtmist takistada. Rahvusraamatukogu peadirektor Paul Heigl taotles kogu üleandmist rahvusraamatukogule. Jokli raamatukogu, mille Jokl oli pärandanud Albaania riigile, konfiskeeriti 27. aprillil 1942. Alates 1942. aastast asuvad Norbert Jokli raamatukogu ja pärand Austria Rahvusraamatukogus. Tõenäoliselt 3000 raamatust on teada 200. Täiendustega albaania keele sõnaraamatu saatus on teadmata. Võib-olla võttis Jokl selle kaasa. 29. aprillil 1982 otsustas Viini ülikooli senat kanda Norbert Jokli nime ülikooli autahvlile. Teoseid 1923 "Linguistisch-kulturhistorische Untersuchungen aus dem Bereiche des Albanischen''" ("Lingvistilis-kultuuriloolised uurimused albaania keele alalt"), Berlin–Leipzig. Välislingid Foto ja autogramm Austria teadlased Sündinud 1877 Surnud 1942


Katarlannadel paluti pearätid eemaldada enne mängu Mongooliaga, kuid nad keeldusid ja neile märgiti turniiritabelisse kaotus, vahendab BBC Sport. Korvpallireeglite järgi on peakatted ja muud juustesse kinnitatavad aksessuaarid väljakul keelatud. Et polnud mingit lootust, et reegleid enne järgmist mängu Nepali vastu kuidagi leebemaks muudetaks, otsustas Katari naiskond turniirist loobuda. Katari naiskonna liige Amal Mohamed A Mohamed ütles, et enne Lõuna-Koreasse sõitmist oli neile kinnitatud, et neil lubatakse hidžabi kanda.


text: Liigaasta ehk lisapäeva-aasta on tavalisest kalendriaastast ühe päeva võrra pikem kalendriaasta, mille funktsiooniks on kalendri sünkroonimine aastaaegadega. Maa aastaajad korduvad ühe troopilise aasta tagant. Troopiline aasta on aeg, mille jooksul Maa teeb ühe tiiru ümber Päikese. Selle kestus on 365,2422 ööpäeva. Seetõttu tekitaks järjekindlalt 365-päevast aastat kasutav kalender aastaaegade triivi. Seda saab korrigeerida, lisades aeg-ajalt aastale ühe päeva, saades 366-päevase aasta. Juliuse ja Gregoriuse kalendris lisatakse see lisapäev veebruari, muutes selle 29-päevaseks. Vana-Roomas pandi lisapäev 24. veebruariks ja sellele järgnenud päevad nummerdati ümber. Roomlastel olid kuu jooksul erilisteks päevadeks 1. kuupäev (kalendid, siit "kalender"), 5. või 7. kuupäev (noonid) ja 13. või 15. kuupäev (iidid). Nendel päevadel toimusid tähtsad sündmused, näiteks laadad, pidupäevad ja rituaalid. Võib-olla püüti vanasti hoida kalendrikuid sünkroonis Kuu faasidega: vahel lisati "kalendide vahele" (nende päevade vahele, mis tuli fikseerida), lisapäev. Meie praegune liigpäev kordab kuuendat päeva enne 1. märtsi (viimane kaasa arvatud). Ent Euroopa Liit on kuulutanud, et alates 2000. aastast ei ole liigpäev enam 24. veebruar, vaid 29. veebruar. Ka katoliku kirik kasutab praegu liigpäevana 29. veebruari. Erinevus annab ennast tunda ainult nendes maades, kus pühitsetakse nimepäevi. Gregoriuse kalender näeb liigaastate suhtes ette järgmise reegli: Iga aasta, mis jagub neljaga, on liigaasta (kui ta samal ajal ei jagu sajaga). Kui aasta jagub sajaga ja ei jagu neljasajaga siis ta ei ole liigaasta. Aasta, mis jagub neljasajaga, on alati liigaasta. See tähendab näiteks, et aastad 1984 ja 2000 olid liigaastad, 1900 aga mitte. Esitatud reeglit põhjendatakse järgmise loogikaga. Kui lisada üks päev iga nelja aasta tagant, kujuneb aasta keskmiseks pikkuseks 365,25 ööpäeva. Ent see ei ole veel vastavuses kevadise pööripäeva troopilise aastaga. Et muuta keskmise aasta pikkus täpsemaks, tühistatakse igal sajandil üks liigaasta (nagu Juliuse kalendris. Nii võetakse 0,01 ööpäeva tagasi ja aasta keskmiseks pikkuseks tuleb 365,24 ööpäeva. Et ka see ei ole veel küllalt täpne, taastatakse iga nelja sajandi tagant liigaasta. See lisab aasta keskmisele pikkusele 0,0025 ööpäeva, nii et keskmiseks pikkuseks kujuneb 365,2425 ööpäeva. See kohandatud keskmine on siiski umbes 0,0001 ööpäeva võrra pikem kui tegelik keskmine intervall kevadiste pööripäevade vahel (365,242375 ööpäeva). Seetõttu jääb Gregoriuse kalender 4000 aasta jooksul umbes pool ööpäeva maha. On tehtud ettepanekuid võtta ajaarvamises kasutusele mõni lisareegel, näiteks et 4000-ga jaguvad aastad ei oleks liigaastad. Ent neid ettepanekuid ei ole rakendatud, sest Gregoriuse kalender võeti kasutusele selleks, et kevadine pööripäev oleks kalendris paigal, ja Gregoriuse kalender saavutab selle eesmärgi ettenähtavas tulevikus piisavalt hästi. Hiina kalender ja juudi kalender Nii Hiina kui ka juudi kalender on kuu-päikesekalendrid, mistõttu seal liigaastas on lisakuu, mida sageli nimetatakse embolismikuuks. Hiina kalendris lisatakse liigkuu keerulise reegli järgi ning kui see järgneb näiteks teisele kuule, nimetatakse seda lihtsalt liig-teiseks kuuks. Juudi kalendris nimetatakse lisakuud Adar Sheni (teine adar) ja see järgneb kuule, mille nimi on Adar. Vastavalt Metoni tsüklile tehakse seda iga 19 aasta jooksul 7 korda. Liigaastal ei ole seost liigsekunditega, mis mõnikord lisatakse, arvestades vaatlusi Maa pöörlemise kohta ümber oma telje. Kalender


text: Siin on loetletud välismaa poolsaari ja neemi; Eesti poolsaared ja neemed on loetletud Eesti poolsaarte loendis. A Aafrika Sarv Abşeroni poolsaar Agrahhani poolsaar Aija neem Alaska poolsaar Ambatoharana neem Ampomatobe neem Anatoolia poolsaar Antarktika poolsaar Apenniini poolsaar Apóstolos Andréase neem Araabia poolsaar Arabati säär Arktiline neem Arnaoútise neem Áthose poolsaar B Baba neem Baldrisy neem Balkani poolsaar Banksi poolsaar Barrow' neem Blanc-Nez' neem Blanco neem Blossomi neem Boothia poolsaar Bōsō poolsaar Bozaštšõ poolsaar Bretagne'i poolsaar Brunswicki poolsaar Bəndovani neem Byroni neem C Cà Mau neem Calabria poolsaar California poolsaar Canaverali neem Cape Cod Cape Yorki poolsaar Capo Testa Caseyri neem Coney Island Cornwalli poolsaar Coromandeli poolsaar Cumberlandi poolsaar D Dawei neem Dežnjovi neem Doberai poolsaar Drépano neem E Edelaneem Elaía neem Eyre'i poolsaar F Fisterra neem Fligely neem Florida poolsaar Frowardi neem G Gaspésie Gáta neem Gelibolu poolsaar Giləzi Dili neem Gkréko neem Gris-Nezi neem Guangdongi poolsaar Gõda poolsaar H Hanko poolsaar Harris Hea Lootuse neem Hersonessi neem Hindustani poolsaar Hoorni neem I Idaneem Indohiina poolsaar Iraío neem Istria poolsaar J Jaffna poolsaar Jamali poolsaar Javai poolsaar Jelizaveta neem Jevpatorija neem Jugori poolsaar Jüütimaa ehk Jüüti poolsaar K Kaguneem Kalastaja poolsaar Kamtšatka poolsaar Kanin Noss Kanini poolsaar Karmeli neem Kassándra poolsaar Kazantipi neem Kenai poolsaar Kibergsneset Kii poolsaar Kíti neem Knivskjellodden Kolka nina Koola poolsaar Korea poolsaar Kormakítise neem Krasnõi Majaki neem Krimmi poolsaar Krusensterni neem Kurgolovo poolsaar Kura säär Köhnə Bilgəhi neem L Labradori poolsaar Lafonia Långnäs Leeuwini neem Lewise poolsaar Liaodongi poolsaar Lindesnes Lizardi neem Loodeneem Lopatka neem Lääneneem M Mahia poolsaar Malaka poolsaar Maléa neem Marroquí neem Masoala neem Masoala poolsaar Meganomi neem Melville'i poolsaar Murchisoni neem N Nanshani poolsaar Navarini neem Ñeembucú Nordkapp Nordkinn Nordkinni poolsaar Noto poolsaar Nunap Isua Nõelaneem O Odden Oluani neem Onega poolsaar Ortegali neem Otto Šmidti neem P Palmeirinhasi neem Palmisaared Pelješac Peloponnesos Piai neem Pirsaati neem Pištšanõi neem Podborovje neem Porkkala neem Porsangeri poolsaar Portlandi saar Prints Alberti poolsaar Prõbiinõi neem Põhjaneem Pürenee poolsaar R Ra's al-Abyaḑ Rēinga neem Roheneem S Sable'i neem Salento poolsaar Saint-Mathieu neem Sambija poolsaar San Lucase neem São Roque neem São Vicente neem Sarõtši neem Sevani poolsaar Sewardi poolsaar Síderose neem Siinai poolsaar Sithonía poolsaar Skandinaavia poolsaar Soikino poolsaar Somaali poolsaar Sorrento poolsaar Souksu neem Spánta neem St Michael's Mount Stilo neem Suiti neem Səngəçali neem Š Šelagski neem Z Zevgári neem Zjuki neem Ž Želanije neem T Taigonossi poolsaar Taimõri neem (Bolševiku saar) Taimõri neem (Žohhovi saar) Taimõri poolsaar Takili neem Tamani poolsaar Tanjona Bobaomby Tarhankuti poolsaar Tazi poolsaar Tšauda neem Tšeljuskini neem Tšuktši poolsaar Turi neem Tüpkaragani poolsaar U Ugrevi neem Ungava poolsaar V Van Diemeni neem Varangeri poolsaar Vestfirðiri poolsaar Väike-Aasia poolsaar ehk Anatoolia poolsaar W Walesi poolsaar Walesi Printsi neem Westerplatte poolsaar Wilsoni neem X Xaafuuni neem Xaafuuni poolsaar Y Yorke'i poolsaar Yorki neem Yucatáni poolsaar Geograafia loendid Välismaa loendid


source: CulturaX

text: Pärnu haigla kirurgia. Pop o Parnu Haigla raamat 2015 by Parnu Hospital - Issuu Haigla A-korpus Sissepääs Pärnu tn 53. Asukoha kaart (Google) Eriarstile vastuvõtule registreerimine. Tel. +372 38 48132. Eriarsti vastuvõtu aja tühistamine. Helistage tel. +372 38 48132 Taastava Kirurgia Kliinik - Home | Facebook pärnu haigla kirurgia Kulude ohjeldamine, tark töökorraldus ja tõhus juhtimine on endiselt meie haigla prioriteedid. Pärnu Hospital 2015. võetud laparoskoopiline kirurgia kasutusele eri soolesulguse. Pärnu Haigla - YouTube Sign in to like videos, comment, and subscribe. Sign in. Watch Queue Queue Pärnu Haigla SA kirurgiakliinik - 16366.ee Pärnu meditsiini varasem ajalugu selle asutuse peamine eestvedaja ning organiseerija, ei suutnud tema järeltulija aga sama, ning haigla lõpetas tegevuse üsna pea pärast dr J. Wisseli surma SA Viljandi Haigla kirurgiakliinik - Home | Facebook Pärnu mnt 67a Fertility Clinic Nordic günekoloogia, uroloogia, Medita kliinikul on Tartus ambulatoorse kirurgia erialadel kehtiv ravirahastamise leping Eesti Haigekassaga. Alates 2009. aastast töötab ta AS Lõuna-Eesti Haigla ja AS Valga Haigla üldkirurgina. Dr Merisalu on Tartu Kirurgide Seltsi liige. Kirurgiaosakond – AS Järvamaa Haigla pärnu haigla kirurgia Kirurgia, haiglaravi, polikliinik, häälehäirete-kabinet, kuulmiskeskus. Loe edasi; Lülisambakirurgia keskus. Seljavalu on kaasajal üks kõige sagedasem meditsiinilise abi poole pöördumise põhjus. Meie keskuse eesmärk on tagada lülisamba patoloogiaga patsientidele kaasaegne ning kõrge kvaliteediga ravi. Ida-Tallinna Keskhaigla "Õdede iseseisvate vastuvõttude külastatavus kasvab aasta-aastalt. Kui näiteks 2008. aastal käis õdede kabinettides kokku kuus ja pool tuhat patsienti, siis möödunud 2009. aastal juba ligemale 12 000 – kasv on märgatav. Iseseisvate vastuvõttudega on hõivatud üle 20 õe," tõdes SA Pärnu Haigla ... nfomaterjal - haiglateliit.ee Haigla koosseisus on kirurgia-, sise-, hamba-, taastus- ja hooldusravikliinik, kaheksa meditsiinilist teenistust ning hooldekodu. Haigla teenindab u 150 000 elanikuga piirkonda ning annab tööd u 1100-le töötajale, sh enam kui 160 arstile. Haiglal on koostööleping Tartu Ülikooli Kliinikumi ning Narva Haiglaga. Ida-Tallinna Keskhaigla SA Viljandi Haigla kirurgiakliinik. 219 likes. Kirurgiakliiniku eesmärgiks on areneda koos eriala arenguga maailmas. Üha enam võtame kasutusele CV Keskus tööpakkumine Kirurgia statsionaarse osakonna Taastava Kirurgia Kliinik . Taastava Kirurgia Kliinik ja Eesti Haigekassa allkirjastasid täna lepingu. Esimene leping, küll tollase Harju Haigekassaga, sai sõlmitud pea täpselt 25 aastat tagasi. Täname meie patsiente ja kolleega kannatlikkuse eest. Kuna osa hankest on veel pooleli siis sõlmitud lepingus on 40% vähem ambulatoorseid ravijuhte. Valvetelefonid | Kontakt | Ida-Tallinna Keskhaigla Kirurgia, haiglaravi, polikliinik, häälehäirete-kabinet, kuulmiskeskus. Loe edasi; Lülisambakirurgia keskus. Seljavalu on kaasajal üks kõige sagedasem meditsiinilise abi poole pöördumise põhjus. Meie keskuse eesmärk on tagada lülisamba patoloogiaga patsientidele kaasaegne ning kõrge kvaliteediga ravi. Images of Paernu Haigla Kirurgia Pärnu Haigla SA anestesioloogia, operatiiv- ja intensiivraviteenistus; Pärnu Haigla SA apteek; Pärnu Haigla SA diagnostikateenistus; Pärnu Haigla SA kiirabi; Pärnu Haigla SA kopsuhaiguste kabinet; Pärnu Haigla SA naha- ja suguhaiguste osakond; Pärnu Haigla SA naiste- ja lastekliinik; Pärnu Haigla SA Polikliinik; Pärnu Haigla SA


COOPER & HUNTER CH-M10K7B PORTATIIVNE / TEISALDATAV KONDITSIONEER, müük, kuulutus 82982564 - Kuldne Börs COOPER & HUNTER CH-M10K7B PORTATIIVNE / TEISALDATAV KONDITSIONEER ID: 82982564, muudetud 14:10 21.07.2019 Müüa eelmisel aastal soetatud vähekasutatud ning heas korras portatiivne konditsioneer Cooper & Hunter CH-M10K7B (pildil olev konditsioneeri must osa on hõbedane, nagu M09 ja M12 mudelil). Kaasas ka originaal kaugjuhtimispult ning otsikud/ventilatsioonitoru. Müügi põhjuseks asukoha vahetus. Seadet on lihtne ja mugav kasutada ning on ilus disainelement sinu koju/kontorisse. Rohkem infot (sh kasutusjuhend) leiad aadressilt: http://cooperandhunter.eu/catalogue/portable/


Kristiina Ehin tantsib poetessi raamidest välja - Eesti Päevaleht Kristiina Ehin tantsib poetessi raamidest välja Selle aasta Viljandi folk sai ajalooks juba kolme päeva eest ja suveleitsakus kümblev väikelinn jätkab oma tavalist elu. Luuletaja Kristiina Ehin viibib aga ikka veel seal, külastab sõpru, kuid hoiab ka tööd enda ligi. Kohtume Ehiniga tema tõlkija Ilmar Lehtpere kodus, Pauluse kiriku juures. Kohtumispaik pole juhuslik. Äsja on Briti kirjastuse Arc Publications mainekas Visible Poetsi sarjas ilmunud „Emapuhkuse” tekstidega „The Scent of Your Shadow”, Sujata Bhatti eessõnaga sümpaatses kujunduses kakskeelne luulekogu, mille üle mõlemad on silmanähtavalt ja põhjusega uhked. Olgugi et see on vaid üks Ehini tõlgetega raamatutest ja kirjandusajakirjadest, mis on Lehtpere raamatukogu laual päris kõrges virnas. Lehtpere kohtus Ehini luulega Saksamaal elades kuus aastat tagasi, kui nägi paari luuletust internetis. Aasta hiljem saatis ta luuletajale oma tõlkeid näha, need meeldisid ja nüüdseks on ta tõlkinud peaaegu kogu Ehini loomingu. — Kristiina, Ilmari tõlgetega on vist veidi seotud ka sinu viimane esinemine juuli alguses Inglismaal. Räägi palun sellest natuke täpsemalt. — Mul oli selline vahva esinemine Inglismaal Ledbury Poetry festivalil. Ledbury asub Bristoli ja Birminghami vahel. See on üsna väikene Rapla-suurune maakoht, aga paljud majad on Shakespeare’i-aegsed. Mulle väga meeldib luule ja kõrgkultuuri toomine väikestesse kohtadesse, see oli mulle hingelähedane festival. Mul paluti kaasa võtta kaks eesti muusikut ja ma valisin enda jaoks hetkel olulised regilaulikud, kes seda traditsiooni suudavad elavalt edasi kanda: Mari Kalkuni ja Anna Hintsi. Olime selline trio. Meie eeskava kestis tund aega – vaheldumisi minu luule ja regilaul. Kuulsime hiljem, et Eesti muutus meie esinemise kaudu tajutavaks ja tähendusrikkaks ka neile, kes sellisest kohast kunagi varem polnud kuulnud. Selles mõttes on iga muusik ja luuletaja välismaal esinedes ka meie kultuurisaadik. Täidan seda ülesannet rõõmuga. — Kuidas teid vastu võeti? — Saal oli puupüsti täis ja kõik mu luulekogud müüdi läbi. See esinemine tekitas suurt elevust! Eesti naistelaulus on nii palju väge, väljendusjõudu ja spontaansust. Regilaul ongi meie muinasluule, mille üle võime uhked olla. Õhtuti oli meil veel vabas vormis ülesastumisi. Suutsime panna kogu selle luuletajaskonna ja publiku regilaulu laulma ja labajalga tantsima. Eeslaulja huultelt saab regilaulu kordusi hästi lugeda, inimestel on tänapäevalgi väga vaja ühislaulu, ükskõik mis maalt nad on. Nüüd on meile tulnud pakkumisi esineda ka Eestis. Ja lisaks on tulnud veel üks pakkumine Šotimaale ja kolm pakkumist Inglismaale. See kaldub juba tuuri poole. — Oled eesti noorema põlvkonna luuletajatest üks enam tõlgituid. Mida tõlked peale reiside ja esinemiste sulle vaimses plaanis annavad? — Heal tasemel luule tõlkimine on täielik ime. Tore on selles imes osaline olla ja oma tekstidele uut eluvõimalust ja uusi rännuteid anda. Suures osas on see kõik toimunud tänu Ilmar Lehtperele. Inglise keele kaudu on mu luule eraldi kogudena jõudnud ka Walesi kõmri ja iiri keelde, praegu tõlgitakse mu luulet ja proosat šoti keelde. Väiksed vanad keeled, nagu meiegi oma, on mulle ikka eriliselt armsad. — Ilmar Lehtpere kirjutab sinu uue raamatu eessõnas luuletaja hääle kuulamisest. Et kui kuuled luuletajat lugemas teksti, mille oled tõlkinud, ja kui see kõlab õigesti, siis on tõlge õnnestunud. — Ma tunnen ka, et minu luule puhul on oluline, kuidas see minu häälega loetult kõlab. — Sobib sulle elu ratastel? — Praegu olen ennast nimetanud elukutselt rändluuletajaks, ei tea küll, kui kaua õnnestub sellist ametit pidada. Praegu tuleb väga palju ära öelda lapse pärast, ma ei taha olla selline kogu aeg ringi reisiv ema. Viis kuni kümme esinemist kuus, Eestis ja välismaal kokku – see on suhteliselt tavapärane graafik. Tore on maailma läbi luuletada, luulega rännata. Aeg-ajalt on rändlinnu tunne, kes käib ja laulab maailma eri paigus eri oksakeste peal. Kuigi luulereisid on mulle siiski ennekõike tööreisid. — Tundub, et sinu luuletuste teemad – pärimuse au sees hoidmine, tänapäeva hulluste kriitika, neiuks/naiseks olemine – on püsinud muutumatuna esimestest kogudest peale. Kas olidki selline kohe valmis ja väljakujunenud loovisiksus? — Mu enda jaoks on muidugi mu kujunemine olnud täis kõiksugu kriise ja murranguid. Ja ka elu Mohni saarel – tagantjärele mõeldes polnud see mingi väike flirt looduskauni kohaga, vaid tõsine enese proovilepanek ja eneseotsimine. Üksikul saarel elades oledki ürgloodusega silmitsi väga suure osa ajast. Paistab, et identiteediprobleemidega tuleb tegelda elu läbi. See, mis täna kätte leitud, ei tarvitse olla homme enam küllalt hea. Üks osa on mu enda väike mättake, teine see suurem küngas, mille peal seisame rahvuse, hõimuna, kogukondade, inimkonna, sugupooltena. Kui suudad oma identiteeditundele pihta saada, siis annab see hea enesetunde. Mida aeg edasi, seda vähem on minus ajalookultuse kummardamist. Ka regilaulus leian tohutult palju taaka. Sinna on kihistunud väga palju traagilisi ja hirmsaid teemasid, mis on meieni kandunud ja siiamaani meid mõjutavad. Psühholoogias räägitakse valukehadest, millega inimestel tuleb tegeleda. Meie rahvakultuuris ja ka kirjanduses on hulk selliseid valukehasid, millest on väga tervislik läbi näha ja läbi hingata. Ma kindlasti ei idealiseeri muinaskultuuri. Tahan seda näha värske pilguga. — Sa mainisid identiteeti, mis on seotud rahvusega. Kas sulle ei tundu tugev rahvuslik identiteet 21. sajandil pigem piirav? Teadlased märkisid hiljaaegu ka näiteks seda, et eestlased identifitseerivad end liiga palju rahvusena, samal ajal on riigi identiteet nõrk. — Ma ei kuulu nende hulka, kes leiavad, et riiki ja rahvust tuleb maha materdada, häbeneda ja võrreldes teistega end pidevalt alaväärsena tunda. Usun, et täpselt nii seda ehitame, nagu me ise oleme, ja igaühel on selles oma roll. Ilma riigita ja rahvuseta tänapäeva maailmas ei saa, vähemalt Euroopas mitte. Oleksime lihtsalt üks hääbuv hõim nagu paljud soome-ugri rahvad. Meie riik on täielik ime. Nüüd olen uuesti üle lugenud Jaan Krossi „Tabamatuse”, Jüri Vilmsi romaani. Minu meelest on see „Keisri hullu” kõrval kõige parem Jaan Krossi raamat. Imestan, et sellele on nii vähe tähelepanu pööratud, see võiks olla tõlgitud enamikusse suurkeeltesse. See teos kirjeldab üksikasjaliselt ja samas kõrgpoeetiliselt ühe riigi sündi. — Praegu tõlgitakse väga palju üht teist Eesti ajaloo teemalist romaani. Mida sina Sofi Oksaneni „Puhastusest” arvad? — Lugesin seda ja olin pärast kaks nädalat sügavas masenduses. Üks osa põhjusest oli ka see, et „Puhastus” on teos, mille kaudu Eestist räägitakse maailmale. Loomulikult on sedalaadi traagilisi asju ka olnud, aga minu teadmiste järgi ei käinud selle aja tunnetus mööda reetmisi, vaid üksteise toetamise radu. Kõik, mida mina olen kuulnud oma vanavanematelt, on olnud palju vennalikum ja õelikum. Selles raamatus oli väga palju õelust ja ma arvan, et see saab ka eestlaste märgiks. Kahjuks. Kui sellest raamatust üldistusi teha, siis kas tänapäeva eesti naine on võrksukkades prostituut, kes leitakse maanteekraavist? Hea küll, tal on „kuulsusrikas” minevik perekonnalooliselt ja on mõistetav, miks ta selline on. Ja kas 20. sajandi alguse eesti naine on see, kes armastuse nimel on võimeline oma õe ja tema pere surma saatma? Ja kas eesti mees on selline, kes istub punkris ja kannatab ja laseb naistel enda eest hoolitseda? Või kes rahva reedab, haiseb ja küüslauku õgib? Sellist musta pesu on absoluutselt igal rahval ja seda ei peaks maailma ees pesema. Minu üks rõõmsamaid elamusi eelmisel aastal oli, et valmis seriaal „Tuulepealne maa”, mis on meile vajalik sellise loona. Mina tundsin näiteks ära oma emapoolse suguvõsa Toomase Läänemaa suguvõsast ja isapoolse sellest linnalikust Kallaste perekonna liinist. Täieliku uhkusega vaatasin õdede Kallaste rolle selles seriaalis, need tegelased olid väga hästi välja mängitud. Seal seriaalis mängiti tegelikult esimest korda pildis ja sõnas läbi küüditamine. Tean kümneid ja kümneid eestlasi, kes nutsid seda vaadates. — Kui naisest kirjanik kirjutab keskmisest rohkem suhete või soo teemadel, siis liigitatakse ta mõnikord veidi kergema kaaluga „naiskirjanikuks”. Kas oled sellist lahterdamist kohanud? — Enda loomingu puhul pole ma sellist suhtumist märganud. Mul on huvipunkte ka kindlasti rohkem kui suhete teema või armastusteema. Samas olen uhke, et olen jõudnud ka suhete teemani. Üheks suureks murranguks mu kujunemises oli see, kui ma hakkasin julgema kirjutada tülist – inimeste, meeste-naiste vahelistest konfliktidest. Võib öelda, et sellega sain luuletajana täiskasvanuks. Noore luuletajana seadsin endale igasuguseid tabuteemasid. Kirjutasin oma magistritöö naisuurimusest. Mida aeg edasi, seda enam huvitun ka meeste identiteedist, soopõhistest konstrueeringutest. Minu uusimad novellid, mida ma kõige huvitavamaks pean, on kirjutatud mehe vaatepunktist. Tunnen, et maailma ajaloos on mehed nii palju kirjutanud naistest, loonud võimsaid naisfiguure, aga need on olnud meeste loodud naised. On aga väga vähe naiste loodud mehi. — Miks sa seda teed? — Mind huvitab. Tahan mehi paremini mõista. — Räägi palun oma sotsiaalsest närvist. Kuidas sa suhtud ideesse, et Eesti inimesed peaksid olema rohkem sotsiaalselt-poliitiliselt angažeeritud? — Imestan, et sotsiaalse närviga luuletajaid nimetatakse muid, aga mitte mind. Sotsiaalne närv on olnud mu loomingu olulisi kandejõude vähemalt alates „Luigeluulinnast”. Aga see pole mu luule ainus teema. — Kas sind huvitaks päevapoliitikas kaasa rääkida? — Vahetevahel tunnen selleks vajadust ja siis seda ka teen. Enamasti suudan väljendada kõike, mida tahan, oma luules ja proosas. — Kui jõuame sotsiaalsetest kohustustest õigusteni, siis kuidas suhtud sellesse, et paljudel Eesti loomeinimestel pole isegi haigekassakaarti? — Ma muutun kohe kurvaks selle teema peale, minul näiteks ei ole haigekassakaarti. Väga traagiline tegelikult. Otsin juba aasta aega endale null-koma-mis-kohaga töökohta, et saaksin haigekassakaardi, aga ikka väga raske on leida midagi, mis toetaks seda, mida ma muidu teen ja millele pühendunud olen. Hiljuti murdsin varbaluu ja olin jälle kiirabi patsient. Käin kiirabis kurku näitamas, kui haigeks jään. Või erakorralise meditsiini osakonnas, väga hea, et seegi olemas on. Aga noh, kirjanike liit peaks selle ära tegema. Kui juba on see kirjaniku elukutse olemas, millele Eesti kultuurkapital suuremeelselt kaasa aitab. See on töö nagu iga teinegi, see pole parem kui õunakorjaja või arvutispetsialisti töö, aga see võiks olla tunnustatud. Näiteks Skandinaavias ongi loomeliitude ülesanne selliste õiguste eest võitlemine. — Oled paar korda maininud oma proosat, on sul uus proosateos tulemas? — Veel ei tea, kas avaldan need tekstid luulega koos või tuleb proosaraamat eraldi. Minu maailmas on luule ja proosa koos, neil on üks ja seesama allikas. — Rääkisid küll äsja Vikerraadio saates „Mida sina viimati lugesid?” väga huvitava nurga alt Olavi Ruitlase „Naisest”, kuid mis raamatut sa tegelikult viimati lugesid? — Praegu lugesin Karl Ast Rumorit, tema mälestused oma noorusest on nii ägedalt kirjutatud. „Aegade sadestus”. See on suurepärane väliseestlase kirjutatud raamat, milles pole põrmugi sentimentaalset nostalgiat. Mõnes mõttes väga folkloorne raamat, poolenisti loen seda rahvaluuleteadlase huvist. — Mainisid kunagi ühes intervjuus, et läksid Tartu ülikooli kirjanduse õppetoolist üle rahvaluulesse, sest teoste põhjalik lahkamine kohutas sind kui alustavat autorit. — Mingil hetkel jooksis tõesti juhe kokku kirjandust õppides. Aga praegu näiteks igatsen kirjandusseltskondi taga. Mulle väga meeldib mõne teose üle ühiselt arutleda. Täiesti erinevate inimeste arvamust kuulda, vajan seda nagu õhku. Ja kui mu enda loominguõhtute järel tekib diskussioon, olen väga õnnelik, aga alati seda ei teki ega saa ka tekitada. See on oma olemuse kõnetamine, mida hea kirjandus tekitab ja mida endale rahuldust pakkuva kirjanduse kirjutamine tekitab. See on ka põhjus, miks mina selle alaga 20 aastat olen tegelenud. Aga mul ei ole programmi, et ma peangi seda tegema jääma. Näiteks praegu meeldib mulle väga tantsimine. — Mis liiki tants see on? — Tegelen salsaga, aga ka eesti pärimustantsuga. Mulle meeldib see, mis paaristantsudes tekib, milline energia tekib ja millised võimalused ja hoog. Meie põhjamaine kultuur on nii jäigalt paigal, nii ebakehaline tegelikult. Kuskilt maalt meile õpetatakse: istu paigal! Istu sirgelt! Ära liiguta! Minul on võtnud aastaid, et koolis tekitatud kehalisest krambist läbi murda. Siin Viljandi folgil käisin kuulamas ööülikooli loengut „Mida teha, kui on keha?” Maret Mursa Tormise juhatamisel, kes on Alexanderi tehnika õpetaja. Ta näitas kõigile, kuidas istuda oma teljel. Inimesed hakkasid hästi avatult talle oma kogemusi jagama. Üks asi, mis mulle meelde tuli, oli, et kui ma olin laps, siis tantsisin ringi. Kui mind praegu niimoodi liikuma panna, nagu ma siis liikusin, võiks seda nimetada tantsuks. See oli tuulehooga kaasa jooksmine, põranda või kõnniteede joonte vahel keksu hüppamine, äkilised jooksma hakkamised, keerutamised, keksimine. Täiskasvanud inimesel tekib ka impulsse ennast sel viisil liigutada, aga ta surub need kõik maha. Ta on selline väärikas, tal on oma identiteet: ma olen ärimees, ma olen luuletaja, ma olen laste ema. Tegelikult saab sellest kokku mingi kurb ja kammitsetud energia. Väga paljudes maailma kultuurides ei ole seda sellisel määral. — Mida tantsimine sulle annab? — See on lihtsalt üks rõõmus vahend endaga kontakti saamiseks. Paljud pärimustantsu mustrid on väga vanad. Neid oma kehaga korrates sa tegelikult korrastad iseennast. See on muidugi natuke maagilis-poeetiline maailmanägemine, aga minu peal see toimib. — Mis tunnet sinus tekitab, kui sind paigutatakse Eesti suurte poetesside jadasse? — Eesti luule oma poetesside jada kaudu on meil lahedalt naiste kätes küll. Samas mulle tundub, et see roll on ka hästi piiritletud ja maast lahti. Eeldab luigelikku ebamaisust, mis on alati ka mingi deformatsioon. Mulle öeldakse viimasel ajal tihti „poetess” ja siis ma tunnen, kuidas see mul sooja nirena mööda külgi maha voolab. See roll teeb oma sajakrooniseid ettekirjutusi ja sinna kinni jäänu ei tohiks nagu enam paljusid toredaid asju. Need on väga kitsad raamid tegelikult. Las see „poetess” jääb ilusaks soojaks nireks. Kristiina Ehin (snd 1977) Õppinud Tartu Ülikoolis kirjandust ja rahvaluulet •• Päevaseiskaja: muinasjutte Setumaalt ja mujalt Lõuna-Eestist = The man who made the sun stand still (Huma, 2009) •• Emapuhkus (Pandekt, 2009) •• Pillipuhujanaine ja pommipanijanaine (Huma, 2006) •• Kaitseala: Mohni 2004—2005 (Huma, 2005) •• Luigeluulinn (Huma, 2004) •• Simunapäev (Huma, 2003) •• Kevad Astrahanis: luuletusi 1992—1999 (Huma, 2000) •• The Scent of Your Shadow (Arc Publications, 2010) •• A Priceless Nest (Oleander Press, 2009) •• Mond liegt in meinem Blut (edition innsalz, 2009) •• The Drums of Silence (Oleander Press, 2007) •• Sömnlösa pa Sömnstranden (koos Andres Ehini ja Ly Seppeliga, NyNorden 2007) •• Noorkuuhommik = New Moon Morning (Huma, 2007) •• Som en tiger bland likadana randiga (Ariel skrifter, 2004) •• Esinenud Islandil, Iirimaal, eri soome-ugri rahvaste juures, Šotimaal, Walesis, Inglismaal, Taanis, Rootsis, Lätis jm. •• Kristiina Ehin pälvis kultuurkapitali tänavuse „Ela ja sära” stipendiumi. •• Peagi on ilmumas CD-na tema Ööülikooli loeng vetelkõndimisest.


Insumed Eesti – looduslik toode veresuhkru taseme langetamiseks – Made in US Insumed Eesti – looduslik toode veresuhkru taseme langetamiseks Sõiduk diabeet nr 1 – Vähenda veresuhkru aitab ainevahetus insuliini – Hoiatus hüpoglükeemiat, suurendab immuunsus – Normaliseerib ainevahetus Insumed kuidas kasutada? Toidulisand on valmistatud mugavateks kapsliteks sisekasutuseks. Soovitatav inimestele, kellel on kõrge veresuhkur, II tüüpi diabeet või endokriinsüsteemi haiguste ennetamine. Looduslike koostisosade tegevus on suunatud insuliini ja vere glükoositaseme tootmise kontrolli taastamisele, heaolu parandamisele ja võimalike komplikatsioonide ennetamisele. Tootel on kvaliteedisertifikaadid, seda müüakse ametlikult Euroopa Liidu riikides, sellel on tuhandeid positiivseid ülevaateid nii ostjate kui ka ekspertide poolt. Selles ülevaates püüame välja selgitada Insumed vere glükoosisisalduse vähendamiseks peamised kasulikud omadused ja eelised võrreldes konkurentidega. Arstid on pikka aega nimetanud suhkruhaigust tänapäeva maailma peamiseks probleemiks. Igal aastal kasvab kogu maailmas nende krooniliste haigustega patsientide arv, kes peavad ravile kulutama tohutuid summasid. Endokriinsüsteemi häirete tõttu toimuvad tõsised muutused kogu organismi seisundis, pankrease ja kilpnäärme talitlus on häiritud ning tekivad nägemisprobleemid. Üks diabeedi iseloomulikke sümptomeid on püsiv suukuivus, aeglane vere hüübimine ja nõrkus kehas. Mõnikord avaldub haigus naha punetuse või lööbena. Haiguse esimeste sümptomite korral peate viivitamatult abi otsima endokrinoloogilt, kes võtab analüüse ja määrab ravi. Viimase paari aasta jooksul on teadlased püüdnud tuvastada looduslikku päritolu koostisosi, mis suudaksid kõrvaldada hüpoglükeemia põhjused ja stabiliseerida patsiendi seisundit, põhjustamata kehas kõrvalreaktsioone. Üks selle teema uusimaid teaduslikke avastusi on Insumed looduslik toode veresuhkru taseme langetamiseks. Kapslite peamine eelis on koostisosade 100% taimne koostis. See muudab toote päriliku eelsoodumuse või ülekaaluliste probleemidega inimeste jaoks täiesti ohutuks diabeedi ennetamiseks. Insumed kapslid 2. tüüpi diabeedi korral aitab vähendada veresuhkru taset patsiendi vanusenormini palju kiiremini kui enamik teisi analooge. Pealegi on tootel täiendavad omadused. Insumed kuidas see töötab: Kiirendab liigse suhkru väljutamist kehast. Normaliseerib pankrease ja kilpnäärme seisundit. Parandab vereringesüsteemi seisundit. Soodustab liigse rasva loomulikku põletamist. pärsib suhkrutahet ja liigset söögiisu. Alates toote esimestest päevadest suureneb kehalise aktiivsuse tase, apaatia ja peavalud kaovad. Valemil on kasulik mõju alajäsemete vereringe parandamisele, stabiliseerib urineerimist ja tugevdab immuunsüsteemi. Selle toidulisandiga veresuhkru taset reguleerides saate minimeerida endokriinsüsteemi komplikatsioonide või edasise halvenemise võimalikke riske. See suurendab vastuvõetavas dieedis olevate toitude loetelu, suurendab teie tootlikkust ja aktiivsust ning naudib taas elu. Paljud eksperdid on märganud, et diabeedi kapslit võtnud patsiendid on kaotanud vajaduse pidevalt insuliini süstida. Mu abikaasa on 54-aastane ja elab diabeeti juba üle 10 aasta. Varem pidi ta apteekidest regulaarselt ostma veresuhkru kontrollimiseks insuliini või ravimeid. Kuid selle ravi mõju oli ainult nii kaua, kuni ta pillid võttis. Otsisime tõhusamat ravimit ja otsustasime raviarsti soovitusel Insumed tellida. Mu mees hakkas seda vitamiinikompleksi võtma ja mõne päeva pärast tundis ta end palju paremini. Pärast 1 kuuri kadusid talle iseloomulikud sümptomid ja mis kõige tähtsam – tulemus püsis kaua. Nüüd läbib ta regulaarselt kord kuue kuu jooksul tervise tugikursusi ja see on talle piisav. Mul on väga hea meel, et funktsioon Insumed osta Eestis on nüüd saadaval. Enne seda pidin paluma oma õel, et ta saadaks mulle need kapslid teisest riigist. Proovisin palju erinevaid diabeediravimeid, kuid alles pärast seda tundsin tõesti head efekti. Soovitan toodet kõigile, kellel on samad terviseprobleemid. Praegu on Insumed Eesti ametlikult müügil sertifitseeritud edasimüüja saidil. See on ainus tõeline viis originaalse toote tellimiseks ja koju toimetamiseks. Ärge otsige kapsleid ravimipoodidest ega ravimipoodidest. Esitage oma tellimus juba täna, samal ajal kui Insumed hind on kõige tulusam! Tähelepanu! Püüame oma lugejaid harida ainult parimate tervise- ja ilutoodete osas, kuid me pole müüja. Memberxxlis loobub igasugusest vastutusest selle toidulisandi kvaliteedi või ohutuse eest. Lisateabe saamiseks pöörduge konsultantide poole, külastades tootja ametlikku veebisaiti. Previous Previous post: Rhino Gold Gel Ireland – Guaranteed Penis Enlargement Next Next post: Insumed Česká republika – přírodní produkt na snížení hladiny cukru v krvi


§ 12 Biolagunevad jäätmed


text: Marss on neljas planeet Päikesest ja Päikesesüsteemi üks väiksemaid planeete, olles suurem ainult Merkuurist. Marss sai nime Rooma sõjajumala järgi ning seda hüütakse punaseks planeediks, sest planeedi pinnal laialt levinud raud(III)oksiid annab sellele punase värvuse. See on Maa tüüpi planeet, millel on õhuke atmosfäär ja pinnavormid, mis meenutavad Kuu kraatreid ja Maal esinevaid orgusid, kõrbeid ja polaaralasid. Et Marsi ja Maa pöörlemistelgede kalle on enam-vähem ühesugune (vastavalt 23°59' ja 23°27'), ilmnevad Marsilgi aastaajad ja kliimavöötmed, kuid ringjoonest erineva orbiidi tõttu on temperatuuri muutumine keerukam. Planeedil asuvad Olympus Mons, mis on suurim vulkaan ja kõrguselt teine mägi Päikesesüsteemis, ning Valles Marineris, mis on üks suurimaid kanjoneid. Marsil on kaks kuud, Phobos ja Deimos, mis on väikesed ja ebakorrapärase kujuga ning teadlased arvavad, et need võivad olla asteroidid, mis on Marsi orbiidile jäänud. Enne esimest möödalendu Marsist, mille sooritas Mariner 4, spekuleeriti, et selle pinnal võib olla vedelat vett. Marineri möödalennul tehtud pildid kujutasid vastupidi oodatule kõrbelist ja tühja planeeti, millelt vett ei leitud. Hilisematel mehitamata missioonidel on leitud tõendeid, et Marsil olid kunagi suured alad veega kaetud. 2005. aastal leiti poolustelt jääd ning kulgur Spirit leidis ühest proovist veemolekule. Phoenixi maandur leidis 2008. aastal planeedilt vett ning NASA teatas 28. septembril 2015, et leidis Marsi pinnalt voolavat soolast vett. Marsil tegutsevad seitse kosmoseaparaati, millest kuus asuvad orbiidil ja üks planeedi pinnal. Orbiidil tiirlevad 2001 Mars Odyssey, Mars Express, Mars Reconnaissance Orbiter, ExoMars Trace Gas Orbiter, MAVEN ja Mars Orbiter Mission ning planeedi pinnal on Curiosity. Teleskoobiga on see Maast poole väiksem punakas planeet hästi vaadeldav iga 15–17 aasta tagant suure vastasseisu ajal, kui Marsi ja Maa vaheline kaugus on ainult 55–60 mln km. Sel ajal paistab Marss taevas niisama heledalt kui Veenus. Marsi kirjeldus Marsi diameeter ekvaatori kohal on 6974 km, pindala 144,8 miljonit km2, ruumala 163,18 miljardit km3 ja tihedus 3940 kg/m3. Planeedi mass on 11% Maa omast (6,4219*1023 kg) ja sealne gravitatsioon on umbes 38% Maa omast. Esimene kosmiline kiirus on 3,6 km/s ja paokiirus 5,0 km/s. Sisestruktuur Marss on kihilise ehitusega planeet, millel on tihe metalliline tuum ja mida katavad väiksema tihedusega kihid. Praeguste mudelite järgi on tuuma raadius 1794 ± 65 km ja see koosneb peamiselt rauast ja niklist, ning 16–17% ulatuses väävlist. Tuuma ümbritseb vahevöö, mis on vorminud mitmed tektoonilised ja vulkaanilised pinnavormid. Teadlased pole vahevöös aktiivsust tuvastanud. Planeedi pindmisest kestast ehk koorest on leitud mitmeid keemilisi elemente, peamiselt leidub seal räni, hapnikku, rauda, magneesiumi, alumiiniumi, kaltsiumi ja lämmastikku. Koor on keskmiselt 50 km paksune, maksimaalse paksusega 125 km. Maakoor on seevastu 40 km paksune ehk Marsiga võrreldes õhem. Geoloogia Marss on kiviplaneet, mis koosneb ränist, hapnikust, metallidest ja teistest keemilistest elementidest, mis moodustavad sealseid kivimeid. Marsi pind koosneb peamiselt basaldist, kuid mõnes piirkonnas on basalt ränirikkam ja sarnaneb Maal leiduvate andesiitsete kivimitega. Planeedi pinnalt on leitud ka hematiiti ja oliviini. Suur osa planeedi pinnast on kaetud raud(III)oksiidi tolmuga. Marsil puudub magnetväli, aga on leitud tõendeid et planeedil võis see kunagi olla. Praegu arvatakse, et Marsil esines 4 miljardit aastat tagasi laamtektoonika, aga see lõppes, kui planeedi tuum jahtus. Marsi tuuma jahtumine oli ilmselt ka põhjuseks, miks planeet kaotas oma magnetvälja. Magnetvälja kadumisel ja päikesetuule mõjul kaotas Marss peaaegu kogu oma atmosfääri kosmosesse. Pärast planeetide tekkimist tabasid planeete mitmed asteroidid ja umbes 60% Marsi pinnalt on leitud sellest perioodist pärinevaid kraatreid. Marsi põhjapoolkeralt on leitud hiiglaslik kraater, Põhja polaarnõgu, mis on mõõtmetega 10 600 × 8500 km ja katab 40% planeedist. See kraater on 4 korda suurem kui Aitkeni kraater Kuul ja on suurim kraater, mis Päikesesüsteemist on leitud. Marsil on mõningane geoloogiline aktiivsus säilinud ja näiteks 19. septembril 2008 leidis Mars Reconnaissance Orbiter tõendeid, et ühel 700 meetri kõrgusel kaljul oli toimunud laviin. Marsi pinnas Enamik Marsi pinda on punakas kivikõrb. Heledamad alad, nn mandrid, on keskmiselt 3 km kõrgemad tumedatest, nn meredest. Mandritel on meteoriidikraatreid rohkem kui meredel, mis viitab sellele, et viimased on tekkinud hiljem. Väiksemad kraatrid (läbimõõduga alla 3 km) on tuulte ja liivatormide mõjul tasandunud. Mäeahelike ja orgude kõrguste vahe küünib 14 km-ni. Marsil asub kustunud vulkaan Olympus Mons, mille jalami läbimõõt on 600 km, kraatri läbimõõt 80 km ja kõrgus 24 km. Silma paistab 5000 km pikkune, 120 km laiune ja kuni 8 km sügavune lõhe Valles Marineris. Osa pinnavorme – kuivanud jõesänge meenutavad orud, poolenisti ärauhutud valliga kraatrid – lubavad arvata, et varem on Marsil olnud vett. Seda kinnitavad ka marsikulgurite Spirit ja Opportunity tehtud pinnaseanalüüsid. Hüdroloogia Marsil on õhurõhk väga madal ja atmosfäär Maa omast sada korda hõredam, mistõttu pole Marsil vedelas olekus vett. Poolustel asuvad kaks jääga kaetud ala, mis võivad koosneda jäätunud veest ja kui lõunapooluse jää sulatada, kattuks kogu planeet 11 meetri paksuse veekihiga. Mars Expressi ja Mars Reconnaissance Orbiteri mõõtmised on tuvastanud jäätunud vett mõlemal poolusel ja keskmistel laiuskraadidel. 31. juulil 2008 leidis NASA maandur Phoenix Marsi pinnasest jäätunud vett. Marsi pinnavormid viitavad sellele, et kunagi oli Marsi pinnal vedelat vett. Planeedi pinnal olevad looklevad pinnavormid, mis on tuntud ka kui Marsi kanalid, on ühe hüpoteesi kohaselt tekkinud voolavast veest. Üks suuremaid kanaleid on Ma'adim Vallis, mis on 700 km pikk, 20 km lai ja 2 km sügav. Noorim kanal arvatakse olevat moodustunud kõigest paar miljonit aastat tagasi. Mujal esinevad orgude võrgustikud sarnanevad maiste valglatega. Nende võrgustike kuju ja levik toetavad teooriat, et Marsil sadas kunagi vihma ja lund. Kunagisele vedela vee olemasolule viitavad ka teatud mineraalide olemasolu Marsi pinnal. Marsilt on leitud hematiiti ja götiiti, mis tekivad vahel vee olemasolul. 2004. aastal leidis Opportunity jarosiiti, mis tekib ainult vedela vee olemasolul ja tõestab, et kunagi pidi Marsil olema vedelat vett. Hiljutisim tõend, et Marsil oli kunagi vedelat vett, on kipsi leidmine Marsi pinnalt. Kipsi leidis detsembris 2011 marsikulgur Opportunity. Mõned teadlased arvavad, et madalad põhjapoolkera tasandikud võisid kunagi olla kaetud sadu meetreid sügava ookeaniga, kuid see hüpotees on veel vastuoluline. Märtsis 2015 teatasid teadlased, et see ookean võis olla Põhja-Jäämere suurune. See teooria tekkis, kui teadlased võrdlesid vee ja deuteeriumi hulka Marsi atmosfääris ning nende ainete hulka Maal. Uurimise tulemusel avastati, et Marsil on kaheksa korda rohkem deuteeriumi, kui on Maal ja sellest võib järeldada, et iidsel Marsil pidi olema märkimisväärselt rohkem vett. Curiosity kulgur on Gale'i kraatrist leidnud suure koguse deuteeriumi, kuid see kogus pole piisav, et võiks kindlalt kinnitada ookeani olemasolu. Samas on mõned teadlased hoiatanud, et teooria on kinnitamata ja Marsi kliimamudelid pole veel kinnitanud, et planeet oli veekogude olemasoluks piisavalt soe. Polaaralad Marsil on mõlemad poolused kaetud kuni paarikümne meetri paksuse jääga. Kui poolusel on talv, on see pidevalt varjus ja põhjustab temperatuuri languse. Temperatuuri langemisega sadestub 25–30% atmosfäärist süsihappelumena planeedi pinnale. Kui poolus saab taas päikesevalgust, toimub süsihappelume sublimeerumine, mis tekitab tuuli kiirusega 400 km/h. Need tuuled transpordivad suuri koguseid veeauru ja tolmu, ning tekitab kiudpilvi. Veeaurust tekkinud pilvi pildistas 2004. aastal kulgur Opportunity. Lõunapoolusel võib mõnes piirkonnas süsihappelumi tekkida kuni meetripaksuste tahvlitena. Kevade saabumisel soojeneb planeedi maapõu ning sublimeeruv süsihappegaas tekitab tahvlite all suure rõhu, mis viib pealispinna purunemiseni. Tahvlite purunemine tekitab geisritega sarnanevaid süsihappegaasipurskeid. Selliste pursete tagajärjel tekivad jääle mustad laigud ning lehviku- ja ämblikukujulised jäljendid. Geograafia ja pinnavormide nimetamine Esimestena kaardistasid Marsi pinda Johann Heinrich Mädler ja Wilhelm Beer. Nad püstitasid hüpoteesi, et enamus Marsi pinnavormidest on püsivad ja määrasid täpsemalt ära Marsi pöörlemisperioodi. 1840. aastal joonistas Mädler kümne aasta vaatlusmaterjalide põhjal esimese kaardi Marsist. Beer ja Mädler jätsid pinnavormidele nimed panemata ja tähistasid need tähtedega, pannes näiteks Sinus Meridiani tähiseks "a". Tänapäevased Marsi kohanimed pärinevad mitmest kohast. Näiteks kraatrid, mis on laiemad kui 60 km, on nimetatud surnud teadlaste ja kirjanike järgi, kes on panustanud Marsi uurimisse. Kraatrid, mille diameeter on alla 60 km, on nimetatud linnade järgi, kus elab vähem kui 100 000 elanikku. Suurte tasandike nimed on kas "Marss" või "täht" eri keeltes ja väikesed tasandikud on nimetatud jõgede järgi. Suurte pinnavormide nimesid on ka muudetud, et kajastada uusi teadmisi nende kohta. Näiteks Nix Olympica nimetati ümber Olympus Mons'iks, kui saadi teada, et see on mägi. Marss on jaotatud kaheks eri piirkonnaks, mille albeedo on erinev. Heledamaid piirkondi nimetati kontinentideks ja neile anti nimesid nagu Arabia Terra (Araabia maa) või Amazonis Planitia (Amazonase tasandik). Tumedamaid piirkondi peeti meredeks ja sellest tulenevad nimed Mare Erythraeum, Mare Sirenum ja Aurorae Sinus. Marsi ekvaator määrati planeedi pöörlemise järgi, kuid keerulisem oli määrata Marsi algmeridiaan. Esimestena panid selle paika Mädler ja Beer, kui nad koostasid esimesi Marsi kaarte. Pärast seda kui Mariner 9 saatis 1972. aastal Maale rohkelt pilte Marsi pinnast, määrati algmeridiaan väikese kraatri Airy-0 järgi, mis asub Sinus Meridianis. Kuna Marsil pole ookeane ja seetõttu pole seal ka merepinda, tuli kõrguse nullpunkt samuti kokku leppida. Kõrguse nullpunktiks sai kõrgus, kus atmosfäärirõhk on 610,5 Pa (6,105 mbar). Vulkaanid Olympus Monsi kilpvulkaan, on kustunud Marsi vulkaan, mis asub Tharsise platool, kus asub ka muid suuri vulkaane. Olympus Mons on umbes kolm korda kõrgem kui 8,8 km kõrgune Džomolungma. Olympus Mons on Päikesesüsteemi kõrgeim vulkaan ja sõltuvalt mõõtmismeetodist Päikesesüsteemi kõrgeim või kõrguselt teine mägi. Eri allikad pakuvad mäe kõrguseks 21,9–27 km. Augud NASA kosmosesond Mars Odyssey on Arsia Monsi külgedelt avastanud seitse auku, mis võivad olla võimalikud sissepääsud Marsi koobastesse. Koobaste sissepääsude laiused varieeruvad 100–252 meetrini ja need on vähemalt 73–96 meetrit sügavad. Koopad on saanud nimed avastajate abikaasade järgi ja need on tuntud kui seitse õde. Kuna valgus ei pääse eriti sügavale, võib nende sügavus ja laius olla tunduvalt suuremad. Ainsaks erandiks on Dena, mille sügavus on 130 meetrit. Teadlased arvavad, et koopad võivad olla kaitstud päikeseloidete, väikeste meteoriitide ja UV-kiirguse eest. Atmosfäär Marss kaotas oma magnetvälja ilmselt 4 miljardit aastat tagasi ja selle põhjuseks arvatakse olevat asteroidide tabamused. Magnetvälja puudumise tõttu mõjutab päikesetuul ionosfääri. Päikesetuul hõrendab väliskihist aatomeid eemaldades Marsi atmosfääri ning seetõttu on rõhk Marsi pinnal on võrreldav õhurõhuga Maal 35 km kõrgusel maapinnast. Marsi atmosfäär koosneb peamiselt süsihappegaasist (96%), argoonist (1,93%), lämmastikust (1,89%) ja hapnikust (0,3%). Atmosfääris leidub ka veeauru, kuid seda on nii vähe, et kui kogu veeaur sadestuks Marsi pinnale, moodustaks see vaid 0,02 mm paksuse veekihi. Marsi atmosfäärist on leitud ka metaani, kuid seda on seal väga vähe ja see pärineb kindlatest piirkondadest. Teadlased on leidnud kaks piirkonda, kus seda tekib ja arvatakse, et Marss toodab 270 tonni metaani aastas. Metaan püsib Marsi atmosfääris lühikest aega (0,6–4 aastat) ja selle tekkimise põhjusteks on pakutud vulkanismi, komeete ja mikroorganismide tegevust. Kliima Kõigist Päikesesüsteemi planeetidest sarnaneb Marss kõige enam Maaga, sest nende pöörlemistelgede kalle on enam-vähem ühesugune. Marsi aastaajad on Maa omadest kaks korda pikemad, sest Marsi aasta on peaaegu kaks Maa aastat. Pinnatemperatuur on sõltuvalt aastaajast +35 °C kuni −143 °C. Suur temperatuuri kõikumine on põhjustatud õhukesest atmosfäärist mis ei suuda suurt hulka Päikese soojust säilitada, madalast rõhust ja Marsi pinna madalatest soojuskadudest. Planeet on Päikesest 1,52 korda kaugemal kui Maa ja Marss saab seetõttu 57% vähem päikesevalgust. Marsi orbiidi ekstsentrilisusel on kliimale ja aastaaegadele suur mõju. Kui Marss on periheeli lähedal, on lõunapoolkeral suvi ja põhjapoolkeral talv ja kui planeet on afeeli lähedal, on põhjapoolkeral suvi ja lõunapoolkeral talv. Selle tulemusena on aastaajad lõunapoolkeral äärmuslikumad kui põhjapoolkeral. Lõunas võivad suvised temperatuurid olla 30 °C soojemad kui põhjapoolkeral. Marsil on Päikesesüsteemi suurimad tolmutormid. Tormid varieeruvad väikesel alal olevast kuni kogu planeeti katvate tormideni. Need tekivad enamasti siis, kui Marss on Päikesele lähedal, sest see tõstab planeedi temperatuuri. Orbiit ja pöörlemine Marsi keskmine kaugus Päikesest on 230 miljonit kilomeetrit ja ta teeb täistiiru 687 Maa päevaga. Marsi kaugus Maast on 55–400 miljonit km. Marsi ööpäev ehk sol kestab 24 tundi 39 minutit ja 35,244 sekundit ja Marsi aasta kestab 1,8809 Maa aastat ehk 1 aasta 320 päeva ja 18,2 tundi. Marsi on orbiidi ekstsentrilisus on 0,09 – Päikesesüsteemi planeetidest on sellest ekstsentrilisem ainult Merkuuri orbiit. 1,35 miljonit aastat tagasi oli Marsi orbiidi ekstsentrilisus umbes 0,002 ehk tunduvalt vähem kui tänapäeval Maal (0,0167). Marsi orbiidi ekstsentrilisus on teiste planeetide gravitatsiooni mõju tõttu tasapisi suurenemas ja Marsi ja Maa vaheline kaugus on järgmise 25 000 aasta jooksul tasapisi vähenemas. Kaaslased Marsi kuud Phobose (kreeka keeles 'hirm') ja Deimose ('ahastus') avastas 1877 Asaph Hall. Nad on kogu Päikesesüsteemi kaks planeedile kõige lähemal asuvat looduslikku kaaslast: nad asuvad Marsi keskmest vastavalt 9370 ja 23 520 km kaugusel. Mõlemad suurused on väiksemad Päikesesüsteemi nelja suurima planeedi läbimõõdust. Phobos ja Deimos on arvatavasti juhuslikult Marsi külgetõmbejõu mõjupiirkonda sattunud asteroidid. Need on korrapäratu kujuga kaljurahnud: nende mõõtmed on vastavalt 25×21×19 km ja 15×12×11 km. Neilgi leidub meteoriidikraatreid ja lõhesid. Phobos tõuseb (läänest) ja loojub (itta) kolm korda ööpäevas, sest ta tiirleb kiiresti: tema tiirlemisperiood on 0,32 Maa päeva. Deimose tiirlemisperiood on 1,26 päeva, ehk teisisõnu tõuseb ja loojub ta 4 päeva jooksul 3 korda. Marsi uurimine Marssi on uuritud tuhandeid aastaid ja esimesed vaatlusandmed pärinevad Vana-Egiptuse astronoomidelt. Marssi on vaadeldud Maalt, kuid suurem osa infost pärineb 20. ja 21. sajandil Marsile saadetud kosmosesondidelt, automaatjaamadelt ja kulguritelt. Seisuga 19. veebruar 2021 olid Marsi orbiidil 2001 Mars Odyssey, Mars Express, Mars Reconnaissance Orbiter, ExoMars Trace Gas Orbiter, MAVEN, Mars Orbiter Mission ja Mars Hope Mission ning planeedi pinnal kulgurid Curiosity ja Perseverance. Marsile on oma kosmoseaparaate saatnud Ameerika Ühendriigid, Euroopa, Nõukogude Liit, India, Hiina ja Araabia Ühendemiraadid. Mehitatud missioone Marsile plaanivad mitmed agentuurid ja tähtajaks on planeeritud 2030. aastad. Thomas Gangale leiutas 1985 Marsi tulevaste kolonistide jaoks kalendri, mille nimetas oma poja järgi Dariuse kalendriks. Vaata ka Marsi atmosfäär Gale'i kraater Marsi laavatunnelid Marsi maasarnastamine Nakhliit Victoria kraater Marsi missioonide loend Viited Kirjandus Ülo-Ilmar Veltmann. "Marss: planeet, kus on elu?". Tallinn, Valgus 1968. 79 lk Välislingid Marss Interaktiivne astronoomiaõpik Marsil avastati süsihappegaasi purskavad geisrid Eesti Päevaleht, 21. august 2006 Salapärane välgatus NASA Marsi-fotol ajab inimesed ärevile Eesti Päevaleht, 12. juuni 2008 NASA leidis Marsilt jääd Postimees, 21. juuni 2008 Kaivo Kopli. Marsi kahepalgelisuse saladus võib olla lahendatud – asteroiditabamus Eesti Päevaleht, 27. juuni 2008 Kaivo Kopli. Marsi-kulgureil viis tööaastat täis Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2009 Kalev Kask. Marsil võis vett leiduda 1,25 miljonit aastat tagasi Eesti Päevaleht, 2. märts 2009 Siim Sepp. Metaan kaob Marsi atmosfäärist vähem kui aastaga Novaator, 22. september 2010 Jaan-Juhan Oidermaa. Marsi kaaslase vastuolulisse päritolusse hakkab selgus saabuma ERR Teadus, 29. september 2010 Heiki Suurkask. Marsi kroonika: tahtsime parimat, välja kukkus nii nagu alati Eesti Päevaleht, 26. oktoober 2016


Ehk tegu siis tõesti "radioaktiivse" teemaga


text: Poleštšuki sõnul on see tingitud mitmetest põhjustest. Nimelt on üha rohkem inimesi huvitatud välismaal pigem püsitöökoha leidmisest, hooajaline põllumajandustöö on enamasti raske ja näiteks lõunariikides kestab hooajatöö enamasti kuus kuud, mis on paljudele (eriti tudengitele) liiga pikk aeg. Samuti on vähenenud hooajatööde pakkumiste arv, eriti näiteks Norras ja Rootsis. «Sageli on tööandja ja hooajatöödel käinud inimeste rahulolu töösuhtega kaasa toonud selle, et kontaktid hoitakse alles ja käiakse mitmel hooajal sama tööandja juures töid tegemas,» toob Poleštšuk välja ühe põhjuse, miks veebiportaalidest on hooajatöid järjest raskem leida. EURESe Eesti projektijuhi Marta Traksi sõnul tellisid nad hiljuti uuringu, kus üks küsimus oligi, kui suur on huvi välismaale tööle minna, mis tingimustel ja kui pikaks ajaks. Positiivne huvi oli 42 protsendil vastanutest, aga üle poole inimestest oleksid nõus minema välismaale tööle vaid siis, kui palk oleks üle 2000 euro. «Siin tekivadki käärid. Kui minna hooajatööle, siis seal väga suurt raha ei teeni. Sissetulek sõltub väga palju näiteks ilmast. Kui sajab paduvihma, siis maasikaid korjata ei saa ja tasu väheneb tunduvalt,» rääkis Traks.