text: Kass - Albert Kass s. 01/05/2015 | Pesaleidja Kass - Albert Kass s. 01/05/2015 OMA LOO JUTUSTAB TEILE TILLUKE RÄÄBIS ALBERT KASS. Tere! Mina olen Albert! Albert Kass! Eesnime sain Monaco vürst Albert II ning oma perenime kuulsa eesti supermodell Carmen Kassi järgi. Miks? Siililegi ju selge - olen sama kuulus ja oman sama palju võimu nagu Albert ning välimuselt teen silmad ette pooltele supermodellidele, välja arvatud ehk Victoria's Secreti inglitele, neile jään natuke alla. Jäite uskuma, jah? Kahjuks pean aga leppima reaalsusega ja tunnistan ennast ametlikult Pesaleidja MTÜ kõige inetumaks ja väetimaks kassipojaks! Õnneks on Pesaleidja kassitoas mõni vana päss veel inetum kui mina, need vabatahtlikud võtavad sinna ikka igasuguseid rääbakaid vastu! Ehk huvitab teid, kust ma tulin? Jaa, see on ka sama "rõõmustav" nagu mu välimuski. Sündisin kassikoloonias, olin üks paljudest üleliigsetest kassidest, keda mitte kellelgi vaja polnud. Nälg näpistas, kirbud närisid karva ja lest sügeles kõrvas. Külm oli ka! Jäin haigeks ja silmad kipitasid. Silmanägemine muutus järjest viletsamaks. Õnneks ilmusid meie koloonia juurde head inimesed, kes hakkasid meile toitu panema, muidu oleks lõpp üsna ligidal olnud, sest mis jahimees ma oma ühe kinnimädanenud silma ja teise kohe-kohe haigeks jääva silmaga olnud oleks! Ronisin suurest näljast oma toitjale õla peale ja piiksusin talle, et vajan abi! Toitja viis mind ja mu sõbra mõnusa pappkasti sees pealinna Pesaleidja vabatahtliku juurde ja sealt edasi on mu elu ikka teise pöörde võtnud! Silm hakkas iga päevaga vähem kipitama, kui mu uus toitja sinna mingit salvi määris. Kirbud ei närinud enam nii hullusti ja tundub, et nüüd on nad täitsa kadunud peale seda, kui mingi külm löga mu turjale pandi. Mu selja ja pea peal olevad karvutud sügelevad laigud on kasvanud uue ja paksu karva alla peale seda, kui mind mingi imelikult lõhvana vahendiga piserdati. Ja mis kõige mõnusam - pai saan ka! Teate kui mõnus on pai? Muidugi teate, te pole ju tänaval elanud :) Ühesõnaga, oli mis oli, aga ma luban, et kasvatan varsti kõik oma karvutud laigud uhke karvaga täis ja äkki lähikuudel saan karva isegi läikima! Arvestades seda toiduhulka, mis ma sekundiga alla neelan, siis peaks see päris varsti juhtuma. Lisaks luban, et mu punnkõht muutub veel paksemaks ja ma pole enam selline kõhna vibalik, vaid ikka korralik suur kass, kes oma tulevast maja valvab ning kõik koerad minema peletab! Ma saan läbi kõikide kassidega, sest olen ju pärist kassikolooniast! Lisaks ei karda ma mitte kedagi, sest siin ilmas pole midagi, mida ma juba näinud poleks! Silm jääb mul ehk natuke häguseks, aga kellele ei meeldi, siis vahtigu neid ninnunännu pikakarvalisi topskeid, keda siin Pesaleidja hoiukodudes jagub! Minu uus pere peab hindama ikka tõelisi väärtusi nagu minu igavene truudus ja lõpmatu armastus, mida ma saan pakkuda! Ja mis peamine - muutun iga päevaga järjest kaunimaks, seega ei pea minu puhul kartma, et nunnust kassipojast saab ükskord vana igav kõuts! Ma pole kunagi nunnu olnudki... Olen saanud kõik parasiitide vastased tõrjed ning oman isiklikku kiipi ja passi. Kui soovid minuga tutvuma tulla, siia täida palun Pesaleidja kuulus tüütu ankeet ning minu toitja kutsub sind siis siia meile külla! PS! Varu aega, sest mu toitja istub iga hommik ja õhtu siin minu juures ja üritab minust ilusaid pilte saada! Ei pea vist mainima, et tal ei õnnestu see! Vähemalt mitte sel nädalal:)


VSport | 2011 detsember 12 VSport.ee Posts made in detsember 12th, 2011 Judokuldade jagamisel vennaarmu ei tuntud Võru spordikeskuse judosaali tatamil käis nädalavahetusel tänavusi maakonna meistreid selgitamas kokku 60 eri vanuses judokat. Võrumaa judoklubi Rei ühe eestvedaja, sensei Enno Raagi sõnul võib võistluse tasemega igati rahule jääda. „Eri põhjustel jäi osa võistlejaid küll tulemata, aga need, kes kohal olid, näitasid ilusat ja kompromissitut maadlust,” ütles ta. Suurima üllatusega lõppes laupäeval Võru spordikeskuse Olümpiavõitja auhinnavõistluselt neli esikohta Võru spordikooli lapsed võitsid laupäeval Tartus toimunud olümpiavõitja Jaak Uudmäe auhinnavõistlustel kolmikhüppes neli esimest ja kolm teist kohta. Kuni 16aastaste poistest võitis 13.57ga esikoha Ranet Kikkas, kuni 15aastastest poistest 12.47ga Martin Paakspuu ja kuni 11aastastest poistest 9.25ga Rene Mõttus. Kuni 14aastaste tüdrukute seas oli uue Võrumaa omaealiste rekordi 11.16ga parim Hanna-Mai Vaikla. Teise koha saavutasid Rei järelkasv võitis Kiddo Shiail kolm medalit Laupäeval Tallinnas toimunud laste judoturniiril Kiddo Shiai võitis Võru Rei judoka Egerti Kiisk 2002.-2003. aastal sündinud poiste kehakaalus kuni 29 kg esikoha. Kehakaalus kuni 32 kg saavutas Jürgen Kobin teise ja Randel Päästel kolmanda koha. Vibulaskurid lõpetasid aasta sisekarikavõistlustega Sõmerpalu valla vibulaskur Ragnar Raag sai laupäeval Tartumaal Lähte spordihoones toimunud Eesti sisekarikavõistlustel vibulaskmises juunioride arvestuses 506 (254 + 252) silmaga neljanda koha ning meeste võistlusel 503 (258 + 245) silmaga kümnenda koha. Mõlemal võistlusel lasti kahel korral 18 meetrilt 30 noolt. Kokkuvõtted tänavusest koolispordiaastast Võrumaa koolispordi ühendus tegi läinud nädalal kokkuvõtte tänavustest Võrumaa koolinoorte spordimängudest. Kuni 9. klasside arvestuses võitis suurematest koolidest esikoha Võru Kesklinna gümnaasium (2. Võru Kreutzwaldi G, 3. Parksepa KK), keskmisest koolidest Kuldre kool (2. Puiga PK, 3. Kääpa K) ning väkestest koolidest Mõniste kool (2. Krabi PK, 3. Haanja kool). 10.-12. klasside arvestuses kuulus esikoht Han Hendrik Piho jõudis USAs taas punktikohale Han Hendrik Piho teenis punkte teiselgi USAS Park Citys toimunud kahevõistluse kontinentaalkarikasarja individuaaletapil, mille ta lõpetas 28. kohaga. Eilse etapi võitis ameeriklane Taylor Fletcher, Piho kaotas talle 2.16,7ga. Hüppevõistluses sai Võrumaa noormees 83,5 meetri pikkuse hüppega 41. koha, 10 km suusatamises oli tema aeg päeva 20. Fletcher tõusis 180 punktiga ka karikasarja liidriks, Piho on


source: fineweb

text: Valitsus jagas kultuuripreemiad BNS - Valitsus määras teisipäeval riiklike kultuuripreemiate saajad. Kultuuripreemia (200.000 krooni) pikaajalise väljapaistva loomingulise tegevuse eest määrati Hugo Lepnurmele postuumselt. 100.000-kroonised aasta kultuuripreemiad said mullu linastunud mängufilmi "Georgica" eest Sulev Keedus, Madis Kõiv, Evald Aavik, Rein Kotov ja Roland Kolman. Eri Klas saab aasta kultuuripreemia kontserttegevuse ja oluliste muusikaürituste initsieerimise eest ja Jaan Kross romaani "Paigallend" eest. Lavastaja Lembit Peterson saab preemia lavastuste "Antigone", "Väiksed komöödiad", "Pelleas ja Melisande" ning "Harjumuse jõud" eest Teatrumis ja Eesti Draamateatris ning helilooja Eino Tamberg saab preemia IV sümfoonia eest. Riigi spordipreemia pikaajalise tegevuse eest (100.000 krooni) saab korvpallitreener Ilmar Kullam silmapaistvate sportlike tulemuste eest tippsportlasena, treenerina, õppejõuna ja korvpallikoolkonna kujundajana. Mitmevõistleja Erki Nool saab 50.000-kroonise aastapreemia maailmakarikasarja võidu ja Euroopa meistritiitli võitmise eest kümnevõistluses, treener Mati Alaver Eesti murdmaasuusatamise rahvuskoondise ettevalmistamise eest Nagano taliolümpiamängudeks ja Valter Lenk üliõpilasspordi arendamise ja Tartu üliõpilasmängude ellukutsumise eest. Preemiad antakse üle vabariigi aastapäeval Toompeal.


text: Kas oled turist või hoopis ärireisil, Quentin Design Hotel Berlin on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Berliin. Vaid 1 km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Kadewe, Kammergericht kohtumaja, Europa-Center kaubanduskeskus vahetu lähedusega. Quentin Design Hotel Berlin pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Berliin's. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: parkla, ühine salong/TV-ala, lift, WiFi , pakihoid. Hotellis on 58 imeilusat numbrituba, igaühes minibaar, LCD/plasmaekraaniga teler, in room safe, traadita internetiühendus (tasuta), vann. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Berliin külastuse põhjus, on Quentin Design Hotel Berlin perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


§ 5 Jäätmete kogumine ja sortimine


source: CulturaX

text: Full HD vandaali- ja ilmastikukindel mini kuppelkaamera DCS-6210 Full HD mini kuppelkaamera on vandaali- ja ilmastikukindel kaamera, mis sobib kasutamiseks keerulistes oludes. Ehitatud karmide keskkondade jaoks Olles spetsiaalselt disainitud kasutamiseks keerulistes oludes, omab kaamera DCS-6210 tugevndatud metallist standarditele IK-10 (vandaalikindlus) ja IP-66 (ilmastikukindlus) vastavat korpust. See tähendab, et ta suudab vastu panna ka tugevale jõule ning töötab ka raskete ilmastikutingimuste korral. Lisaks on kaameral PoE port, mis tähendab, et ta saab võrguühenduse ja toite ühe juhtme kaudu. Kuna kaamera toite saamiseks ei ole enam vaja elektripistikut, lihtsustab see kaamera paigaldamine märgatavalt. HD kvaliteediga videovalve Kaameral DCS-6210 on megapiksline pildisensor, mis kindlustab kõrgekvaliteedilised momentvõtted ja video resolutsioniga kuni 1080p Full HD. Suurema detailsuse kindlustab ePTZ, mis võimaldab suurendada pilti huvipakkuvast piirkonnast. Täielik, laiendatav valvelahendus DCS-6210 näol on tegu iseseisva valvelahendusega, võimaldades momentvõtete ja videote salvestamist MicroSD-kaardile, ilma et vajataks arvuti või võrgusalvestusseadme olemasolu. Kaameraga on kaasas D-Link D-ViewCamTM tarkvara, mis võimaldab kasutajatel vaadata kuni 32 võrgukaamera pilti ühel ekraanil, määrata e-mail hoiatusteated, luua salvestamisgraafikuid ning kasutada liikumisandurit, et salvestada otse kõvakettale. Salvestage momentvõtteid ja videot automaatselt liikumispõhise salvestamise kaudu või vastavalt salvestusgraafikule, mille saate ise määrata. • 1/2.7-tolline 2 megapiksel progressiivne CMOS sensor • 10-kordne digitaalne suurendus • Fikseeritud objektiiv, 4.3 mmm F2.0 Horisontaalne 79° Vertikaalne 43° Diagonaal 90° • IP-66 ilmastikukindel • IK-10 vandaalikindel • 16 seadistatavat privaattsooni • Muudetavad omadused: white balance, brightness, saturation, contrast, sharpness, BLC • H.264/MPEG4 multikaast striimimine • 16:9 – 1920x1080 (kuni 15 kaadrit/s), 1280x800, 1280x720, 800x450, 640x360, 480x270, 320x176, 176x144 kuni 30 kaadrit/s • 4:3 – 1440x1080 (kuni 25 kaadrit/s),1024x768, 800x600, 640x480, 480x360, 320x240, 176x144 kuni 30 kaadrit/s • Toetab 802.2af PoE • MicroSD/SDHC kaardipesa IPv6, IPv4, TCP/IP, UDP, ICMP, DHCP klient, NTP klient, DNS klient, DDNS klient (D-Link), SMTP klient, FTP klient, HTTP / HTTPS, Samba klient, PPPoE, UPnP Port Forwarding, RTP / RTSP/ RTCP, IP filtering, QoS, CoS, multikaast, IGMP, ONVIF Compliant


text: Nõukogu koosseisud ELi Nõukogu on üks juriidiline isik, kuid tuleb kokku kümnes eri koosseisus, sõltuvalt arutlusel olevast teemast: Nõukogu koosseisude vahel puudub hierarhia, kuigi üldasjade nõukogul on eriline koordineeriv roll ja ta vastutab institutsiooniliste, haldus- ja horisontaalküsimuste eest. Välisasjade nõukogul on samuti eriline pädevus. Kuna nõukogu on üks juriidiline isik, võib igaüks tema kümnest koosseisust võtta vastu teise koosseisu pädevusse kuuluva nõukogu akti. Seetõttu ei mainita ühegi nõukogu poolt vastu võetud seadusandliku akti puhul koosseisu. Üles Üldasjade nõukogu Üldasjade nõukogu koordineerib Euroopa Ülemkogu kohtumiste (ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumised) ettevalmistamist. Üldasjade nõukogu ülesanne on tagada, et töö nõukogu eri koosseisudes oleks järjepidev. Lisaks koostab üldasjade nõukogu ELi mitmeaastase finantsraamistiku (ELi seitsme aasta eelarve, millega nähakse ette kõigi programmide ja tegevuste rahastamine), teostab järelevalvet ELi laienemisprotsessi ja ühinemisläbirääkimiste üle ning tegeleb ELi institutsionaalset ülesehitust puudutavate küsimustega. Samuti võib Euroopa Ülemkogu teha üldasjade nõukogule ülesandeks käsitleda mis tahes muid küsimusi. Kuidas üldasjade nõukogu töötab? Üldasjade nõukokku kuuluvad peamiselt kõigi ELi liikmesriikide Euroopa asjade ministrid. Euroopa Komisjoni esindab sõltuvalt arutluse all olevast teemast tavaliselt institutsioonidevaheliste suhete volinik. Üldasjade nõukogu istungid toimuvad kord kuus. Üles Välisasjade nõukogu Välisasjade nõukogu vastutab ELi välistegevuse eest, hõlmates suurt hulka teemasid, alates välis- ja kaitsepoliitikast kuni kaubanduse, arengukoostöö ja humanitaarabini. Ta töötab Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud suuniste alusel välja ja viib ellu ELi välis- ja julgeolekupoliitikat. Välisasjade nõukogu peamine ülesanne on koos Euroopa Komisjoniga ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel tagada liidu välistegevuse ühtsus, järjepidevus ja tõhusus. Kõrge esindaja ja liikmesriigid võivad esitada välisasjade nõukogule ettepanekuid ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Euroopa Komisjon võib samuti esitada ühiseid ettepanekuid koos kõrge esindajaga ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Kuidas välisasjade nõukogu töötab? Välisasjade nõukogu koosneb kõigi ELi liikmesriikide välisministritest. Sõltuvalt päevakorrast tulevad selles nõukogus kokku ka: - kaitseministrid (ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika) - arenguministrid (arengukoostöö) - kaubandusministrid (ühine kaubanduspoliitika). Välisasjade nõukogu istungeid juhatab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja – praegu on sellel ametikohal Catherine Ashton. Siiski, kui välisasjade nõukogu arutab ühise kaubanduspoliitika küsimusi, juhatab istungit ELi Nõukogu kuuekuulist eesistumist teostava liikmesriigi esindaja. Kõrget esindajat abistab Euroopa välisteenistus (EEAS). Välisasjade nõukogu tuleb kokku üks kord kuus. Üles Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) TMajandus- ja rahandusküsimuste nõukogu vastutab ELi poliitika eest kolmes põhivaldkonnas: majanduspoliitika, maksuküsimused ja finantsteenuste reguleerimine. Tema pädevusse kuuluvad ka ELi ühisraha eurot puudutavad õiguslikud ja praktilised küsimused. Samuti koordineerib ta ELi seisukohti selliste rahvusvahelisel tasandil kohtumiste jaoks nagu G-20, Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank ning vastutab kliimamuutuste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate rahvusvaheliste läbirääkimiste finantsaspektide eest. Kuidas ECOFINi nõukogu töötab? ECOFINi nõukogusse kuuluvad kõikide liikmesriikide majandus- ja rahandusministrid. Istungitel osalevad ka asjaomased Euroopa Komisjoni volinikud. ECOFINi nõukogu tuleb kokku ka spetsiaalseteks istungiteks, millel osalevad liikmesriikide eelarveministrid ning Euroopa Komisjoni eelarve ja finantsplaneerimise volinik, et koostada ELi iga-aastane eelarve. ECOFINi nõukogu istungid toimuvad üldiselt kord kuus. Üles Justiits- ja siseküsimuste nõukogu Justiits- ja siseküsimuste nõukogu arendab koostööd ja ühist poliitikat mitmesugustes piiriülestes küsimustes, eesmärgiga luua kogu ELi hõlmav õigusel rajanev ala. Piiriülesed küsimused hõlmavad põhiõiguste tagamist, kodanike vaba liikumist, kodanikukaitset, varjupaiga- ja sisserändeküsimusi, piiriülese organiseeritud kuritegevuse ühist uurimist, ELi julgeolekustrateegiat, sealhulgas terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, küberkuritegevust ja vägivaldset radikaliseerumist. Kuidas justiits- ja siseküsimuste nõukogu töötab? Justiits- ja siseküsimuste nõukogusse kuuluvad kõikide ELi liikmesriikide justiits- ja siseministrid. Justiitsministrid tegelevad õigusalase koostööga nii tsiviil- kui kriminaalõiguse valdkonnas ning siseministrid vastutavad muu hulgas piirihalduse ja politseikoostöö eest. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu tuleb kokku tavaliselt iga kahe kuu tagant. Taani, Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale täielikult teatavate justiits- ja siseküsimustega seotud meetmete rakendamises või osalevad selles teatud tingimustel. Üles Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu teeb tööd tööhõive tasemete suurendamise ning elu- ja töötingimuste parandamise nimel, tagades inimeste tervise ja tarbijate kaitse kõrge taseme ELis. Kuidas tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu töötab? Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus tulevad kokku kõikide ELi liikmesriikide tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste eest vastutavad ministrid. Istungitel osalevad ka asjaomased Euroopa Komisjoni volinikud. Üldiselt toimub neli tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungit aastas. Kaks istungit pühendatakse tavaliselt üksnes tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga seotud teemadele. Üles Konkurentsivõime nõukogu Konkurentsivõime nõukogu teeb tööd konkurentsivõime tugevdamiseks ja majanduskasvu suurendamiseks ELis. Konkurentsivõime nõukogu tegeleb nelja suurema poliitikavaldkonnaga, milleks on siseturg, tööstus, teadus- ja innovatsioonitegevus ning kosmos. Kuidas konkurentsivõime nõukogu töötab? Sõltuvalt päevakorrast kohtuvad konkurentsivõime nõukogus kõikide liikmesriikide ministrid, kes vastutavad kaubanduse, tööstuse, teadus- ja innovatsioonitegevuse, majanduse ja kosmosevaldkonna eest. Istungitel osalevad ka asjaomased Euroopa Komisjoni volinikud. Istungid toimuvad vähemalt neli korda aastas. Üles Transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu Transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu teeb tööd selle nimel, et täita ELi eesmärgid transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas, milleks on kaasaegsete, konkurentsivõimeliste ja tõhusate turgude ja infrastruktuuride rajamine ning üleeuroopaliste transpordi-, side- ja energiavõrkude loomine. Kuidas transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu töötab? Transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu koosseis ja istungite arv varieerub sõltuvalt arutluse all olevatest päevakorrapunktidest: - transpordiministrid kohtuvad tavaliselt neli korda aastas; - energeetikaministrid kohtuvad kolm või neli korda aastas; - telekommunikatsiooniministrid kohtuvad kaks korda aastas. Istungitel osalevad ka asjaomased Euroopa Komisjoni volinikud. Üles Põllumajanduse ja kalanduse nõukogu Põllumajanduse ja kalanduse nõukogu võtab vastu õigusakte mitmetes valdkondades, mis on seotud toiduainete tootmise, maaelu arengu ja kalavarude majandamisega. Kuidas põllumajanduse ja kalanduse nõukogu töötab? Põllumajanduse ja kalanduse nõukogus kohtuvad ministrid igast ELi liikmesriigist. Enamikku liikmesriike esindab mõlema sektori puhul üks minister, osa liikmesriike aga saadab kaks ministrit – ühe ministri põllumajanduse ja teise ministri kalandusvaldkonna jaoks. Istungitel osaleb ka Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik või merenduse ja kalanduse volinik. Istungid toimuvad tavaliselt kord kuus. Üles Keskkonna nõukogu Keskkonna nõukogu vastutab ELi keskkonnapoliitika eest, sealhulgas keskkonnakaitse, ressursside mõistliku kasutamise ja inimeste tervise kaitse eest. Keskkonna nõukogu tegeleb ka rahvusvaheliste keskkonnaküsimustega, eelkõige kliimamuutuste valdkonnas. Kuidas keskkonna nõukogu töötab? Keskkonna nõukogusse kuuluvad ministrid, kes vastutavad konkreetselt keskkonnaga seotud küsimuste eest. Euroopa Komisjoni esindavad istungitel nii keskkonnavolinik kui kliimameetmete volinik. Keskkonna nõukogu kohtub umbes neli korda aastas. Üles Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu käsitletavad poliitikavaldkonnad kuuluvad liikmesriikide pädevusse. ELi roll hariduse, noorte, kultuuri ja spordi valdkonnas on seega näha ette liikmesriikide vahelise koostöö raamistik teabe ja kogemuste vahetamiseks ühist huvi pakkuvates valdkondades. Mõnel juhul, kui aluslepingud seda lubavad, võib EL võtta ka seadusandlikke meetmeid. Näiteks audiovisuaalküsimustes ja diplomite vastastikuse tunnustamise valdkonnas. Hariduspoliitika on samuti strateegia „Euroopa 2020” üks põhielement. Kuidas hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu töötab? Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukokku kuuluvad kõikide ELi liikmesriikide hariduse, kultuuri, noorte, meedia, kommunikatsiooni ja spordi valdkondade eest vastutavad ministrid. Nõukogu täpne koosseis sõltub konkreetsel istungil arutatavatest teemadest. Nõukogu istungitel osaleb ka Euroopa Komisjoni esindaja – tavaliselt hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorte volinik. Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu tuleb kokku kolm või neli korda aastas, sh kaks korda täies koosseisus. Üles


Delfi: Lolli mängivad(40) Dokumendid, mille abil maadevahetused teoks said, ei olnud kindlasti eriti lihtsate killast. Seetõttu mõjub kummastavalt Villu Reiljani väide, et tema ei saa aru neist materjalidest, millega teda riigiprokuratuuris tutvustati.Praeguse maadevahetusskandaali osalised on valinud taktika, et nemad ei saa aru, milles neid süüdistatakse. Lihtsamas keeles öeldakse, et mängivad lolli. Eriti kehtib see Reiljani kohta, sest kinnitada, et mingit maadevahetust ei olnudki, pole tal ju võimalik. Ja rebaselikult kavalat ja nutikat Luua-Villut on igatahes veel varavõitu seniilsuses kahtlustada. Kui kunagi Eesti Pangast kümme miljonit mehele pandi ja Siim Kallas pika vintsutamise käigus õigeks mõisteti, siis tabas mäletatavasti kõiki teisigi protsessiga seotuid mälunõtrus. Mitte keegi ei mäletanud enam kohe mitte kui midagi. Mittemäletamist on täitsa edukalt rakendanud ka Edgar Savisaar: lindistas, kes lindistas, mis tähtust sel on. Juhtivad eetikud on osundanud sellele, et juba kahtluste tekkimist võib süüdiolemiseks pidada — kahtlustest piisab, et poliitik peaks tagasi tõmbuma. Ent maadevahetusega on seotud ka mittepoliitikuid, eelkõige ärimehi, ja nende suhtes paistavad kehtivat teised standardid. Merko juhi tagasiastumist ei peeta millegipärast vajalikuks, kuigi ka tema on avaliku elu tegelane. Skandaali peakangelane Villu Reiljan näitas ennast igatahes viimasti täies relvastuses ehk siis kahe tippadvokaadi vahel ning teatas, et võitlus on alanud. Ent kui juba võitlust peetakse, siis ei maksaks vahest vaimunõtrust kilbile tõsta. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17185365


source: wikipedia

text: Boeing 717 on lennukitootja Boeing kahemootorine, kitsakereline lennuk. Lennukitüüp on jätkuks McDonnell-Douglas MD-95 projektile. Lennuk mahutab kuni 117 reisijat ning suudab lennata kuni 3820 kilomeetri kaugusele. Lennuk kasutab kahte Rolls-Royce BR715 mootorit, mis asuvad lennuki sabaosas. Esimene lennuk anti üle aastal 1999. 14. jaanuaril 2005 teatas Boeing, et lõpetab järgmisel aastal 717 tootmise. Aastani 2006, mil tootmine lõpetati, toodeti 156 lennukit Boeing 717. Tehnilist Lennukil on kaks reaktiivmootorit, mis asuvad kere sabaosas. Lennuk on 8,9 m kõrge, salong 313 cm lai. Viited Välislingid Boeing 717 koduleht Fotod Boeing Reisilennukid McDonnell Douglas


text: Ordinaalarv |See artikkel räägib hulgateooria mõistest; ordinaalarvudeks nimetatakse ka järgarve| |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Positsioone jadades käsitatakse naturaalarvudena (mida väljendatakse järgarvudega "esimene, teine, kolmas, ..." (element)), mis moodustavad lõplikud ordinaalarvud. Selle üldistuse juures on otsustav, et nagu ka jadade korral, on olemas vähim positsioon (ordinaalarv null) ja igal elemendil (välja arvatud võib-olla leiduv viimane element) on üheselt määratud järglane. Et (lineaarsetel) järjestustel, mis neid tingimusi täidavad, võib ikka veel olla väga erinevaid struktuure, siis lisatakse tingimus, et iga alamhulga korral leidub minimaalne positsioon, ning jõutakse täielike järjestusteni. Ordinaalarvud võimaldavad üldistada jadadega piirduva tõestusmeetodi matemaatilise induktsiooni kui tahes suurtele hulkadele või ka pärisklassidele, mis on täielikult järjestatud. Matemaatilise induktsiooni üldistust nimetatakse transfiniitseks intuitsiooniks. Seevastu hulga suuruse (elementide arvu) kirjeldus viib kardinaalarvu mõisteni ("üks, kaks, kolm, ..."). Georg Cantoril oli idee, kuidas saab mõlemat mõistet (arv kui suurus ja arv kui positsioon) hulgateooria raames lõpmatutele hulkadele üldistada; sest kuna nad lõplike hulkade korral langevad kokku, tuleb neid lõpmatute hulkade korral eristada. Kardinaalarvud defineeritakse ordinaalarvude erijuhuna. Ordinaalarvude kogum, mida enamasti tähistatakse või , ei moodusta tänapäeva hulgateoorias – täpselt nagu ka mitte kardinaalarvude kogum – hulka, vaid pärisklassi. Ordinaalarvud on olulised hulgateoorias. Teistes matemaatika valdkondades kasutatakse ka teisi üldistatud indekseeringuid, mis opereerivad täielikust järjestusest erinevate järjestustega. Näiteks topoloogias kasutatakse võrke ja filtreid, mis üldistavad koonduvuse mõistet. Sisukord Avastuslugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Tänapäevase ordinaalarvude mõiste töötas olulises välja Georg Cantor. Põhiidee leidis ta uurides reaalmuutuja funktsioonide trigonomeetriliste ridadena esitamise ühesust. Siiski ei osutunud ordinaalarvude teooria nendes uurimustes lõpuks viljakaks. Eduard Heine töödest oli teada, et vahemikus pidevatel funktsioonidel on alati ühene esitus trigonomeetrilise reana. Cantor näitas (1870), et see on õige iga funktsiooni korral, mille trigonomeetriline rida kõikjal koondub. Küsimusele, kas on olemas teisi funktsiooniklasse, millel on see omadus, ei ole sellega aga veel vastatud. Juba Heine teoreem on õige funktsioonide korral, mis on peaaegu kõikjal pidevad, st lõpliku hulga mittepidevuskohtadega. Ühesuse küsimus on samaväärne küsimusega, kas trigonomeetrilise rea võrdumine nulliga hulgal \ toob kaasa ka koefitsientide ja nulliga võrdumise. Selle omadusega hulki nimetatakse U-tüüpi hulkadeks (prantsuse sõnast unicité 'ühesus') ja kõiki teisi hulki M-tüüpi hulkadeks (multiplicité 'mitmesus').[1] Lõplikud hulgad on seega U-tüüpi hulgad. Funktsiooni kahekordsel integreerimisel saadakse Riemanni funktsioon:[2] Kui on lineaarne, siis on kõik ja võrdsed -iga. Nii et kui mingi hulga kohta tõestataks, et sellest, et \ , järeldub funktsiooni lineaarsus, siis oleks sellega ka tõestatud, et on U-tüüpi hulk. Cantor kasutab seda ideed artiklis "Über die Ausdehnung eines Satzes aus der Theorie der trigonometrischen Reihen"[3] aastast 1871 ja näitab: "Kui (p,q) on mingi vahemik, milles on vaid lõplik arv hulga P punkte, siis on F(x) selles vahemikus lineaarne ..." (seal lk 131) Kui on lõpmatu, siis on tal vähemalt üks kuhjumispunkt. Cantor nimetab hulga kuhjumispunktide hulka tuletatud hulgaks ja tähistab seda , hulga tuletatud hulka tähistab ta jne. (vt hulga tuletis). Kui pärast lõplikku arvu samme jõutakse lõpliku hulgani , siis nimetab Cantor hulka -liiki hulgaks. Cantor teeb kindlaks, et funktsiooni lineaarsust vahemikus sab tõestada ka siis, kui hulka kuulub lõplik arv hulga punkte, kusjuures selle väite korrektsus ei sõltu naturaalarvu väärtusest. Tühja mitmekordse tuletisega hulgad on alati U-tüüpi. Selles artiklis ei välju Cantori kaalutlused veel lõplike iteratsiooniprotsesside raamidest; ent seal sisalduvad juba mõttemustrid, mis hiljem hakkasid kujundama kogu hulgateooriat. Ta omistab reaalarvude näitlikustamisele geomeetriliste punktidega teisejärgulise rolli, defineerides reaalarve Cauchy jadadena ratsionaalarvude hulga A elementidest. Nende jadade hulka tähistab ta B ja defineerib seal A korral kasutusel olevad tehted. Cauchy jadad hulga B elementidest moodustavad uue hulga C. Seda protsessi saab teoreetiliselt lõpmatuseni jätkata. Cantor hakkab nüüd mõistma punkti all mingite hulkade A, B, C, ... elemente. Niisuguste korrastatud hierarhiate ehitamine, mille korral üleminek ühelt astmelt teisele toimub piirprotsesside kaudu, on hiljem saanud uute hulgateoreetiliste mõistete kasutuselevõtu sagedaseks vahendiks. Selline hierarhia on äratuntav ka ordinaalarvude puhul. Pärast seda tööd trigonomeetriliste ridade kohta nõrgenes Cantori huvi funktsioonide trigonomeetrilistesse ridadesse arendamise ühesuse tarviliku ja piisava tingimuse vastu. Seda küsimust uurisid hiljem väga intensiivselt Paul Du Bois-Reymond, Charles-Jean de La Vallée Poussin, William Henry Young, Arnaud Denjoy, Nina Bari, Raichmann ja Dmitri Menšov, jõudmata siiski rahuldava tulemuseni.[1] Cantor ise pühendus ülesandele klassifitseerida punktihulki selle järgi, millal tuletamise protsess lõpeb. Hulki, mille korral see toimub lõpliku arvu sammud järel, nimetab Cantor esimest liiki hukadeks. Hulk on täpselt siis esimest liiki hulk, kui ühisosa on tühi. Loomulik mõte on seejuures teha just see hulk esimeseks tuletiseks teist liiku hulkade transfiniitses järjestuses. Cantor tähistan selle . Sellele järgnevad tuletised Cantor kirjutab artiklis "Über unendliche, lineare Punktmannichfaltigkeiten" aastast 1880:[4] "Konsekventsel edasiminekul saadakse suktsessiivselt edasised mõisted: jne; me näeme siin dialektilist mõistemoodustust, mis viib üha edasi ning jääb seejuures igasugusest suvast vabana iseeneses paratamatuks ja konsekventseks." Selles mitte viie leheküljegi pikkuses artiklis on välja joonistatud sama hästi kui kogu tee, kuidas naturaalarvudest saab arendada täieliku transfiniitse ordinaalarvude süsteemi. Ordinaalarvude mõiste defineeris ta siis kahes artiklis "Beiträge zur Begründung der transfiniten Mengenlehre" (1895/97)[5] täielikult järjestatud tüüpide järjestustüübina. Naturaalarvud ja järjestatud hulgad[muuda | redigeeri lähteteksti] Ordinaalarvud on tänapäeva matemaatikas hulgateooria mõiste. Et defineerida neid naturaalarvude üldistusena, on loomulik paigutada naturalarvud hulgateoreetilisse hierarhiasse.[6] Sealjuures kuulutatakse tühi hulk naturaalarvude jada nulliks. Tühi hulk on niisiis naturaalarvude Peano aksiomaatikas spetsiaalselt esiletõstetud ja ekspolitsiitselt defineerimata ilma eelkäijata arv. John von Neumanni ettepaneku järgi defineeritakse siis iga järgmist arvu juba defineeritud arvude hulgana: [7] - ... - ... Hulgad , , on kuulumisseose () suhtes täielikult järjestatud. Näiteks on arvul 4 elemendid 0, 1, 2, 3, mis järjestatakse 0 < 1 < 2 < 3. Sellepärast kirjutatakse ka . Niisiis on naturaalarv väiksem kui arv , kui on hulga element. Kogu naturaalarvude hulga kohta määratletakse: . Hulk on Peano aksiomaatika mudel. Selle olemasolu tagatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias lõpmatuse aksioomiga. Motivatsioon ja definitsioon[muuda | redigeeri lähteteksti] Ordinaalarvude teooria on abstraheeriv teooria, mis abstraheerub hulga elementide "tegelikust loomusest" ning uuritakse ainult niisuguseid omadusi, mida saab tuletada elementide järjestusest. Edasi defineeritakse: bijektsiooni → täielikult järjestatud hulgalt ≤ täielikult järjestatud hulgale ≤ nimetatakse järjestusisomorfismiks ehk sarnaseks teisenduseks, kui ≤ ja ≤ on kõikide korral ekvivalentsed. Öeldakse, et hulgad ja on järjestusisomorfsed (ehk sarnased) ja kirjutatakse , kui ja vahel on järjestusisomorfism gibt. Kõigi omavahel järjestusisomorfsete hulkade kogum on ekvivalentsusklass, mida nimetatakse järjestustüübiks. Saab näidata, et iga lõplik täielikult järjestaud hulk on järjestusisomorfne (täpselt) ühe naturaalarvuga. Peale selle on täiesti järjestatud hulga kohta kolm väidet ekvivalentsed: 1.) Ta on lõplik. 2.) Pöördjärjestus on täielik. 3.) Igal mittetühjal alamhulgal on suurim element. See pakub aluse naturaalarvude üldistamiseks ordinaalarvudeks, mis valitakse spetsiaalsete täielikult järjestatud hulkadena nõnda, et iga täiesti järjestatud hulk on järjestusisomorfne täpselt ühe ordinaalarvuga. Niisiis on iga ordinaalarv ühe teatud järjestustüübi esindaja. Järgnev definitsioon parandab Cantori lähenemist ja selle andis esimesena John von Neumann:[7] Definitsioon I. (eeldab regulaarsuse aksioomi: Hulka nimetatakse ordinaalarvuks, kui hulga iga element on ka hulga osahulk ning on sisaldumisseose suhtes täielikult järjestatud. Niisugune hulk on automaatselt täielikult järjestatud tulenevalt regulaarsuse aksioomist, mis ütleb: igal mittetühjal hulgal on element , millel ei ole ühisosa hulgaga . Naturaalarvud on selle definitsiooni järgi ordinaalarvud. Näiteks on arvu element ja ühtlasi alamhulk. on samuti ordinaalarv, vähim transfiniitne (igast naturaalarvust suurem) ordinaalarv. Neumanni definitsioonil on esimese definitsiooni ees see eelis, et ta määratleb aksiomaatilise hulgateooria raames laitmatult defineeritud hulgateoreetilise objekti. Iga täielikult järjestatud hulk on järjestusisomorfne täpselt ühe ordinaalarvuga, mida enamasti tähistatakse . Märkused ja teised definitsioonid[muuda | redigeeri lähteteksti] Kõikide hulkade ekvivalentsusklassid järjestusisomorfismi suhtes on tänapäeva matemaatika seisukohast problemaatilised, sest nad on "haaramatult suured objektid", mis erinevalt von Neumanni ordinaalarvudest on defineeritud geneetiliselt, mitte substantsiaalselt. Nende olemasolu eeldatakse naiivses hulgateoorias ilma eksplitsiitse põhjenduseta ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooria raames ei saa seda ordinaalarve kasutamata põhjendada. Igas hulgateoorias nimetatakse ordinaalarvudeks niisuguseid objekte, mis rahuldavad ordinaalarvu aksioomi.[8] See ütleb: igale täielikult järjestatud hulgale (või ka muule täielikult järjestatud struktuurile) saab omistada ordinaalarvu nõnda, et suvalised kahele eri hulgale omistatud ordinaalarvud on võrdsed täpselt siis, kui need kaks hulka on omavahel järjestusisomorfsed. Kõikides aksiomaatilistes hulgateooriates püütakse uute fundamentaalobjektide sissetoomise vältimiseks leida sobivaid teooriaga ette antud objekte, mis rahuldavasd ordinaalarvu aksioomi. Üks võimalus selleks seisneb spetsiaalsete hulkade hierarhiate (näiteks von Neumanni arvude hierarhia) ehitamises. Milliste raskustega sellistest hierarhiatest loobumine võib seotud olla, on näha üldiste lineaarsete järjestuste pealt, mille jaoks sobivat hulkade hierarhiat pole teada (2004). Järjestustüüpide eksisteerimise postuleerimist saab sel juhtumil vältida ainult järgu- ja astmetüüpide abil.[9] Kui spetsiaalsed objektid, mis oleksid ordinaalarvude sissetoomiseks sobivad, on juba nimetatud, siis ordinaalarvu aksioom elimineeritakse (kui see on üldse võimalik), st taandatakse teoreemi staatusesse. ZFC puhul kasutatakse selleks Adolf Abraham Halevi Fraenkeli poolt 1922 Zermelo aksiomaatikale spetsiaalselt lisatud asendamisaksioomi.[10] Kui suur on ordinaalarvu aksioomi hulgateoreetiline tugevus, seda näitab tõsiasi, et "paljude" von Neumanni ordinaalarvude olemasolu tõestamiseks tuleb appi võtta lõpmatuse aksioom, asendamise aksioom ning mõnel juhtumil koguni valikuaksioom.[11] Von Neumanni ordinaalarvude definitsioon on tänapäeval kõige kasutatavam. Ent ka aksiomaatilistes hulgateooriates leidub ordinaalarvude definitsioone, mis põhinevad ekvivalentsusklasside moodustamisel. Vastuolude vältimiseks moodustatakse need ekvivalentsusklassid aga teatud kitsendustega. Nii näiteks konstrueeritakse loenduvate ordinaalarvude hulk Friedrich Moritz Hartogsi järgi nii: see defineeritakse ekvivalentsusklasside hulgana hulga täielikult järjestatud elementide alamhulgas, kui . Seejuures on kaks alamhulka ekvivalentsed, kui nad on järjestusisomorfselt teineteisele kujutatavad.[12] on järjestuse suhtes täielikult järjestatud hulk.[13] Seda hierarhiat saab jätkata, postuleerides ning moodustades hulgad , kus . Hartogsi definitsioon ei kasuta esindajate valikut ning on piisav paljudeks ordinaalarvude rakendusteks analüüsis ja topoloogias. Järjestusisomorfsete hulkade ekvivalentsusklasid moodustatakse ka astmeteoreetilise ülesehitusega hulgateooriates (Bertrand Russell,[14] Willard Van Orman Quine,[15] Dana Scott,[16] Dieter Klaua jt). Näiteks Klaua üldises hulgateoorias on kõik hulgad universaalhulkade elemendid.[17] Täielikult järjestatud hulga ordinaalarv on siis kõikide hulgaga järjestusisomorfsete elementide ekvivalentsusklass vähimas universaalhulgas, mis sisaldab hulgaga järjestusisomorfseid hulki.[18] Scotti-Potteri hulgateoorias, mis on ilma asendusaksioomita hulgateooria näide, nimetatakse von Neumanni ordinaalarve pseudoordinaalarvudeks. [19],[20] Ordinaalarvud selles hulgateoorias defineeritakse iga täielikult järjestatud kollektsiooni jaoks kui [21] ning täielikult järjestatud hulkade ordinaalarve nimetatakse väikesteks ordinaalarvudeks. on väikeste ordinaalarvude kollektsioon ja on vähim suur ordinaalarv. Kõikide ordinaalarvude kollektsiooni Scotti-Potteri hulgateoorias ei ole. On juba mainitud, et ordinaalarvude täieliku järjestatuse saab ZF-is tuletada regulaarsuse aksioomist. Aga hulgateoreetilises kirjanduses on tavaks sõnastada definitsioone aksioomidest võimalikult sõltumatult. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - S. Natanson, 1977, ptkX., § 6. - vt Riemann Function (MathWorld). - Mathematische Annalen 5 (1872) lk 123–132 - 2. artikkel ajakirjas Mathematische Annalen 17 (1880) 357j - Mathematische Annalen 46 (1895) lk 499 ja Mathematische Annalen 49 (1897) lk 207 - Mis on ka matemaatika enese jaoks sellepärast soodne, et seeläbi saavad arvukad muud matemaatilise mõisted hulgateoreetilise tõlgenduse. - 15. august 1923 – Johann von Neumanni kiri Ernst Zermelole (vt H. Meschkowsk. Problemgeschichte der neueren Mathematik, B.I.-Wissenschaftsverlag, 1978, ISBN 3-411-01542-X. XIV.1. ja tahvel 10.) - vt Bachmann, 1968, § 3.5 - Fundeerimata hulgauniversumite puhul ei pruugi niisugust funktsiooni olla. - A. Fraenkel: Zu den Grundlagen der Cantor-Zermeloschen Mengenlehre. – Mathematische Annalen, 86, 1922, lk 230–237 - vt Deiser, 2004, 2.6., lk 256 ja 3.1, lk 433 ning Bachmann, 1968, § 6., § 38., § 42. - Vt: O. Deiser. Reelle Zahlen. Das klassische Kontinuum und die natürlichen Folgen, Springer, 2007, ISBN 978-3-540-45387-1, lk 382–386 - Tõestamiseks, et on hulk, mitte pärisklass, on ZFC raames tarvis asendamise aksioomi (vt Zuckerman, 1974, 5.12) - Ordinaalarvude kohta Russelli ja Alfred North Whiteheadi mõttes vt: J. Rosser. Logic for mathematicians, McGraw-Hill Book Company, 1953, ISBN 0-8284-0294-9, XII. - W. Quine. New Foundations for Mathematical Logic. – American Mathematical Monthly, 44, 1937, lk 70–80 - D. Scott: Axiomatizing Set Theory. – Proceedings of Symposia in Pure Mathematics. 13, 2, American Mathematical Society, 1971, lk 207–214 - AM: Allgemeine Mengenlehre (üldine hulgateooria) – vt Klaua, 1968 ja Klaua, 1969 - Vt Klaua, 1974 ja D. Klaua. Eine axiomatische Mengenlehre mit größtem Universum und Hyperklassen. – Monatshefte für Mathematik. 92, 3, 1981, lk 179–195. - Vt Potter, 1994, 6.2 - Pseudoordinaalarvud olid küll enne 1923. aastat Zermelole ja Mirimanoffile teada. Ent nende tähtsus ZFC raames kasvas alles siis, kui von Neumann sai teada, et asendamise aksioomist järeldub järgufunktsiooni olemasolu kõigi hulkade jaoks ja ordinaalarvufunktsiooni olemasolu kõigi täielikult järjestatud hulkade jaoks. Sellepärast on pseudoordinaalarvud tänapäeval tuntuf eelkõige von Neumanni arvude mõiste kaudu. - Siin on , kusjuures on hulga seose suhtes vähim element ja , , .


7 kalli tüdrukute karmid omadused - Horoskoop - 2019 Naised Kalad on uskumatult intuitiivsed ja seksikas. Ainulaadne kaastunde ja tunnustuse kombinatsioon võimaldab neid pidada ideaalseteks partneriteks. Kalad omavad väga spetsiifilisi omadusi, mis võimaldavad neil silma paista silma kõigi märkide seas. Kala usub enim oma intuitsiooni Ära isegi püüa Kaladele valetada, sest nad paljastavad kindlasti teie valed. Nad võivad selle valetamisel lõhnata. Kalad on uskumatult sõltuvuses oma intuitsioonist, sest nad teavad, et ta mitte ainult ei lase neil kunagi maha, vaid ka päästis elu rohkem kui üks kord. Kalad on ebareaalsed emotsionaalsed Iga sündmus võib neile tekitada regulaarseid emotsioone, nii et ärge üllatuge, kui märkate veelkord, et Kaladel on silmad märgas kohas. Mõnikord häirib nende tundlikkus isegi neid. Üks on ainult hakata nutma, sest nad otsustavad kohe, üsna tahtmatult, teda selles toetama. Isegi kui see isik ei ole neile meeldiv, ei saa nad ise teha midagi. Kalad - tähtkuju peamine lõhk Kalad on sündinud lazybones, kes on valmis veetma kogu oma päeva telesaateid vaadates oma unistustes helge tulevikuga. Nende atmosfäär ei ole meeldivam kui see, mida nad suudavad oma kodu seintes luua. Kala on väga hooliv Mõnikord isegi liiga palju. Seda seetõttu, et Kalad tahavad anda kogu oma soojuse ja tähelepanu oma kõige armastatumatele ja kallimatele inimestele. Sellepärast ei ole üllatunud, kui nad on sada korda päevas huvitatud sellest, kuidas te tunnete või pakute oma abi. See on nende olemus. Kala, mõtlemata, jätab teid, kui te ei kohtle neid kui nad väärivad Kalad ei ole absoluutselt negatiivsed ja ei karda jätta mürgiseid suhteid, mis ei too neile midagi head. Nad ei suuda kunagi mõista neid, kes hoolimata kõigest jäävad sellistesse ebatervislikesse suhetesse, kus üks partner lubab ennast teiste suhtes lugupidamatust näidata või pidevalt seostab. Kalad on teie halvim vaenlane Mõnikord saavad paremad ja halvad isikud süüdistada. Sageli taganevad Kalad pimedasse ruumi, et kahetseda kõike, mida nad on kunagi öelnud või ei teinud kellelegi, kuid nad pidid seda tegema. Kala on nende kõige rangemad kriitikud, mistõttu tuleb sageli kinnitada, kui imeline on tegelikult. Kalad on oma loomingulistes mõtetes nii sügavad, et nad tegelikkusest unustavad Ja selle tulemusena tundub, et te olete imetamatu. Ükskõik kui halastavad Kalad võivad vaadata, on nad tegelikult lahked ja armas olendid neile, kes seda näevad. Loovus on alati hõivanud suure osa oma elust ja sunnitud sageli tegelikkusest unustama, kuid see on ka võimeline fadeeruma, kui Kalad õnnestub tõelist armastust leida. 5 märki sodiaagist, mis ei tea, mida nad elust tahavad Copyright 2019 \ none \ 7 kalli tüdrukute karmid omadused


Kümme müüti ajust: inimene kasutab vaid kümnendikku ajust | Para-web / Kümme müüti ajust: inimene kasutab vaid kümnendikku ajust Kümme müüti ajust: inimene kasutab vaid kümnendikku ajust RE: Kümme müüti ajust: inimene kasutab vaid kümnendikku ajust Mängufilmi 'Limitless' trailer: http://www.youtube.com/watch?v=THE_hhk1Gzc Vaatasin ära ja igati äge oli! (22-03-2011 01:13 )levis Kirjutas: Mängufilmi 'Limitless' Kust filmi kätte said? Parim saada olev variant on TS, mis on siis kaameraga kinost filmitud. Vähemalt mina oma "aukudest" ei leidnud.. 22-03-2011 03:04 (22-03-2011 01:23 )päikeseinsener Kirjutas: Juhul kui see muidugi üks su "aukudest" pole, siis pakuksin - movie25.com Kuigi seal ka kvaliteet päris kiita polnud... (selle postituse viimane muutmine: 22-03-2011 03:16 Cthepy.) Ma loodan, et te nii sügavalt ei maga, et saate ikka aru, et selle teema olete te endile une pealt püstitanud.? Kui teile aga meeldib selline reaalsus kus te sünnite teadmatusest - teadmatusse - teadmata ka seda, kes te olete -------------------- mõte on-----------------------palun mõelge nüüd tõsisemalt järele, mis on teie mõte? Kui seda kuskil veel on +või- 23-03-2011 01:52 10% müüt- http://66.165.133.65/science/stats/10percent.asp Internetis levib mingi müüt, et keegi kunagi väitis, et inimene kasutab 10% aju ruumalast. Ei leia sellist ütelust kuskilt. Mis sest, et originaalis nägi asi välja selline nagu antud teema esimeses lauses öeldud: Tsitaat: Paljud allikad viitavad 20. sajandi esimestele aastatele, mil Ameerika psühholoog William James väitis, et keskmine inimene kasutab harva enamat kui vaid väikest osa oma potentsiaalist. Kuidagi muundus see lause aga kujule, mis väidab, et inimene kasutab vaid kümmet protsenti oma ajust. Kas see tähendab, et mingi ajakirjanikud levitasid mingit 10% kuulujuttu? Mina kuulsin protsendi juttu esimekorda vist seoses Einsteiniga, et kuidas tema kasutas 14% ja tavainimene vähem. Sõnastust ei mäleta, aga mul poleks elu sees pähe tulnud hakata asja seostama ruumala või pindalaga, nagu 86% Einsteini ajust seisis niisama. See on ju elementaarne, et mõeldakse potensiaali. Huvitav, kas kunagi levis siis müüt, et nt Jesse Owens kasutas 80% oma lihastest ja tavainimene kasutas ainult 10%? Kas on võimalik leida 90% aju tegevusetusest väiteid enam internetis alles? Või on nende eksistents ka müüt?. Kui palju me vajame aju? Huvitav kirjuts sellel teemal: http://blog.ketyov.com/2011/03/why-we-do...brain.html Lühidalt öeldes. Seal on kirjeldatud mitut patsienti, kel on säilinud ajust ainult pisike osa mitmesuguste väärarengute ja haiguste tagajärjel, kuid kes väliselt ja oma käitumiselt suurt normaalsest inimesest ei erine. Nende puhul on aju allesjäänud terve osa olnud suuteline võtma üle kõik ülesanded, mis muidu aju muude osade ülesandeks on. Tsitaat: There's a young student at this university... who has an IQ of 126, has gained a first-class honors degree in mathematics, and is socially completely normal. And yet the boy has virtually no brain. Veel üks tähelepanek: Tsitaat: Täpselt sama küsimus: kas me vajame aju ? tekkis minul aastal 1995... olin oma lapsega Tallinna Lastehaiglas seal oli ka mõned sellised lapsed, nagu Brad Voytek oma blogis näidetena kirjeldab. Ka need lapsed olid liikuvad(st käisid ise) ja ei olnud ka vaimset alaarengut(Samas “hoopis väiksema” ajukahjustusega lapsed olid raske ja sügava vaimse alaarenguga ja liikumisvõimetud)....küsima peaks ehk hoopis “millist aju me vajame” allikas: http://teadvus.wordpress.com/2011/03/18/...ajame-aju/ Ja veel üks asjaolu, mis võib olla selle 10% oletuse taga. Üllatavalt suur osa aju tööst toimub eelteadvuses (kõnekeeles nimetatud ka alateadvuseks). Kõige lihtsam eelteadvusliku ajutöö näide on instinktiivne silmade sulgemine näo suunas lendava eseme puhul, kuid mitteteadvustatud taju töötab meis pidevalt (ja me tunneme seda kõhutunde nime all): http://teadvus.wordpress.com/?s=k%C3%B5hutunne No ja midagi võib olla veel, mida praegune teadvus veel ei taha tunnistada. (04-12-2009 13:54 )Nielander Kirjutas: Aju koosneb neuronitest ja sünapsidest - ja neis kõigis on pidevalt vool sees - midagi spetsiifilist tehes me lihtsalt taotleme ligipääsu aju erinevatele osadele, mis vastavat probleemi lahendades vaja võib minna... Kui me peaksime rakendama aju kõiki osi ja mälestusi 100% ulatuses samal ajal läheksime me lihtsalt hulluks... Näiteks muusikat komposeerides tõuseb aktiivsus ühes alas, raamatut kirjutades teises osas... Olen praeguse seisuga asjast nii aru saanud, et inimene kasutab enamvähem kogu oma aju, kuid seda mitte üheaegselt. Sest: Tsitaat: ... aju isu energia järele on tohutu. Aju moodustab inimese kehakaalust vaid kaks protsenti, kuid selle arvele läheb umbes 20 protsenti kogu keha energiavajadusest - umbes kümme korda enam kui võiks eeldada. /.../ Tegelikult ei suuda inimaju samaaegselt kunagi aktiveerida enam kui kaht protsenti oma neuronitest. Kui see näit ületatakse, ammendub glükoosivaru nii kiiresti, et te minestate. Tsiteerisin John Medina raamatut "Aju toimimise reeglid". ( eesti k. kirjastus Tänapäev, 2014) Siin nüüd aga tuleb sisse teine teema: kui inimene on kriitilises füüsilises olukorras (füüsiline oht nt), palju energiat nõuava nii keha töö kui ka aju töö, siis lülitab aju osad funktsioonid välja - aja tajumine (lineaarse) ajana - see teema: Kuidas aju defineerib aega; võib langeda välja ka mõni muu õpitud kokkuleppelise maailmapildi kild ja nähakse maailma tajunihkes. Veel John Medina't, seekord parem ja vasak ajupoolkera: Tsitaat: Arvatavasti olete kuulnud vasaku ajupolkera vastandamisest paremale ajupolkerale. Võibolla olete kuulnud ka, et see vastandab loomingulisi inimesi analüütilistele. Tegelikult on see muinasjutt, võrdne sellega, kui ütlete, et laeva vasak külg vastutab aluse ujuvuse ja parem vees liikumise eest. Mõlemad pooled on kaasatud mõlemasse protsessi. Ent see ei tähenda, et ajupolkerad oleks võrdsed. Aju parem poolkera jätab meelde kogemuse peamise sisu, vasak ajupoolkera mäletab detaile. JM'i "Aju toimimise reeglid" on huvitav ja loetavalt kirjutatud raamat, saab tõesti palju igapäevases elus kasutatavaid soovitusi, mis on ka igati lahti seletatud, et miks ja kuidas. Äike vs Inimene. InDemand 13 5,823 18-07-2017 13:23 Abraham Lincoln ja John F. Kennedy sama inimene? eny 2 3,392 19-05-2011 10:41 Milline inimene teeks midagi sellist - ehk poodunali ? (PILT fic 19 7,112 26-09-2010 13:50


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Tallinn's, ära vaata kaugemale kui Vabriku Hostel. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Püha Neitsi Maarja kirik, Toomkirik, Linnamüür naabruses. Võimalused ja teenused, mida pakub Vabriku Hostel, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu WiFi , grillimisvahendid, ekskursioonid, 24-tunnine vastuvõtt, parkla. Hotellis on 5 imeilusat numbrituba, igaühes Mittesuitsetajate toad. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu aed. Vabriku Hostel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Tallinn's.


text: VIDEO! Srisaket Sor Rungvisai kaitses tiitlit - GoodFight 08:58 / Kategooria Uudised WBC raskekärbeskaalu tšempion Srisaket Sor Rungvisai sai 6. oktoobril kodumaal Tais punktivõidu mehhiklase Iran Diazi üle. Diaz sai eriti tugevaid tabamusi 11. raundis, kuid pidas lõpuni vastu. Tai mees libises mitu korda ja kukkus ja mehhiklane otsustas siis lüüa, aga selliseid asju ei saa muidugi nokaudiks pidada. Kohtunikud andsid võidu 120-108, 119-109 ja 119-109 tšempionile. Tailane oleks ilmselt võitnud nokaudiga, kui ta oleks kasutanud rohkem kombinatsioone. 31-aastase tailase võidud-kaotused-viigid on nüüd 47-4-1. Tegu on vaesuses kasvanud mehega, kes töötas ostukeskuses prügikoristajana ja oli vahel sunnitud sööma prügikastidest leitud toitu. Ta sai tšempioniks 2013. aastal, kuid kaotas tiitli järgmisel aastal mehhiklasele Carlos Cuadrasele, kuna olevat rünnanud mehhiklast peaga. Pärast seda pole ta kaotanud. Ta võitis tiitli tagasi 2017. aastal. WBC otsustas Kiievis, et tšempion võib järgmise vastase valida ise, kuid peab pärast seda kohtuma Juan Francisco Estradaga (Mehhiko), kes kaotas talle punktidega veebruaris.


Kuidas Binaarsete Valikutega Automaatselt Kaubelda, Auto binaarsed signaalid binaarsed valikud Binary Robot - Robot Binary Options Binary Option Robot Auto binaarsignaalide ülevaade - binaarsete valikuvõtjate ülevaated See on koht, kus saab valida varade kauplemiseks, on binaarne võimalus auto kauplemine legit aeg ja investeeringute summa. New to Crypto? Parim mobiilse kauplemise platvorm automatiseeritud tarkvara Siin on. Meile binaarsed optsioonid bitcoin saab krüptorahadega kaubelda, bitcoin väike investeering aasta krüptokaupmees. Parimad binaarsete valikute signaalid - binaarsete valikuvõtjate ülevaated Kauplemine investeerimisega com. Finantsturu kauplemisjuhend Kaasaegses tasuta binaarsete optsioonide signaalid analüüsis võib leida palju erinevaid näitajaid. Nende seas erilise koha hõivavad algoritmid, mis näitavad kauplemismahtusid. Ja kui need pole Forexi turul aktsiate ja indeksitega kauplemisel nii dollarine investeering bitcoini, võivad sellised algoritmid olla ülimalt tähtsad. Mis on selliste näitajate peamine eesmärk kauplemisel? Miks võivad seda tüüpi indikaatorid binaarses valikus olla kasulikud? Nad näitavad arvu avatud positsioonid Nagu eespool märgitud, pole Forexil netokoguseid, kuna turg on käsimüügis. Seetõttu saate siin jälgida ainult hinnamuutusi, mis on esitatud märkeruumalana. Selgub, et sellised algoritmid suudavad näidata turuosaliste huvi konkreetse vara vastu. Ebaolulise tehingute arvu korral muutuvad pakkumised tõenäoliselt vahemikus ja üsna kitsad. Kuid oletame, et mõni oluline statistika tuli välja või ettevõtte juhtkond tegi on nasdaq bitcoinidega kauplemine arengu kohta tõsise avalduse, mis pakub investoritele huvi. Sellest tulenevalt hakkab aktsiate nõudlus kasvama ja turumahud suurenevad. Sellises olukorras, kui pikkuste arv ja mis kõige tähtsam, neis olevate rahaliste vahendite arv on suurem kui lühikeste positsioonide arv ja neis olev mahtsiis väärtpaberi väärtus suureneb. IN sel juhulaitaks rohkem tehinguid mõista kahte asja. Esiteks, turuosaliste kasvav huvi aktsiate vastu. Teiseks, tugeva kas saate krüptovaluutadega kauplemise reegleid kaubelda? Mahtnäitajaid leidub sageli erinevates tasuta binaarsete optsioonide signaalid binaarsed valikud kus need toimivad omamoodi filtritena. Fakt on tasuta binaarsete optsioonide signaalid, et nende algoritmide sõltumatu kasutamine pole tõenäoliselt kasulik. Kuid kui lisate need valmis süsteemi turutingimuste ja investeerimisnõuanded bitcoin äratundmiseks, saate üsna hea strateegia. See näitaja töötati swing kauplemine bitcoin maksimeerides kasumit suure kapitali olemasolu kindlakstegemiseks iga hinnaliikumise taga. Selle tulemusena saate aru, kas see liikumine on täieõiguslik või on see lihtsalt lühiajaline impulss, mille põhjustab näiteks ebapiisav maht. Seda näitajat Kaubandusvahendite valikute vordlemine võttes tuleks hoolikalt jälgida selle kõvera kasvu vastavust hinnatõusu tõusule. Kui langustrendi perioodil indikaatorkõver kasvab, siis langust kinnitavad mahud. Ja see omakorda viitab sellele, et langussuundumus ei saada kauplejatelt kinnitust. Nagu näete, ei tohiks te selliseid signaale iseseisvalt arvestada, välja arvatud mõni kauplemissüsteem. Selle algoritmi puuduste hulka kuulub asjaolu, et see ei võta arvesse hinnaerinevusi ja järgib sageli lihtsalt hinda. Selle algoritmi võib leida peaaegu kõigilt professionaalsetelt platvormidelt, sealhulgas tradingview terminalilt. See tööriist tehniline analüüs tähistab kauplejale avatud positsioonide arvu ajaühikus: tunnis bitcoini kasum jim pattison üks küünlajalg andmeid 60 minuti kohta jne. Praegune algoritm on ehitatud kas ma saan bitcoinidega kaubelda 11 dollariga? Seega on teil lihtsam mõista indikaatori põhinäitaja dünaamikat. Kuidas töötada helitugevuse algoritmiga? Tegelikult pole siin midagi rasket. Madalate näitajate puhul võib eeldada, et hind kõigub väikeses vahemikus, kuna huvi vara vastu väheneb ja kõrgete näitajate korral kaaluvad kauplejad hinnaliikumise võimalust. Lõppude lõpuks kasvab huvi vara vastu bitcoin kauplemise maakler eesti. Siiski on siin üks oluline puudus. Isegi tehingute arvu suurenemise korral ei tohiks alati oodata väljumist vahemikust. Binaarsed valikud kuidas see töötab on selles, et me ei tea reaalset raha mahtu turul. Esineb millal bitcoin kauplema hakkas, kus ühe minuti jooksul avatakse 10 0,2 partiiga tehingut ja järgmisel minutil avatakse 20 tehingut, mis hõlmavad 0,1 partiid. Seega, kui nende positsioonide suund binaarse valiku tagasimakse muutu ja mahud jäävad samaks, jääb tehingute arvu selge suurenemise korral olukord samaks. Selle algoritmi töötas välja Joseph Granville. Ekspert arvas, et maht on igasuguse hinnakõikumise alus millega põhimõtteliselt on raske nõustuda. Tööriist võtab binaarne variant on see reaalne nii varasemaid hindu kui ka krüptorahadega kassipojad teenida kas saate krüptovaluutadega kauplemise reegleid kaubelda?. Algoritmi valem investeerige bitcoini saitidele arvesse erinevust jooksva ja eelmise perioodi hinna sulgemise vahel, tasuta binaarsete optsioonide signaalid sellele mahu. Parim valuutapaar binaarsete optsioonide jaoks on näidatud hinnast eraldi aknas. See on kõver, mis näitab tehingute arvu Auto binaarsed signaalid binaarsed valikud aja jooksul. Seda indikaatorit kasutatakse kõige sagedamini lahknevuste leidmiseks hinnaindikaatori ja algoritmi kõvera erinevused. Kuigi binaarsete valikute korral pole lahknemine usaldusväärne signaal. Fakt on see, et sellised lahknevused kipuvad kuhjuma ja neid ei töötata krüptoraha investeerimisteenused krüptovaluutaga kauplemine vpn-l. Seetõttu ei sobi need BO jaoks, kuna sisenemispunktide määratlus pole selge. Samuti võib OBV indikaator anda signaale, kui see on maksimaalsel Auto binaarsed signaalid binaarsed valikud. Uk binaarsete optsioonidega kauplemine juhul on sõltumata suundumusest kinnitus, et see on väga tugev. Kui tasakaalu mahu indikaatori kõver väheneb, trend nõrgeneb. Algoritmi ei tasu omaette tehnilise analüüsi vahendina millal bitcoin kauplema hakkas. Kuid saate temaga töötada valmis strateegia raames. Veel üks näitaja, mis näitab mahu erinevusi hinnaliikumistega. Selle peamine ülesanne on näidata olukordi, kui avatud positsioonide arv ei kinnita seda ega seda suundumust graafikul. Algoritmi autor on Bill Williams. Ta töötas selle välja spetsiaalselt selleks, et uurida rahavooge, mis suubuvad konkreetsesse turvalisus Sellest lähtuvalt töötab algoritm kõige paremini aktsiaturu alusvaradega. Nagu näete, on see algoritm väga sarnane ostsillaatoritega ja annab põhimõtteliselt peaaegu milline krüptovaluuta on investeerimiseks hea signaale. Siit leiate hinna ja indikaatorkõvera erinevused, samuti saate väljumisel kasutada enam ostetud ja ülemüüdud alasid, kus ilmub vastav signaal kohaliku suundumuse ümberpööramiseks. Samuti saate väärtuse 50 robert krüptokaubandus üleostetud ja ülemüüdud aladele. Sel juhul ilmuvad signaalid trendide alguse kohta, kui hind osutub kumbki kõrgemaks. Või allpool keskjoont. See näitaja on Chaikini ja Lamberti ühise töö vili. Mõlemad kauplejad uskusid, et kui hind on tõusutendentsis, kaldub selle sulgemine teatud aja jooksul maksimaalsele väärtusele. Suurtähtede kasutamine binaarse optsiooniga robot ei kauple olema keskmisest kõrgem. Kui turul on langustrend, kipuvad sulgemishinnad jääma minimaalsele väärtusele. Ainult selle algoritmi abil ei tasu kaubelda. See näitaja, nagu ka muud turumahtu mõõdavad instrumendid, sobib valmiskaubandussüsteemide filtriks. Kaasaegne tehniline analüüs sisaldab paljusid erinevaid näitajaid, millel on oma valemid ja algoritmid. Seetõttu on vaja hoolikalt valida endale sobiv tööriist. Binaarsete optsioonide tööstuses tegutseva investori kas bitcoin kasumit teenib ülesanne on leida ja luua oma strateegia. Võib öelda, krüptoinvesteering eesti see on esimene etapp. Turumahtude mõõtmise algoritmid võib usaldusväärsete filtridena hõlmata sõna otseses mõttes igasse kauplemissüsteemi. Eelkõige töötavad need hästi nii ostsillaatorite kui ka trendialgoritmidega. Üks olulisemaid probleeme iga kaupleja jaoks on aga see, et praegune etapp Enamik kauplemisterminalidest ei võimalda teostada täielikku tehnilist investeerige bitcoini saitidele. Ja neil, mis on varustatud mitme algoritmiga, on napp tööriistakast. Seetõttu tuleb kogu analüütiline töö ära teha kas Metatraderi platvormil või bitcoin schwabisse investeerimine veebikaardid kauplemisvaatest. Sellega seoses ei saa mainimata jätta Forexi ettevõtteid, mis pakuvad ka võimalust töötada binaarsete optsioonidega. Eelkõige kehtib see selliste maaklerite kohta nagu Instaforex või Grand Capital. Mahtude tundmine võib olla võrdselt kasulik neile, kes armastavad tehnilisi ja põhjalikke prognoosimismeetodeid. Ehkki viimast praktiliselt ei Trading tarkvara signaale Auto binaarsed signaalid binaarsed valikud optsioonidega kauplemisel põhjusel, et valdav enamus selle valdkonna investoritest eelistab tehinguid Delta binaarne valikud ja sulgeda ühe päeva jooksul. Me ei tohi unustada riski, mis kaasneb nende lepingutega kauplemisega. Seetõttu on edu saavutamiseks vajalik mitte ainult erinevate turuanalüüsi meetodite valdamine, vaid ka distsipliini hoidmine ja kavandatud kauplemiskava rangelt järgimine.


text: Maire Aunaste – Vikitsitaadid Maire Aunaste (neiupõlvenimega Maire Ütt; sündinud 7. novembril 1953) on eesti ajakirjanik ja saatejuht. "Iseennast kuulates"[muuda] Tallinn: Baltic News Service, 1997. On mulje nagu toimuksid kõik head asjad vaid seal, kus inimesed on paarikaupa... Olen ikka ja jälle kogenud, kuidas inimene, kes oli, elas ja tegutses, kes kirjutas või vähemalt helistas, ühel päeval lihtsalt kaob. Kaob vaikimisse, justkui oleks maa ta neelanud. Kui see aga pole maa, ja tõenäoliselt ei ole, — siis on see lihtsalt hoolimatus ja ükskõiksus, mis laseb inimesel oodata, oodata, oodata ... Alles siis, kui on lõplikult mindud, ärkab hinges sada tunnet: süütundest kahetsuse, valu ja hiljaksjäänud arusaamiseni, et koos iga inimesega kaob meie maailmast jälle suur tükk vaimu, sära ja sarmi, mille paistel end soojendada ei ole meil enam kunagi võimalik. Kus me olime siis kui meil see võimalus veel alles oli? Me ju armastame oma lähedasi, teeme tööd, mõnikord armastame elu ennastki — miks siis veeretab saatus meie teele katsumusi? Sest see ONGI elu. Kui oleme enesele elamise julguse juba võtnud, siis oleme endale võtnud ka riski tõusta hommikul õnnelikuna ja minna õhtul õnnetuna magama. Ja vastupidi. Ainult ühte päeva, ühte hetkegi võib mahtuda meie elu suurim õnn või õnnetus. Kuidas nendega toime tulla, mida kõigi oma õppetundidega peale hakata — nendele küsimustele peame elu endaga vastama, sest oma ainsa elu peame korraldama ise. Ehk aitab ka teadmine, et kaotuseski on kaks poolt — valu kõrval jääb alati ka mälestuste ilu.


text: Lilled lillepeenras: foto nimedega (kataloog) - Väetised 2021 Madalakasvulised äärekiviõied lillepeenra kaunistamiseks Siin kasutatakse aedadena telliseid, teipe või piirdeid. See on maitseküsimus kõigile. Värskete lillede kasutamine võib vajadusel alati muljet avaldada.. Lillepeenra lillepiiri loomise reeglid Mitmed kaunid taimed, mis on istutatud piiri kujul mööda radu või lillepeenrasse, on paljude maastikukujundajate lemmiktehnika. Seda tehnikat kasutatakse aedades, mis on paigutatud väga erinevates stiilides.. Lilli piiri jaoks saab valida üheaastasteks ja mitmeaastasteks. Oluline tingimus on siin alamõõduliste taimede istutamine, nii et teeperv ei muutuks järk-järgult hekiks. Peate välja mõtlema, millised kogu suve õitsevad lillepeenra madala kasvuga lilled oma suvila jaoks valida. Enamik lillepiiride loomise põhimõtteid pärines kuulsalt inglise aednikult ja maastikukujundajalt Gertrude Jekyllilt. Tal oli oma aed, mis hämmastas kõiki oma osavate lillepeenardega. Siiani peavad paljud aednikud tema tööd maastiku kujundamise oskuste ja laitmatu kunstimaitse mudeliks.. Selleks, et lilleline piir meeldiks teile oma atraktiivsusega, on vaja mitte ainult valida sobivad piiritaimed, vaid ka arvestada selle loomise mõningate peensustega.. Esiteks peaksid piirililled olema kooskõlas oma värviskeemiga peamise lilleaiaga.. Kasutades terve suve õitsvaid mitmeaastaseid taimi, on vaja meeles pidada, et taimed kasvavad nii ülespoole kui ka väljapoole. Seetõttu peavad lilled võtma veidi rohkem ruumi.. Ääriste kaunistamisel peate meeles pidama ka seda, et servade vahed näevad alati üsna korrastamata, seetõttu on soovitatav istutada sama tüüpi taimi kahte ritta. Kui me räägime piiride parameetritest, siis on mõned klassikalised standardid: kõrgus on kuni 40 cm ja laius mitte üle 50 cm. Tasub pöörata tähelepanu asjaolule, et lillepiir ei pea olema madal. Siin sõltub kõik selle rakendamise kohast. Võite kasutada isegi mitmesuguseid dekoratiivseid põõsaid või üheaastaseid põõsaid, mida on lihtne lõigata ja mis näevad välja üsna atraktiivsed.. Piiri jaoks lillede istutamisel peaksite pöörama tähelepanu ka sellele, et raam ei lagune eri suundades, see näeb välja üsna hoolitsetud ja korralik. Selleks on soovitatav valida kompaktsed lilled, mis eristuvad nende aeglase kasvu poolest.. Taimede dekoratiivsus lillede või põõsaste kujul ei tohiks sõltuda ilmastikutingimustest. Vaatamata vihmale või kõrvetavale päikesele peaksid piirililled välja nägema üsna atraktiivsed. Selle saavutamiseks on soovitatav valida kõige tagasihoidlikumad taimed, mis eristuvad nende vastupidavuse poolest ka piiratud arenguruumi tingimustes.. Ülaltoodud reeglite põhjal selgub, et piiri istutamiseks mõeldud taimede valik on teie aia jaoks kvaliteetse raami loomise võti.. madala kasvuga lilled Mis on veel oluline kaaluda Nagu varem mainitud, saab teid, lillepeenraid, väikseid arhitektuurivorme kaunistada piiridega. Selliste istutamiste kõrgus lillede või põõsaste kujul võib ulatuda poole meetrini või olla väga madal ja isegi hiiliv. Äärekive saab moodustada väga erinevatest taimedest: põõsastelt; Mulla viljakus; Naabruskond teiste taimedega. Kui otsustate kujundada piiri, mis erineb selle pikkusest, on soovitatav kasutada üsna tagasihoidlikke taimi. On oluline, et sellised lilled ei kasvaks, hõivates kontrollimatult ühtegi territooriumi.. See kehtib peamiselt mitmeaastaste taimede kohta, sest nende agressiivsete taimede eest hoolitsemine võib muutuda nendega pidevaks võitluseks. Kujundamisel on vaja arvestada ka kultuuri õitsemise kestust ja pleekinud taime välimust. Milliseid taimi valida Algajad aiapidajad seisavad sageli silmitsi tõsiasjaga, et pool hooaega on nende piiriks kollased kuivad taimed. Nüüd tasub lähemalt uurida, millised lilled sobivad suurepäraselt aiapiiri kaunistamiseks. Nõuanne! Piirid näevad üsna muljetavaldavad tänu kaunite eredate lilledega taimedele, vaid ka dekoratiivsetele heitlehistele. Tagasihoidlik rohelus saab kõige paremini raamistada ja varjutada teisi taimi. Üheaastased õisiku piiri loomiseks Üheaastased lilled on need taimed, mis elavad lühikest, kuid heledat elu. Üheaastaste taimede seemikute saamiseks on vaja varakevadel nende seemned külvata.. Suvel võivad üheaastased rõõmustada teid juba õitsevate kimpudega, mis hakkavad sügiseks tuhmuma. Sellistest taimedest piiri valmistamisel tuleb arvestada, et piiri tuleb igal aastal uuendada.. See on ainus puudus, kuid see tasub end täielikult ära iga-aastase lillepiiri eelistega.. Lisaks on üheaastased taimed, mis on juba ostetud juba valmis seemikute kujul, üsna odavad. Neid kultuure eristab ka väga ilus õitsemine. Isegi nende iga-aastase uuendamise fakt peidab endas teatud positiivset, mis peitub võimes luua uusi suurepäraseid kultuuride kombinatsioone. Allpool on lühike loetelu parimatest üheaastastest, mida teie aia äärekividel kasutada: Püsililled piirikaunistuseks Aednikud kutsuvad äärekivist mitmeaastaseid lilli, mis võivad nende ülemise rohttaime osa külmade ilmade saabudes surra, kuid nende juurestik lihtsalt korraks magama jääb. Taimed ärkavad kevade saabudes, juurestikust kasvavad uued võrsed ja õitsemine ei peatu aastaid. Peaksite üksikasjalikumalt tutvuma kõige populaarsemate mitmeaastaste taimedega, mida saab aia kaunistamiseks kasutada: Üheaastased ja mitmeaastased taimed on imelised, sest loetelu võib olla lõputu. Tänu nendele värvidele saate luua uskumatuid paelu, nagu Gertrude Jekyll varem tegi, moodustades ebatavalise värvide ja nende varjundite mängu.. Üheaastased piirililled koos kirjelduse ja fotoga Piiri taimedena kasutatakse mitut tüüpi lilli, nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid lilli. Paljud neist on haruldased või kallid. Pakume teile nimekirja kõige ilusamatest ja samal ajal saadaolevatest üheaastaste liikidest, mille saate hõlpsalt oma lillepeenrasse istutada. Tähtis! Enne piirile lillede ostmist tasub selgitada, kas see sort on üheaastane või mitmeaastane. Madalakasvuliste saialillede kõrgus võib olla 20–30 cm, kõrged - 60–80 cm, sõltuvalt kõrgusest varieerub ka punga läbimõõt. Väikseimate lillede õisikud on läbimõõduga 3-5 cm, suurimad - 10-12. Taime kasutatakse mitte ainult haljastamiseks või õitsvate piiride loomiseks, vaid ka võitluses nematoodidega, mis nakatavad paljusid aias populaarseid taimi.. Kas sa teadsid? Esimesed saialillede tundjad olid asteegid, tänapäeva Mehhiko põliselanikud. Nad kutsusid neid lilli "sempoalsucitl" ja külvasid neid oma aedadesse. Coreopsis ehk "päikeseõis" tuli meile Põhja-Ameerikast ja paljud aednikud võtsid selle soojalt vastu. Perekonnal on vähemalt 120 liiki ja lugematu arv hübriide, mida kasvatatakse tänaseni. Rahvas nimetab lille sageli "lenokiks" või "Pariisi iluks". Kui soovite moodustada mitmeaastaste lillede piiri, kasutage dekooris ditsentrit, palsamit, kellukaid, maikellukesi, krüsanteemi. Krüsanteemi neiu Krüsanteemi neiu sobib suurepäraselt lilledeks piiri jaoks, teine nimi on neiu maatriks. See on Asterite perekonna esindaja, mida aednikud kasutavad iga-aastaselt põhjusel, et keskmises kliimavööndis on taime talvel ülimalt keeruline hoida. Välimuselt sarnanevad neiukrüsanteemi õied suurt kummelit ja säilitavad sama värvi. Õisikud läbimõõduga 3-4 cm.Taimede kõrgus varieerub vahemikus 25–70 cm.Lehed sulguvad pinnalt, helerohelised. Krüsanteem armus paljudesse aednikesse põhjusel, et see talub põuda, külma ja kasvab peaaegu kõigil enam-vähem viljakatel muldadel. Äärekivile istutamiseks kasutatakse kääbussorte puhtal kujul või koos ageratumiga. Kas sa teadsid? Nimi "neiu krüsanteem" tuleneb asjaolust, et taime tegevus võib leevendada valu ja põletikku, mis tekib tüdrukutel menstruatsiooni ajal. Dahlia tuli meie juurde Mehhikost, iidsed indiaanlased kasutasid seda maastikukujunduses, nimetades seda erinevateks nimedeks, mis tõlkes tähendas "õõnes varrega lille". Räägime daaliate üheaastastest sortidest ja hübriididest ning nende paremast kui mitmeaastastest taimedest. Üheaastaste taimede kõrgus varieerub 80–120 cm, punga läbimõõt on 10–12 cm. Ühel põõsal areneb kuni 15 õisikut, mis ilmuvad üsna vara ja rõõmustavad silma kogu suve, erinevalt mitmeaastastest taimedest, mis esimesel istutusaastal ja ei pruugi üldse õitseda. Lilled on korvid, mille kroonlehed on värvitud erinevates erksates värvides (punane, sinine, valge ja nende toonid). Üheaastaste daaliate eeliseks on ka hooldamise lihtsus ning suur vastupanuvõime haigustele ja kahjuritele. Samuti väärib märkimist, et daaliad tunnevad end keskmises kliimavööndis suurepäraselt.. Kas sa teadsid? Daaliaks hakati taime kutsuma alles 1803. aastal, pärast seda, kui saksa botaanik Karl Wildenov asendas ladinakeelse nime ja andis lillele keskmise nime vene botaaniku ja geograafi Johann Georgi auks. Nasturtiumide perekond kinkis meile piiride jaoks veel ühe lille üheaastase ja samanimelise nasturtiumi isikus, mida rahvasuus nimetatakse ka "kaputsiiniks". Perekond sisaldab umbes 90 liiki, mis tulid meile Kesk- ja Lõuna-Ameerikast. Tähtis! Nasturtiumi on ka mitmeaastaseid sorte, nii et enne ostmist lugege hoolikalt seemnepakendeid.. Ilusad üheaastased lilled teie lillepeenra jaoks: klarkia, heliotroop, ärge unustage, rudbeckia, heliantemum. Kuulub perekonda Aster, perekonda kuulub umbes 60 liiki, mis on levinud Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, samuti Ida-Indias. Ageratum võib olenevalt sordist olla üheaastane või mitmeaastane, ürt või põõsas. Taimel on arvukalt hargnenud varsi, mille kõrgus varieerub 10–50 cm. Lehed võivad olla rombikujulise, kolmnurga või ovaalse kujuga, tumerohelise värvusega, väikeste heledate triipudega. Lilled on väga väikesed, kogutud väikestesse korvidesse ja need omakorda omakorda suurtesse õisikutesse. Pungad on sinist, valget või roosat värvi. Tähtis! Ageratumi mahl võib põhjustada allergilisi reaktsioone. Piiritaimede rollis kasutatakse kääbus- või alamõõdulisi variatsioone. Nad kasvavad kompaktseks ja neil on suurenenud tihedad õisikud. Mitmeaastast lobeliat kasvatatakse keskmises kliimavööndis üheaastase kasvuna. Kas sa teadsid? Mõni tüüpi lobeelia on tooraine kopsuhaiguste korral kasutatavate ravimite tootmiseks. Üheaastaste lillede lilleseade loomisel istutage esiplaanile alamõõdulisi ja taustal kõrgemaid lilli. Kompositsiooni tõhusaks muutmiseks istutage pungade külma ja sooja värviga lillede juurde, looge mustrid või geomeetrilised kujundid. Piiri loomiseks sobivate üheaastaste ja mitmeaastaste lillede kirjeldus Kaunilt õitsvad taimed, mis on istutatud piiri kujul, on maastiku kujundajate lemmiktehnika. Kasutatakse aedades mitmesugustes stiilides. Selliste istutuste jaoks saab lilli valida üheaastasteks ja mitmeaastasteks. Oluline on alamõõduliste taimede istutamine, et äärekivi ei muutuks hekiks. Arutame, kuidas valida tähelepanuväärseid põllukultuure, esitame kirjeldused, nimed ja fotod. Kuidas luua õitsvat aiapiiri Rajad, lillepeenrad, väikesed arhitektuurivormid on kaunistatud piiridega. Sellised istutused võivad ulatuda poole meetri kõrgusele või olla väga madalad, hiilivad. Klassikalises fütodisainis ei ületa piiri laius 40 cm. Seda saab moodustada erinevatest taimedest, näiteks: Üheaastaseid, kaheaastaseid ja mitmeaastaseid taimi kasutatakse seda tüüpi aianduses sama edukalt. Äärised moodustuvad sibulakujulistest õitest, rõõmustades erksate värvidega juba hooaja alguses. Lilleaia ja lõpuks aia välimus sõltub taimede õigest valikust konkreetsete tingimuste jaoks. Enne endale meelepärase lille ostmist peate teadma selle nõudeid järgmistele kasvutingimustele: naabruskonna võimalus teiste taimedega. Äärekivide puhul, mille pikkus võib olla märkimisväärne, on soovitatav valida tagasihoidlikud taimed. On oluline, et kultuur ei kasvaks, hõivates kontrollimatult ühtegi territooriumi. See kehtib peamiselt püsikute kohta, sest agressiivsete taimede eest hoolitsemine võib kujuneda nendega pidevaks võitluseks. Samuti on vaja arvestada õitsemise kestust ja pleekinud kardina välimust.. Kogemusteta aednikud võivad poole suve jooksul leida, et nende piir on närtsinud, kollakas lehestik. Siin on mõned levinumad värvid, mis sobivad suurepäraselt piiride jaoks. Nõukogu. Suurejoonelised piiriistutused luuakse mitte ainult kaunite eredate lilledega taimede abil, vaid ka dekoratiivsete lehtkultuuride kasutamisega. Tagasihoidlik rohelus saab kõige paremini raamidesse panna ja teisi taimi maha panna. Üheaastased lilled ideaalsete piiride saamiseks Salvia geniaalne Iseloomult on Salvia geniaalne küll mitmeaastane, kuid keskmises sõidureas kasvatatakse seda üheaastase taimena. Jõuab 20-50 cm kõrgusele, moodustab atraktiivsed piirid, kaunistatud erepunaste racemoseõisikutega. Õitseb pakaseni, pretensioonitu. Saavutab maksimaalse dekoratiivse efekti hästi valgustatud kohtades. Praktiliselt ei vaja täiendavat väetamist, kuna see kasvab kiiresti väga toitainerikkal mullal õitsemise kahjuks. See sobib hästi levkoy, astrid, ageratum jne. Paljundatakse peamiselt seemnetega. Soovitav on osta kasvatatud seemikud, kuna õitsemine toimub umbes 100 päeva pärast seemnete külvamist. See lühike rohttaim, millel on väga suured ja eredad õied, sobib suurepäraselt madalate piiride loomiseks. Kuvatakse palju vorme: Lilled võivad ulatuda läbimõõduni 7-10 cm, väga dekoratiivsed. Õitsemisperiood kestab kogu kasvuperioodi, kuni pakaseni. Taim on tagasihoidlik, ei kao lillepeenardes, vajab ainult kerget ja perioodilist jootmist. Õisikute varjud on mitmekesised, neist saate luua mustreid, triipe, mitmevärvilisi piire. Petuunia seemned on väga väikesed, nende külvamine on üsna vaevarikas, istikute kasvatamine on kogenud aednike võimuses. Algajatele kasvatajatele on parem osta valmis seemikud.. Ohjeldage püsililli Moodustab kompaktsed, healehelised 10–40 cm kõrged põõsad.Õisikud võivad olla sinised, lillad, valged või roosad. Õitsemine toimub juunis, kestab 30-40 päeva, väga rikkalik. Taim ei kaota oma dekoratiivset efekti ja ilma lilledeta näeb tihe kardin välja korralik. Kasvutingimuste suhtes on vähenõudlik. See ei talu ainult happelist, liigselt niiskust neelavat substraati. Levinumad aretusmeetodid on seemne või põõsa jagamise teel. Maksimaalse dekoratiivse efekti säilitamiseks on soovitatav istandusi uuendada iga 3-4 aasta tagant. Kassimees Mussini Pretensioonitu mitmeaastane taim ulatub 40 cm kõrgusele, sinakaslilla õisikud kaunistavad taime juuni lõpust augusti lõpuni. Kassikas on tagasihoidlik, oma olemuselt võib see edukalt kasvada ka kuivadel kivistel nõlvadel. Kui teie saidil pole suurt mullaviljakust, on see taim ideaalne. Võimaluse korral on parem istutada valgustatud kohtadesse, kuigi see mitmeaastane taim on kannatlik ka osalise varju poolest. Kõige sagedamini paljundatakse seemnetega, neid saab külvata hoolimatult - avatud pinnasesse. Selle taime looduslik leviala on tõeliselt kolossaalne. Heather suudab lühikestes suvetingimustes kasvada ka kõige vaesematel, happelistel muldadel. Aianduses kasutatakse paljusid sordivorme, mis erinevad paljude omaduste poolest: Corolla värvimine. Õisikute ja lehtede suurus ja kuju. Kanarbik on fotofiilne ja kuigi ta suudab varjutada, on hämaras valguses õitsemisperiood lühem ja õisikud ise kahvatud. Kanarbikupiiride kõrgeima dekoratiivsuse saab saavutada, asetades need kruusast aia radadele. Kuna sel juhul ei jää substraadis üleliigne niiskus ja juured on kuivamise eest kaitstud. Lillede piir võib kaunistada mis tahes ala. Ja kuigi seda saab edukalt asendada kivist, tellistest või plastist taradega, on elusad taimed kasulikud mitmesuguste stiilide aedades. Nende abiga saate mitte ainult rõhutada territooriumi piire, vaid luua ka sujuva ülemineku ühelt objektilt teisele. Ja kui korjatakse tagasihoidlikke taimi, mis moodustavad tihedaid tükke, võib piir toimida ka umbrohtude vastu.. Piiril madalakasvulised üheaastased lilled: foto ja nimi Kaunilt õitsevad madalad taimed on disainerite poolt alati kaasatud suurejoonelistesse kompositsioonidesse. Alamõõduliste liikide värvilised üheaastased lilled pakuvad arvukalt võimalusi lillepeenarde ja piiride kaunistamiseks. Madalate üheaastaste mitmekesine ja rikkalik palett pakub muljetavaldavate kõrgete lilleansamblite jaoks soodsat tausta. Õitsvate ja dekoratiivsete lehtpuude üheaastane mosaiik toob rohelistele muruplatsidele hõngu elust. Populaarsete madalate üheaastaste rühm laieneb igal aastal.. Üheaastastega aianduse eripära Istikutega istutatud madalad aia-üheaastased taimed võimaldavad teil 2-3 nädala jooksul luua suurepärase lillepeenra. Tundub, et need tagasihoidlikud üheaastased lilled on tehtud suvekoduks. Madalakasvulised taimevormid muudavad teie sissesõidutee korralikuks ja korralikuks. Suurejoonelised kõrged taimed asuvad juba nende värvika riba taga.. Madalakasvulistel üheaastastel on oma ainulaadsete omaduste tõttu haljastuses otsustav roll. Lilleaia mittestandardne kompositsioonijoonis, kui kasutatakse erinevat värvikombinatsiooni; Õitsemise algus suhteliselt lühikese aja jooksul; Võimalus luua originaalseid dekoratiivseid õievaipu; Kiire ja suurepärane viis tühja ruumi täitmiseks noorte püsikute vahel; Madalad üheaastased lilled istutatakse meelsasti tarade ja radade äärde, seinte lähedusse ja köögiviljataimede kõrvale. Lillepeenra taimede valiku põhimõtted Lillepeenra jaoks on vaja valida madala kasvuga üheaastased taimed, tuginedes nende mõnele üldisele omadusele ja tulevase lilleaia asukohale. Madalate õistaimede peenrad erinevad omaduste poolest: Päikesevalguse kõrge tase. Siin õitsevad hästi portulak, saialilled, nasturtium, kurereha, saialill, seemnete daaliad, alissum, petuuniad. Chlorophytum, dekoratiivkapsas, coleus, cinneraria paljastavad nende eredate lehtede ilu; Penumbra olemasolu. Sellised seisundid nagu palsam, kaltsolaaria, begoonia, fuksia; Niiskus. Hästi kasvavad begoonia, palsam, dekoratiivkapsas, coleus; Lillede või taimede lehtede värvi järgi juhivad nad kirevust, kontrastsust või harmoonilisi üleminekuid. Madalakasvulised valged õied sobivad alati. Selliseid üheaastaseid erineva suurusega õisi on palju.. Ääristada taimi Üheaastased mängivad piiridel erilist rolli. Nad kas vastanduvad ümbritsevatele taimedele või valmistuvad neutraalsed värvid - hõbe ja valge - värvika etenduse mõtiskluseks. Valides õitsvaid madalakasvulisi üheaastaseid, juhinduvad nad järgmistest reeglitest: Asjakohane hooldus, korrapärane jootmine ja söötmine tagavad kevadest sügiseni suurejoonelise väljanägemisega madalate lillede või dekoratiivsete lehtpuude ühetaimede piiri.. Kännud taimede ja lillede tüübid Üheaastaste madalakasvuliste lillede kuningriik on ammendamatu. Sisehoovides õitsvad vaibad, erksate või rahulike värvidega rõdudel lillepotid rõõmustavad silma nii maal kui ka linnas. Igaüks valib oma lemmiktaimed. Madalad, kuni 20–30 cm, kollase ja oranži õitega saialillepõõsad kasvavad päikese käes ja varjus, nad pole üldse kapriissed. Nende seemneid võib külvata sooja mulda või kasvatada seemikutena. Taimed on väga lopsakad ja maalilised, pika õitsemisega kuni külmadeni. Seal on kõrgeid sorte, kuni 50-60 cm. Need on klassikalised madala kasvuga üheaastased piirililled. Kogenud üheaastaste aastate suurejoonelised lillepeenrad on valmistatud begooniatest, mida iseloomustavad meeldejäävad värvid. Tema partnerid: alissum, ageratum, lobelia, feverfew. Taim külvatakse istikute jaoks veebruaris, istutatakse mais. Õitsemine jätkub sügiseni. Begonia eelistab parasniisket hapendatud toitainemulda. Taim ei talu põuda hästi. Madalakasvulised, 20–40 cm pikkused, põuakindlad üheaastased kasvavad muldadel, välja arvatud happelistel. Enne külvi hoitakse seemneid külmas. Nad külvatakse maasse varakevadel, mõnikord isegi lume, siis multši või sügisel. Need on väikesed, surutakse veidi mulda ja piserdatakse multšiga. Escholzia võib paljuneda isekülviga. Lillede värvus on mitmekesine: valge, kreemjas, kollane, oranž, punane. Loo aias väga lõbus "print". Madalakasvulised, kuni 10 cm pikkused portulakataimed katavad lillepeenra mitmevärvilise vaibaga. Lilled on lihtsad ja kahekordsed, täiesti erinevad toonid, välja arvatud külmad: karmiinpunane, punane, roosa, kollane, valge. Ta kasvab täispäikese käes, selleks sobivad liivased ja kivised mullad. Vähenõudlik kastmise suhtes. Portulak sarnaneb mahlakate varte ja lehtedega mahlakaga. Taim töötab hästi kui üheaastased lilled päikselistes ja kuivades piirkondades.. Väikesed seemned külvatakse kuumutatud pinnasesse. Istikute jaoks ei tohi turvast mulda lisada. Väga termofiilne taim, kardab külma ilma. Seemikud viiakse mai, juuni lõpus lillepeenardele. Hele aastaring võib paljuneda isekülviga. Väikesed valged lilled moodustavad graatsilise pilve, mis toimib huvitava taustana heledate alamõõduliste taimede jaoks. On ka teiste värvidega sorte: sireli ja roosat. Kasvab lahtisel pinnasel, päikese käes ja osalises varjus. Vesi ainult kuumadel päevadel. Koltunud osad eemaldatakse. Lopsaka õitsemise jaoks söödetakse neid. Partnerid: ageratum, petuuniad, alissum. Seemned külvatakse sügisel või aprillis pealiskaudselt, piserdades kergelt mullaga. Pideva õitsemise saavutamiseks suvel tehakse teine külv 15-20 päeva pärast. Taimed tärkavad kuni kaks nädalat. Kui neid kasvatatakse seemikutena, siis neid ei sukeldata.. Algsed lilled-kingad kasvavad osalises varjus. Taim õitseb terve suve. Vett tuleb teha ettevaatlikult, ilma vett pritsimata. Õie pehmed lehed ei talu veetilku. Sageli kasvatatakse seda kollaste ja punaste õitega toataimena.. Maas kasvanud sortide seemned külvatakse veebruaris või märtsis. Liiv valatakse õhukese kihina anuma pinnasele. Pange seemned peal, katke anum kilega. Seemikud idanevad heledas kohas kahe nädalaga. Kasta seda väga ettevaatlikult, et mitte kahjustada väikseid idusid. Nad sukelduvad kuu aja pärast. Taimed pannakse aeda mai lõpus. Vesivett on kalceolaariale kahjulik. Rahvapärane nimi "Vanka wet" või "kannatamatu". Taimesorte, kodu- ja aiavorme on palju. Kruntidele külvatakse varju armastav taim, millel on valged, roosad või korallõied ja lansolaadsed lehed. Lill ei salli kuuma kuiva ilma. Vajad regulaarset jootmist. Seemikute külvamine märtsis, seemikud ootavad kaua. Talub hästi korjamist. Püsivasse kohta istutades võite ülaosa näpistada, nii et põõsas kasvab suurepärasemalt. Seemnekastid erinevad selle poolest, et küpsedena mõranevad nad vähimalgi määral.. Vähenõudlik päikest armastav taim, millel on sinised, lillad, roosad ja valged õisikud, kohevad pallid. Madalakasvuline 15–45 cm pikkune üheaastane taim. Äärekivile istutatud Ageratum näeb sinise ojaga välja väga muljetavaldav. Tema partnerid: saialill, sidrunilill, saialilled. Perioodiline jootmine. Kasvatatud seemikute poolt. Taim külvatakse märtsi keskpaigast. See tõuseb kahe nädalaga. Seemikud tuleb sukelduda kaks korda, viimati pottides. Armastab kuiva õhku ja niisket mulda. Istutatud püsivasse kohta ilma varjutamiseta mai lõpus või juunis. Õitseb juulis, augustis. Punased tõrvikulilled on tuntud parkides ja aednikel. On kreemi ja lillat värvi salviaid. Piiri jaoks väga silmapaistvad üheaastased lilled. Paljundatakse seemnetega, seemikute kaudu, mis külvatakse veebruaris. Seemikud sukelduvad, istutatakse mais päikesepaistelisse kohta. See õitseb kolm kuud pärast idanemist. Efektiivne hõbedase tsineraria, levkoy, astrite kõrval.


Nordecon ja Maanteeamet sõlmisid lepingu Vaida-Aruvalla I niidi rekonstrueerimiseks - Nordecon Nordecon ja Maanteeamet sõlmisid lepingu Vaida-Aruvalla I niidi rekonstrueerimiseks Maanteeameti põhja regiooni ehituse juhtivinsener Viktor Kisseljov märkis, et rekonstrueerimistööde eesmärk on liiklusohutuse taseme tõstmine, sõidumugavuse ja tee kandevõime parandamine. „Tallinn-Tartu maantee on Eesti üks suurima liiklustihedusega maanteid Eestis, sealhulgas Vaida-Aruvalla teelõik. Selle lepingu raames rekonstrueerime poole aasta jooksul 4,1 kilomeetrise lõigu ning ohutuse tagamiseks paigaldame ka ulukitara,“ sõnas Nordecon ASi juhatuse liige Ando Voogma. Lepingu käigus rekonstrueeritakse 4,1 km pikkune Tartu suunaline niit. Kompleksstabiliseeritud alusele paigaldatakse kolmekihiline asfalt. Ühtlasi paigaldatakse lõigule 3,3 km ulukitara. Töö teostamise tähtaeg on 180 päeva.


Näitleja süüdistab Amigo turvamehi peksmises(52) Vabakutseline näitleja Jaanus Pärnpuu süüdistab Tallinna ööklubi Amigo turvamehi temaga põhjendamatus vägivallatsemises. Pärnpuu (35) rääkis ETV saatele "Pealtnägija", kuidas ta sattus mullu 4. aprilli öösel klubis Amigo kähmlusesse turvameestega ning tema õhtu päädis politsei arestikambris. Turvajad omakorda kinnitavad, et klient ei allunud nende käsklustele ning osutas metsikut vastupanu, sealhulgas hammustas ühte neist kätte ning sülitas teisele näkku, vahendavad ERR Uudised. Mullu 4. aprillil kella 23 paiku saabus Pärnpuu koos ühe sünnipäevaseltskonnaga Viru hotellis asuvasse klubisse Amigo. Pärnpuu oli enda kinnitusel täiesti rahumeelselt rääkinud lava ääres esinejatega, kui turvamehed tast kinni haarasid ning põrandale paiskasid. "Kindlasti ei rünnanud ma kedagi ega teinud kellegi suunas ründavat liigutust nagu väideti," kinnitas Pärnpuu. Pooleliolevale politseijuurdlusele viidates ei soovi Amigo turvatöötajad ega nende tollane tööandja K-Grupp lugu ise kommenteerida ning nende asemel esinevad kõneisikud, kes enda sõnul on samuti sunnitud jääma üldsõnaliseks. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29694795


text: Esiliigas toimuvad pühapäeval 8. vooru mängud Eesti jalgpalli Esiliigas mängitakse pühapäeval, 24. aprillil VIII vooru kohtumised, kus juhtgrupi meeskonnad kohtuvad omavahel kahes mängus. Kell 14 võõrustab FC Infonet Lasnamäe KJH kunstmurul Tallinna FC Levadia teist ning kell 17 kohtuvad Sportland Arenal Tallinna FC Flora II ja FC Puuma. Kell 14.00 algavad veel kolm 8. vooru matši. Kaotuseta jätkav JK Tallinna Kalev võõrustab Kalevi staadioni kunstmurul Valga FC Warriori, Tallinna JK Legion Wismaris Pärnu Linnameeskonda ja Kiviõli Tamme Auto Tallinnas asuval Sportland Arenal Kohtla-Järve FC Lootust. Esiliiga VIII vooru mängud. Pühapäev, 24. aprill 24. aprillil kell 14:00 Lasnamäe Kergejõustikuhalli kunstmuru (Punane tn. 45) FC INFONET - TALLINNA FC LEVADIA II FC Infoneti peatreener Andrei Borissov: "See kodumäng tuleb liiga liidriga. Meie kasuks räägib eelnev statistika, mille kohaselt pole me koduväljakul mängides veel kaotanud. Soovime samasuguse statistikaga ka jätkata. Eelmisest mängust saime ka enesekindlust juurde." Mängija Vladislav Ogorodnik: "Lõin oma teise värava liigas ning minu eesmärgiks on ka edaspidi suurendada meie võistkonna löödud väravate arvu. Mäng liiga liidriga tuleb kindlasti raske, kuid annan parima ja jään ikka võitu lootma." FC Levadia II peatreener Mati Pari: "Kahes viimases kohtumises oleme pidanud viikidega leppima, nüüd üritame jälle võitude teele tagasi pöörata. Iga mänguga saab meie noor meeskond väärtuslikke kogemusi juurde ning selle pagasi pealt on hea edasi liikuda." Mängija Andreas Raudsepp: "Läheme igas kohtumises väljakule eesmärgiga võita ja teeme seda ka nüüd." 24. aprillil kell 14:00 Kalevi Keskstaadioni kunstmuru (Staadioni 8, Tallinn) JK TALLINNA KALEV - VALGA FC WARRIOR JK Talinna Kalevi peatreener Sergei Ratnikov: "Vaadates tabelit, siis pole kahtlustki, kumb meeskond on soosik. Peame selle vastutuskoorma kallama väravatena Warriori väravasse. Kunstmuru hakkab vaikselt poisse murdma ja loodame, et mõne vooru pärast saaks kõik murule juba. Kuna on oodata ilusat ilma, siis ootame kõiki toetajaid ja klubi noormängijaid staadioni äärde." Mängija Rimo Hunt: "Ei hakka midagi ära sõnama, et mitu väravat lööme või kes lööb. Tähtis on võit kogu meeskonnale ja kindlad kolm punkti tabelisse." FC Warriori peatreener Zaur Tšilingarašvili: "Eelmine nädal oli raske mäng tuttava meeskonnaga. Sellel nädalal läheme mängima uute mõtete ja sihtidega ning anname väljakul endast parima." Mängija Juss Tanvel: "Tallinna Kalev on raske vastane ning tabelis kõrgel kohal. Võõral väljakul on alati rasked mängud ja võitluslik tuleb ta ka seekord." Abikohtunikud: Tiit Kivisild, Andreas Vaks 24. aprillil kell 14:00 Sportland Arena (Asula 4c) Tamme Auto peatreener Erik Steinberg: "Meie read on vigastuste ja kaartide tõttu vägagi hõredad, sellegipoolest läheme võitlema. Viimane mäng näitas, mille kallal tuleb kõvasti tööd teha - sellega tegelemegi ja üritame parandada oma vead." Mängija Dmitri Vorobjov: "Esiliigas ei tohi me ühtegi võistkonda alahinnata, kõik võivad võita kõiki. Antud mäng on tabeliseisu parandamise jaoks väga tähtis." FC Lootuse peatreener Aleksandr Marašov: "Nii öelda Ida-Virumaa derby toimub Tallinnas. Vastane on tugev meeskond, kes tõenäoliselt hakkab pretendeerima tõusmisele Meistriliigasse. Proovime tõestada, et võime tekitada raskusi iga Esiliiga meeskonnale." Mängija Deniss Tjapkin: "Oleme võlgu meie fännidele ning proovime võla tasuda võiduga." Abikohtunikud: Roland Meritee, Marek Lillmaa 24. aprillil kell 14:00 Wismari kunstmurustaadion (Wismari 15a, Tallinn) TALLINNA JK LEGION - PÄRNU LINNAMEESKOND TJK Legioni peatreener Viktor Passikuta: "Kui koosseisus on palju noori, väga raske oodata nendelt stabiilsust igas mängus. Küll nad saavad kogemusi juurde, aga see tuleb alles paari aasta pärast, kuid mängida on vaja juba täna. See tähendab, et igas mängus peame andma endast 100%." Mängija Maksim Kisseljov: "Eelseisvas mängus on meie peamine ülesanne kasvatada pallivaldamise protsenti, mis tähendab võtta pall kontrolli alla. See on meie arvates õige tee eduni." Pärnu LM peatreener Kalev Pajula: "Eelseisva mängu eel on meil mitu küsimust vaja lahendada. Meil on viis mängijat (ka väravavaht) vigastatud ja meie ainus keskkaitsja peab kaartide tõttu mängu vahele jätma. Seda enam peavad teised pingutama ja võidu võtma, olgu see või Rooma leegion." Mängija Robert Kirss:"Vajame võitu, sest praegune tabeliseis meid ei rahulda. Läheme andma kõva lahingut ja kindlasti punktide järele. Eesmärgiks saab olla võit ja ainult võit!" Abikohtunikud: Kaur Lillipuu, Vallo Lokko 24. aprillil kell 17:00 Sportland Arena (Asula 4c) FC Flora II peatreener Aivar Lillevere: "Puuma on näidanud väga head mängu ja kindlasti tuleb nendega arvestada kui võrdne võrdsega ning mäng tuleb võitluslik ja tasavägine." Mängija Erkki Kubber: "Vastas on tugev tehniline meeskond, aga sellest hoolimata läheme võitma. Loodetavasti tuleb hea mäng." FC Puuma peatreener Dmitri Krasilnikov: "See on hooaja üks tähtsaim mäng - püüame valmistuda mänguks maksimaalse kontsetratsiooniga ja anda oma parima." Mängija Kert Haavistu: "Eelmisel aastal näitasid Meistriliiga duublid head taset. Tuleb tuline lahing. Väljakul tuleb vähem rääkida, rohkem mängida."


NATAD SISSE: kuni augusti lõpuni on lubatud jõevähki püüda | Kalale NATAD SISSE: kuni augusti lõpuni on lubatud jõevähki püüda (1) Toimetas Vidrik Võsoberg, 1. august 2019, 11:29 Vähipüük Saaremaal 20 aastat tagasi. Foto ilmus Õhtulehes 31. juulil 1999.Foto: Albert Truuväärt/ÕL arhiiv Juba kolmandat aastat on enamikus maakondades vähipüügilube saada piirarvuvabalt, mistõttu jagub neid kõigile soovijatele. Erandiks on siin vaid Saaremaa ja Pangodi järv Tartumaal. Kuna lubade müük algas juba 1. juulil, siis on mõlema püügipiirkonna limiit tänaseks läbi müüdud. ÄRA UNUSTA: ühe püügiloaga võib püüda kuni 100 vähki (3) 29. juuli 2019, 11:25 Natad valmis? Järgmisel nädalal algab vähipüügihooaeg (3) 26. juuni 2019, 15:30 Varasemate aastatega võrreldes on sel aastal vähipüügil ka üks oluline piirang. Nimelt on ühel isikul lubatud ühes ööpäevas püüda kuni 100 mõõdulist isendit. Kõik ülejäänud püütud vähid ning ka alamõõdulised vähid tuleb vette tagasi lasta. Jõevähile kehtestatud alammõõt on 11 cm. Viimastel aastatel on avastatud Eestis ka kolm võõrvähiliiki: signaalvähk, ogapõskne vähk ja marmorvähk. Nende leviku taga on inimene, sest iseseisvalt nad oma levikuareaali nii kiiresti ja pikkade vahemaade taha ei laienda. Lisaks võib ümberasustamisega levitada edasi ka haigusi, sest mitmete meie jõevähile ohtlike haiguste suhtes (nt vähikatk) resistentsed võõrliigid võivad neid haigusi edasi kanda. Jõevähi ümberasustamisel on oht aga lapihaiguse levitamiseks. Seetõttu ei tohi püütud isendeid ümber asustada teistesse veekogudesse. Kui tekib kahtlus, et tegemist võib olla signaalvähiga, ei tohi seda vette tagasi lasta, vaid leiust tuleb teavitada keskkonnaametit või jõevähi seirega tegelevaid maaülikooli teadlasi telefonil 5373 6731. Kalastuskaardi omanik peab pärast püügi lõppu esitama viie päeva jooksul püügiaruanne pilet.ee veebilehel või keskkonnaametis kohapeal. Aruande esitamise kohta saab lähemalt lugeda keskkonnaameti kodulehelt.


text: A B C D E F G H I J K L M N O P R S Š Z T U V Tunnustamata riikide vappe - Endiste riikide vappe - Nõukogude Liidu ja selle liiduvabariikide vapid - Sõltuvate ja muus staatuses olevate territooriumide vappe A Araabia Ühendemiraatid provintsidega Aserbaidžaani provintsidega B Belgia provintsidega Bosnia provintsidega C D E Ecuador provintsidega F G Gruusia provintsidega H Hiina provintsidega Hispaania provintsidega I J K Kanada provintsidega Küpros provintsidega L M Moldova provintsidega N O P Portugal provinsidega R S Serbia provintsidega Somaalia provintsidega Soome provintsidega Suurbritannia provintsidega Š Z T Taani provintsidega U Usbekistani provintsidega Ukraina provintsidega V Venemaa koos provintsidega Tunnustamata riikide vappe Endiste riikide vappe Nõukogude Liidu ja selle liiduvabariikide vapid Sõltuvate ja muus staatuses olevate territooriumide vappe Vaata ka Maailma riikide lipud Maailma riikide vapid Sümboolika loendid


Kriisikoju jõudis 36 aastat peksu kannatanud naine(62) “Meile tuli abi otsima naine, keda oli pekstud juba 36 aastat,” ütleb naiste kriisikodu juht Inga Mikiver. “Ta küsis kõigepealt, kuidas olla hea naine...” Eesti naine üritab kaua kannatlik olla, sest tunneb, et ühiskondlik arvamus, seadused ega ka elu materiaalne külg pole tema poolel, kirjutab Pealinn. Mõni talub vägivalda koguni aastakümneid, nagu ka ülalnimetatud naine, kes pöördus kriisikodu poole alles pärast 36 aastat kestnud kannatusi. “Ja siis küsis ta esimese asjana, kuidas peaks olema parem naine, et mees enam ei peksaks,” meenutab Mikiver uskumatuna tunduvat lugu. Ja lisab, et kui naine kuulis, et sellist nõu pole võimalik anda, sest peksu eest vastutab sajaprotsendiliselt vägivallatsev mees, oli ta esialgu isegi pettunud... Samas on päris tavaline, et vägivalda kogenud naine süüdistab juhtunus ennast ega julge pidevalt alaneva enesehinnangu ja mehe ähvarduste tõttu suhtest ka välja astuda. Politseistatistika ei anna perevägivalla suurusest ülevaadet, sest isegi kriisikodussei jõudnud naistest lähevad politseisse vaid vähesed. Mikiveri sõnul tuleks võitluses perevägivallaga ennekõike muuta avalikku arvamust — see peaks olema sallimatu igasuguse vägivalla suhtes peres. Praegu kohtab sallivust vägivaldsuse suhtes aga palju. “Väga oluline on ka riigi suhtumine,” nendib Mikiver. “Kas riik leiab, et on üldse selline asi, nagu perevägivald, ja et selle vastu on vaja võidelda — või arvab riik, et see on väike probleem. Näiteks justiitsministeerium ütleb, et perevägivalla tõkestamiseks pole eraldi seadust vaja.” Selline riigi seisukoht mõjutab aga ühiskondlikku arvamust. Ja kuigi Eesti kuulub Euroopa Liitu, on meie suhtumine perevägivalda euroopalikust valgusaastate kaugusel. Euroopa tavade järgi aidatakse naist, kes on pidanud kodus vägivalda taluma, nii riikliku “pearahaga”, mis aitab tal sõltuvusest paremini välja saada, kui ka sotsiaalpinnaga, kuni tal on võimalik endale ise elamine leida, samuti rahastab riik naiste kriisikodusid. “Aga meie kirjutame projekte ja ei tea veel detsembri lõpus, kas saame midagi või ei saa. Meie probleem on pidev ebakindlus tuleviku ees,” tõdeb Mikiver.Vanemaid naisi peksavad nii mehed kui ka pojad Kriisikodusse tulnud naiste lood on erinevad, nagu ka nende rahvus ja vanus. “Kõige vähem on 25-aastaseid, ja kui nad ka siia tulevad, leiavad paari päevaga endale koha, kuhu minna. Üldiselt on noortel rohkem otsustavust sellest suhtest välja astuda,” ütleb Ülle Kalvik. Sest üldjuhul on nii, et kui mees on vägivaldne, siis vägivaldseks ta ka jääb. “Kõige raskem vanuserühm on 30-50-aastased naised, nemad on juba piisavalt pikalt elanud mehega koos, neil on tekkinud hirmud: et ei saa üksi hakkama või ka hirm mehe ees, kes 008000 hvardab, et kui sa ära lähed, siis löön maha nii sinu kui su suguvõsa. Ja selliseid ähvardusi on,” räägib Kalvik. Kõige kurvem lugu on Mikiveri sõnul üle viiekümnestega, keda peksavad nii elukaaslased kui ka pojad. Ja kuhu sa siis lähed? Mikiveri sõnul sõltubki põhiline osa naisi mehest materiaalselt. Naised, kes kriisikodusse pöörduvad, on keskmise palgaga, neil on lapsed — nii et pinda üürida ei jaksa. Ka kriisikodul pole võimalik aastate kaupa inimesele peavarju pakkuda. Ja kui naine otsustabki kohtusse pöörduda ja suhtest väljuda, võtab kohtutee meil ju vähemalt aasta. Kus siis vahepeal elada — ikka sellesama vägivaldse mehe juures.


text: Soomes on registreeritud 105 koroonavaktsiinidega seotud surmajuhtumit | NordenBladet.ee NordenBladet — Soome ravimiametis Fimea on registreeritud kokku 105 koroonavaktsiinidega seotud surmajuhtumit. Fimea peaarst Maija Kaukonen samas ütles, et ravimiametnikud pole tuvastanud vaktsineerimisega seotud suremuse kasvu. Kuivõrd vaktsineerimisega kaasnevad kõrvaltoimed nagu palavik võivad olla nõrga tervisega inimestele ohtlikud, siis on terviseamet andnud soovituse, et kehva tervisega inimesi ei vaktsineerita, vahendab MTV.


Mobiilne kasvuhoone - TELLIMISEL - Lelunurk.ee (Taibutera OÜ) Mobiilne kasvuhoone on uudne õuesõppevahend, mis on loodud kasutamiseks suuremates lastegruppides. See on: Kvaliteetne - valmistatud vastupidavatest materjalidest ning tugeva konstruktsiooniga Mobiilne - varustatud tugevate ja suurte kummiratastega, mistõttu on seda lihtne teisaldada õue ja siseruumi Ilmastikukindel - sobib Eesti ilmastikutingimustes kasutamiseks aastaringselt Läbi mõeldud - disainitud nii, et see oleks igast nurgast ligipääsetav ning võimaldaks töid läbi viia suuremas grupis Igal kevadel panevad paljude Eesti lasteaedade lapsed pottidesse idanema seemned. Nüüd saab potid panna aknalaua asemel hoopis mobiilsesse kasvuhoonesse, mis mahutab kuni 28 potti (13cm diameetriga). Ratastel kasvuhoonet saab sooja ilma korral õue sõidutada ning läbipaistva katte üles rullida, öökülmade korral aga tõmmata uuesti siseruumi. Toote mõõdud: 109 x 115 x 60 cm Vaata ka meie poolt messil filmitud väikest videolõiku: Armas väike kollane... Mobiilne vee- ja... Mobiilne vee- ja ...