Vabadussõja mälestusmärk Rakveres | Esimene sammas 1925 - 1940 Vabadussõja mälestussammas Rakveres Esimene sammas 1925 - 1940 Ajutine sammas 1942 Taastatud sammas 1992 - Vabadussõja mälestussammas 1925 - 1940 Fotod 1925 - 1940 Fotod Riigivanema külaskäigust 1931 Langenute mälestussamba püstitamise mõte tekkis Rakvere demobiliseeritud sõjaväelastel 1922. aastal. EDSL Rakvere Osakonna juurde asutati Vabadussõjas langenud virumaalaste kalmuküngaste korraldamise komitee, mis 28. jaanuaril 1923 tegevust alustas. Komitee vajas aga laialdasema seltskonna kaasabi ja toetust. Et edukamalt tegutseda, moodustati ühine seltskondlikkude organisatsioonide ja demobiliseeritud sõjaväelaste vaheline komitee: kolonel O. Luiga (esimees), linnapea A. Pääro (abi), Riigikogu liige J. Jaanis (sekretär), reservkapten E. Pajos (abisekretär), Rakvere Ühispanga juhatuse liige ja asjaajaja G. Palgi (kassahoidja), demobiliseeritud vabadussõdalane H. Lill (komitee asjaajaja), kirjanik-kooliõpetaja J. Liiv, A. Pirker, A. Moorberg, J. Laur, Ennik Põlulast ja Mägi Kütist. Viimased kaks langesid põhikirja alusel välja ja nende asemele asusid F. Palm ja K. Pajos. Et komitee arvates langenuile vähegi väärilist mälestusmärki püstitada, oli vaja koguda 1,5 miljonit marka. Selle summa kogumine oli komiteele üheks raskemaks ülesandeks. Pealegi selgus, et vajaliku raha puudumisel pole kavatsetud mälestusmärki 1924. aastal püstitada võimalik. Küll määras Rakvere linnavolikogu Linnavalitsuse ettepanekul langenud virumaalaste mälestusmärgi püstitamiseks 300 000 marka 1924. aasta eelarve korras. Veel toetasid ühist ettevõtmist Viru Maavalitsus 75 000 ja Sõmeru Vallavalitsus 5000 margaga, Rakvere Linnavalitsus 1925.aasta eelarvest 100 000 margaga, teised asutused ja organisatsioonid jäid asjast eemale. Puuduv summa saadi kokku pidude ja rahalise loterii korraldamisega. Mälestussamba kavandeid esitasid komiteele mitmed kujurid. Välja valiti kujur professor Amandus Adamsoni kavand ning temalt tellitigi mälestussamba ehitamine 1 500 000 marga eest. Ehitustööd algasid kohapeal juuli keskel 8 inimesega ning kestsid kuni 15. augustini 1925. Nurgakivisse midagi ei pandud. Samba kuuejärgulise aluse valmistas ehitusmeister Reinhold Weigel betoonist insener Ferdinand Adoffi’i juhatusel; pronkskujud valati Itaalias Pistoia linnas professor A. Adamsoni valmistatud mudelite järgi. Kujude ülesseadmist juhatas professor A. Adamson isiklikult. Avamisest võttis osa suur hulk sõjaväge, kaitseliitlasi ja rahvast linnast ja maalt. Mälestussamba vabastas kattest ehituskomitee esimees kolonel O. Luiga. Sõjaväelist au andis kahurvägi kolme pauguga. Samba pühitsesid konsistooriumi assessor A. Sommer ja EAÕK metropoliit Aleksander. Osalesid riigivanem J. Jaakson, sõjaminister kindralmajor J. Soots, põllutööminister A. Kerem, siseminister K. Einbund (Eenpalu), haridusminister H. Rahamägi, KL ülem kolonel J. Roska (Orasmaa) ja kindralleitnant J. Laidoner. Pärgi pandi üle 40. Viimasena pandi pärg tundmatu ema nimel, kelle kolm poega olid punase terrori ohvrina mujal langenud. Vabadussõjas langenud virulaste mälestusmärk kujutas kuuejärgulist ühtlusetut astmikpüramiidi, mille otsas asus skulptuurgrupp: mõõka tõstev sõdur toetab temale najatuvat haavatud lipukandjat. Üleval, aluse esiküljel, oli reljeeftähtedes tekst: „1918 – 1920 /WABADUSSÕJAS/ LANGENUILE“. Sellest allpool oli pronksbareljeef episoodidega eestlaste vanast vabadusest ja möödunud Vabadussõjast. Mälestusmärk oli ülemaakondlik ja asus Rakvere linna keskel, lõuna pool turgu, kõrgema künka otsas – Ausambamäel. Seda hoidis korras Rakvere Linnavalitsus. Langenute nimesid sambale ei märgitud. Need avaldati mälestussamba avamispäeval eri raamatukeses. Lahingus oli virulasi langenud 260, haigemajades surnud 76, jäljetult kadunud 99, punaste veretöös tapetud 109 – kokku 644 inimest. Ausamba hävitamine Ööl vastu 21. oktoobrit 1940 hävitati mälestussammas. Kokku oli 22 plahvatust. Samba alusmüüride lõhkumist jätkati hommikul kangide ja vasaratega miilitsaaheliku kaitse all. Kaubanduskeskkooli poisid korraldasid protestiks demonstratsiooni ja möödusid lõhutavast sambast rahvusliku lauluga. Kohe olid kohal julgeolekumehed, poiste ninamees Ott Valgma arreteeriti. Õpetajaile tekkis sellest intsidendist palju sekeldusi, korduvalt tuli käia ülekuulamistel NKVDs. Lääne-Virumaa Keskraamatukogu 2012


Venemaa valmis Nord Streami rakettidega kaitsma(101) Neli päeva kestnud Soome-visiidil ähvardas Venemaa kaitseminister Anatoli Serdjukov vajadusel kaitsta rajatavat gaasijuhet Nord Streami rakettidega. Vene-Soome kaitsealasele koostööle pühendatud ühisel pressikonverentsil huvitas Soome ajakirjanikke rohkem, kas Vene sõjalaevad hakkavad kaitsma lähiajal Läänemere põhja rajatavat gaasijuhet Nord Stream. Serdjukovi sõnul ei näe ta juhtmele mingeid tõsiseid ohte ja kaitset pakub Gazprom koos oma partnertitega ise, kirjutab Komsomoskaja Pravda Põhja-Euroopa väljaanne. Juhul kui oht tekib, siis võidakse Vene kaitseministri sõnul paigutada Kaliningradi oblastisse uute, kuni 500-kilomeetris lennukaugusega mobiilsete Iskander-tüüpi rakettide kompleksid. Hiljuti teatati, et need raketid tuuakse ka Eesti külje alla Luugasse. Väljaanne märgib, et Soome oli viimane riik, mis andis heakskiidu Vene-Saksa gaasitoru ehitamisele mööda Läänemere põhja. Vaatlejate sõnul viivitas Soome vastuse andmisega teadlikult, et osutada sel moel Moskvale survet. Peaminister Vladimir Putin käis hiljuti Helsingis just selleks, et veenda Läänemere foorumil osalejaid toru ohutuses. Vene ajaleht Kommersant väidab, et Soome ei andnud ehitusluba loomulikult tasuta - selle eest lubas Putin vaadata üle puidu tollitariife, millel on Soome tselluloosi- ja paberitööstusele väga suur tähtsus.


Oled sa üliõpilane ja huvitatud praktikast välismaal?


Canon XF405/XF400 - Videokaamerad - Canon Eesti 1,0-tüüpi CMOS-sensoriga profitasemel ja kompaktne 4K UHD videokaamera koos 15-kordse suumiga objektiiviga – ideaalne valik uudiste ja dokumentaalfilmide jäädvustamiseks või ettevõtetes kasutamiseks. Vaadake, kuidas reporterid Edward Lawrence ja Laura Warner mudeleid XF405 ja XF400 kasutavad. 1,0-tüüpi CMOS-sensoriga profitasemel kompaktne 4K UHD videokaamera koos 15-kordse suumiga objektiiviga Mudel XF405/XF400 on ideaalne uudiste kogujatele, kes soovivad väikest ja kerget videokaamerat, millel oleks FTP-edastuseks võrguvalmidus ja kaugjuhtimise võimalus. Kaamera pakub kvaliteetset UHD ja täis-HD salvestust, 1,0-tüüpi CMOS-sensorit, 15× suumiga 4K objektiivi, kahepikslilist automaatteravustamist ja suurt kaadrisagedust 100P. 4K UHD KIIRUSEL 150 Mb/s Auto-maatterav. ND-filtrid Täis-HD (ainult mudelil XF405) Kahepiksliline CMOS-automaatteravustamine pakub täiustatud jõudlust ja ülikerget juhtimist tänu laiendatud teravustamisalale, mis katab ligikaudu 80% (vertikaalsihis) × 80% (horisontaalsihis) pildi kuvaulatusest. Võimas 4K objektiiv jäädvustab detailselt soovitud subjekte ja pakub väljapaistvat paindlikkust, 25,5 mm lainurkvaadet, 15-kordset suumi ja 30-kordset täiustatud suumi FHD-režiimis. 4K UHD/50P kõrge kaadrisagedusega salvestamine SD-kaartidele Mudelid XF405/XF400 toetavad UHD/50P MP4-vormingus (150 Mb/s) ja ka XF-AVC-salvestust. * Võib vajada püsivara värskendust Võrguvalmidus koos FTP- ja IP-edastusega* Mudelil XF405/XF400 on Wi-Fi ja Etherneti ühendus, mis võimaldavad faile kiiresti ja mugavalt otse videokaamerast välise töövoo keskkonda saata. Paindlikud kaugjuhtimisvalikud Juhtige kaamerat juhtmevabalt oma nutitelefonist või tahvelarvutist tänu kaugjuhitavale brauserile või kasutage Canoni juhtmega kaugjuhtimispulti RC-V100 ja saavutage täielik kontroll. Kompaktne kerge korpus ja profitasemel kasutus Mudel XF405/XF400 on üks väiksemaid ja kergemaid videokaameraid oma klassis. Vastupidav ja tundlik kaamera tagab profitasemel juhtimis- ja ühendamisvõimalused ning mudel XF405 on varustatud ka 3G-SDI väljundipordiga. Tänu kahe SD-kaardi pesale ning releesalvestuse ja samaaegse salvestuse võimalusele tagab mudel XF405/XF400 pikema jäädvustamise aja. Kuni 150 Mb/s Wi-Fi ja Etherneti port Lainurkne 4K 15× suumiga objektiiv (Ainult mudelil XF405) 100P sarivõtted Suure kaadrisagedusega ja täis-HD kvaliteediga XLR-terminalid 2 × XLR-terminali ja sisseehitatud mikrofon Toiteadapter CA-946 Nutikas suure mahuga (2670 mAh) liitiumioonaku, mida soovitatakse kasutada pikemate fotosessioonide ajal ja koos mudeliga XF405/XF400. Videotuli VL-10Li II Väike ja kerge, ent võimas videotuli nii sise- kui ka välitingimustesse.


Rõivas aktsiisitõusust: kui näeme, et olukord läheb ebasoodsaks, siis astume sammu tagasi (14) Peaminister Taavi Rõivas ütles, et kui kahe või kolme aasta pärast selgub, et nafta hind on väga palju tõusnud ja Läti ei ole üldse aktsiisi tõstnud, siis peab olema võimalus ka aktsiisipoliitika üle vaadata ja kaaluda, kas on alternatiivseid katteallikaid. "Seda paindlikkust peab riigi otsustes olema küll, et kui näeme, et olukord läheb sedavõrd ebasoodsaks, siis samm tagasi astuda," ütles Rõivas Vikerraadiole. Ta lisas, et kütuseaktsiis tõusu mõju viis senti liitri kohta on ju tegelikult küllalt väike ja peab ikka tõsiselt utreerima, et seda niivõrd dramaatilistes toonides näha. "Ainuüksi viimase kümne päeva jooksul on minu kodule kõige lähemas tanklas kütuse hind enam kui seitsme sendi võrra kõikunud," sõnas peaminister. Nelja aastaga tõuseb valitsuse plaani kohaselt kütuseaktsiis 20 senti - igal aastal viis senti. Rõivas aga ei usu, et näiteks piiriäärsete alade inimesed seepärast Lätti tankima lähevad, sest see põhineb eeldusel, et Läti aktsiis ei tõuse. "See on väga suure tõenäosusega vale eeldus," lisas ta. Rõivas tõi välja, et meie autopark on Euroopas kõige saastavam ja keskkonnaaspekti päris ignoreerida ei ole ka korrektne. Oma soovitust inimestel kütuseaktsiisi tõusuga seoses ökonoomsem auto muretseda kommenteeris Rõivas järgmiselt: "Mul ei olnud soov seda sellisena väljendada. Minu käest küsiti, et millised on inimeste valikud, kui kütuseaktsiis tõuseb. Kirjeldasime neid valikuid. Pealkirjast sai aru, et justkui see oleks minu mingi ostusoovitus ja see oli kuidagi väga arrogantselt seal tõesti. Ei meeldinud mulle sugugi sellele ise otsa vaadata," ütles Rõivas. Sotside plaan luksusautosid maksustada muudaks aga Rõivase sõnul tarbimisharjumusi. "Enne selle maksu kehtestamist ostetakse Porsche Cayenne ́e või teisi luksusmaastureid hästi palju kokku ja siis järgmised paar aastat tekib tõenäoliselt suur auk. Sotside maksuidee oli selline, et alates teatud hinnamäärast tuleb iga euro kohta 40 senti autole maksu otsa ja me arutasime täitsa tõsiselt seda, aga me leidsime, et uue maksu kehtestamine, kus ka reaalselt väga palju eelarvesse ei laeku või laekub see mõneaastase viivitusega – tarbimisharjumused muutuvad – see ei ole sobilik alternatiiv", rääkis Rõivas. Enne kütuseaktsiisi seaduse vastuvõtmist tuleb kindlasti tema sõnul põhjalikud analüüsid teha ning mõjuanalüüsid on juba käsil. Rõivas ei nõustunud kuidagi Nopri talu peremehe Tiit Niilo väitega, et kütuseaktsiisi tõus on valitsuse poolt selge signaal – maalt ära! "Autodega sõidavad ju erinevad inimesed ja see mõjutab eeskätt neid, kes sõidavad kõige suuremate autodega ja neid, kes sõidavad kõige rohkem. Kui nii võtta, siis nendele inimestele, kes on kõige väiksema sissetulekuga, keda see võiks kõige valusamalt lüüa, on ka kõige rohkem positiivseid asju koalitsioonileppes kirjas," sõnas Rõivas. Ta rääkis, et kellelegi ei ole saladus see, et Reformierakond tahtis tööjõumakse veel kiiremini langetada, ega see, et sotsid tahtsid lastetoetusi veel kiiremini tõsta ning ka IRL-i madalapalgaliste maksutagastuse programmis jõuti suhteliselt viimasel hetkel detailides kokkuleppele ja seepärast pole jõutud avalikkusele piisavalt selgitustööd teha. "Me ei tahtnud anda ennatlikke signaale, sest veel viimasel hetkel võimaluste ja soovide piirid natuke korrigeerusid. Samas see tingis, tuleb ausalt tunnistada, olukorra, kus inimestel olid suured ootused ja elati natuke teadmatuses. Oleksime pidanud postitiivsetest asjadest rohkem rääkima," arvas peaminister.


source: CulturaX

text: TAI alustas vaimse tervise uuringu kolmanda lainega | Tervise Arengu Instituut Alanud kolmandas laines on uuendusena lisatud küsimused spetsiifiliste traumade kogemise kohta ja isiksuseomaduste plokk. Lisaks küsitlusele tehakse väiksemas valimis intervjuud.


Riigiametid jäävad ääremaadest aina kaugemale(16) Teenused koonduvadki üha enam suurtesse linnadesse ja ääremaadel elavad inimesed peavad aina sagedamini seadusega ette nähtud hüvede kättesaamiseks võtma ette pikki retki, selgub riigikontrolli auditist.Lisaks ei pääse peapesuta ka regionaalminister Siim Valmar Kiisler, kelle tegevuse kohta kõlab hinnang: „Ministri roll riigi regionaalhalduse kujundamisel on olnud tagasihoidlik." Tavainimesele tähendab see, et eri ministeeriumid kipuvad regionaalministri vahelesegamiseta tegema asutustes kärpeid ja reforme sel moel, et lihtsalt vähendatakse väiksemates kohtades riigiasutuste kohalviibimist, kirjutab Eesti Päevaleht. Riigikontroll võttis kontrollimiseks lihtsa kriteeriumi - kui maakonnas elab inimesi alla 5%, kes peavad riigiametisse minekuks sõitma üle pooleteise tunni, siis on maakonnas teenuse pakkumine igati korralikult tagatud. Tulem ei üllata, ent on ikkagi kurb - näiteks on hiljuti Tallinna ülikallis kontorihoones teenindusbüroo avanud kodakondsus- ja migratsiooniamet (KMA) piisavalt kättesaadav vaid kolmes piirkonnas - Ida-Virumaal, Tartumaal ja Tallinnas. Kokku peaks Eestis bussiga üle pooleteise tunni lähimasse KMA büroosse sõitma 72 000 inimest. Ida-Virumaa on üks väheseid maakondi, kus eesmärgiks võetud tingimuste loomine on täidetud, kuid seda eelkõige naabermaakonna Lääne-Virumaa arvel, kelle elanikud peavad samuti asju riigiga ajama naabermaakonna kaudu. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29648001


„Üle aasta on Ukraina agressiooni all ning riik ei sõdi mitte ainult oma vabaduse ja sõltumatuse eest, vaid kogu Euroopa julgeoleku eest... Ma olen veendunud, et me peame muutma Vene Föderatsiooniga suhtlemise viisi – teda tuleb võtta agressorina. Euroopa peab olema ühel positsioonil, muidu jätkab Vene Föderatsioon oma vägivallapoliitikat,“ ütles Olekas esmaspäeval Kiievis, vahendab Interfax-Ukraina. „Venemaa kasutab võõrriigi territooriumil relvajõudude regulaarväeosi... NATO peab arendama heidutus- ja kaitsejõude,“ ütles Olekas, märkides, et Krimmi annekteerimine oli Venemaa imperialistliku käitumise loomulik jätk. Olekas väljendas ka arvamust, et ametlik Moskva spekuleerib palju oma majandusliku võimsusega ning selles kontekstis rõhutas Leedu kaitseminister Venemaa-vastaste sanktsioonide vajadust.


Politsei: turvavööta sõitjad on ka teistele ohtlikud(25) Politsei paneb täna alanud kampaania käigus liiklejatele südamele, et inimene, kes jätab tagaistmel turvavöö kinnitamata, ei ohusta mitte ainult enda tervist, vaid on ohtlik ka teistele samas autos viibivatele inimestele. Tänasest alustab politsei- ja piirivalveamet koos maanteeametiga liiklusohutuskampaaniat, mille käigus pööratakse teravdatud tähelepanu turvavarustuse kasutamisele sõidukites. Kampaania keskendub nagu eelmiselgi aastal kõigi autos istujate ohutusele. Sellest ka kampaania koondnimetus — “Kinnita tagaistmel turvavöö!”, teatas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja. Korrakaitsepolitseiosakonna juhtivkorrakaitseametniku Riho Tänaku sõnul on autojuhtide ja eesistmel kõrvalistujate seas turvavöö kasutamine õnneks juba küllaltki iseenesestmõistetav. “Paraku ei vaevu paljud tagaistmel sõitjad seda lihtsat, ent elusid päästvat liigutust tegema. Algava kampaania käigus selgitame ka seda, et sõidukite kokkupõrkel ettepoole paiskuv tagaistmel sõitja vigastab raskelt nii ennast kui ka eesistujat. Sellisel juhul saavad kokkupõrke tagajärjel vigastada ka need, kellel turvavööd on kinnitatud. Seega on turvavööta sõitjad selgeks ohuks mitte ainult iseendale, vaid kõigile autos viibijatele,” selgitas Tänak. Sageli toovad autojuhid ja kaasreisijad turvavarustuse mittekasutamise ettekäändeks põhjenduse, et turvavöö on ebamugav. Enamasti on selline väärarusaam tingitud sellest, et turvavöö kõrgus on valesti reguleeritud või kasutatakse seda valesti. Seetõttu pööravad politseinikud tähelepanu ka sellele, et sõitjad oskaksid turvavööd õigesti ja ohutult kasutada. Lisaks turvavöö õige kasutamise juhistele jagab politsei kampaania käigus eeskujulikele liiklejatele, kellel on autos ka lapsed, turvavööpehmendeid. Turvavöö kasutamise julgustamiseks antakse kampaania korras turvavööpehmendid ka turvavarustuse nõudeid eiranud liiklejatele, kuid seda juba koos trahviotsusega. Turvavöö tuleb kinnitada selliselt, et vöö alumine osa asetseks vöökohal võimalikult madalal (mitte kõhu peal). Jälgida tuleb ka seda, et keha ja turvavöö vahele ei jääks liigselt tühja ruumi — turvavöö tuleb enne sõidu alustamist veidi pingule tõmmata. Paksud üleriided tuleb sõidu ajaks ära võtta, kuna need surutakse kokkupõrke hetkel kokku ja võimaldavad sõitjal õnnetusse sattumisel liiga kaugele ette paiskuda, mistõttu kaotab turvavöö oma elusid ja tervist säästvad omadused. Turvavöö ülesandeks on hoida inimene kokkupõrke hetkel kõige ohutumas asendis, ainult nii saavad oma funktsiooni täita ka teised auto turvavarustuse elemendid näiteks õhkpadjad.


Ansip tunnustas Läti reforme(14) Peaminister Andrus Ansip ütles kohtumisel Läti välisminister Māris Riekstiņšiga, et Läti valitsus on struktuurseid reforme läbi viies teinud väga head tööd. „Läti valitsus on suutnud läbi viia mitmeid struktuurseid reforme ning selle eest tuleb teid tunnustada,“ ütles Eesti valitsusjuht kohtumisel Läti välisministriga. Läti eelmise aasta suuremad struktuursed reformid olid tervishoius ja hariduses. Samuti avalikus sektoris, kus vähendati nii riigiametite kui ka ametnike arvu. Ansipi sõnul on Lätist saanud hea näide teistele Euroopa Liidu riikidele, kuidas hoida kokku avaliku sektori kulutusi, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo. Kohtumisel tõdeti, et nii Eesti kui ka Läti majanduse olukord on paranemas. Statistikaameti kiirhinnangul kasvas Eesti sisemajanduse koguprodukt mullu neljandas kvartalis võrreldes kolmanda kvartaliga 2,6 protsenti, mis on Eurostati avaldatud andmetel suurim kasv Euroopa Liidus. Läti SKP langes neljandas kvartalis võrreldes kolmanda kvartaliga 3,2 protsenti. Aastases võrdluses vähenes neljandas kvartalis Läti sisemajanduse kogutoodang 17,9 protsenti ja Eestis 9,4 protsenti. Ka krediidireitingud annavad märku mõlema riigi majandusolukorra leevenemisest. Reitinguagentuur Standar&Poor`s tõstis veebruaris nii Eesti kui ka Läti pikaajalise väljavaate negatiivselt stabiilsele. Nii Ansipi kui ka Riekstiņši hinnangul on olnud kahe riigi koostöö majanduskriisi ajal väga hea. Samuti olid mõlemad kindlad, et Eesti liitumine euroalaga toetab kogu regiooni majandust.


source: wikipedia

text: Imerethi piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) ja ajalooline piirkond Gruusia lääneosas. Piirkonna ISO 3166 kood on GE-IM. Loodus Piirkonda ümbritsevad põhjas Suur-Kaukasuse Ratša ahelik ning idast Surami ahelik. Madalamad alad jäävad läände, kus mägialad lähevad üle Kolhethi madalikuks. Piirkonna kõrgeim tipp on 2850-meetrine Mephistskharo ning läänes madalaim Rioni org (27 meetrit üle merepinna). Peamisteks jõgedeks on Rioni ja tema vasakpoone lisajõgi Kvirila. Esineb üleujutusi, maavärinaid, maalihkeid. Madalamatel läänepoolsetel aladel võimaldab vahemereline kliima kasvatada teepõõsast ning lähistroopilisi puuvilju (tsitruselisi), idas viinamarju. Mägedes levivad metsad ning alpi niidud. Haldusjaotus Regioon jaguneb halduslikult kaheksaks rajooniks ja neljaks rajooni staatuses linnaks: Rahvastik Imerethia elanikud on grusiinide subetnos. Grusiinide perekonnanimed lõpevad harilikult liitega -švili ('poeg'), imerethialaste perekonnanimi aga liitega -dze (näiteks Nikolai Tšehidze) Ajalugu Imerethi kui ajalooline piirkond hõlmab Rioni jõe keskjooksul Kolhida madaliku ja seda ümbritsevate mägede ala. Ajalooliseks keskuseks ja pealinnaks on olnud Khuthaisi. 975–1442 oli Imerethi ühendatud Gruusia koosseisus. Seejärel oli omaette kuningriik, mis 1555. aastal langes Türgi ülemvõimu alla. 1804. aastal sai Imerethist Venemaa protektoraat ja aastal 1810 liideti ta Venemaaga. Gruusia piirkonnad Gruusia ajaloolised piirkonnad


Vangi enesetapukatse lükkas hukkamise edasi(18) Surma mõistetud USA vang leiti veidi enne kavandatud hukkamist teadvusetult kongi põrandalt. 43-aastane Lawrence Reynolds oli ilmselt võtnud ravimite üledoosi. 1994. aastal surma mõistetud Reynoldsi hukkamine otsustati seepeale nädala võrra edasi lükata, kuni Reynolds on toibunud, vahendab Iltalehti. „Kahtlustame ravimite üledoosi. Praegusel hetkel on tema seisund tõsine ja ta on teadvusele tulemas,” ütles Ohio vangla esindaja Julie Walburn. Walburn ei öelnud, milliseid ravimeid Reynolds võttis. Vanglaamentikud uurivad nüüd, kust Reynolds ravimeid sai. Mees oli tõhustatud valve all, nagu kõik surmamõistetud kolm ööpäeva enne hukkamist.


text: Lisa A. Kiirmale Kiirmaleks loetakse ajakontrolli, mille põhiaeg on suurem kui 10 minutit ja väiksem kui 60 minutit. Käikude kirjutamine Käike ei pea kirjutama. Samas ei kaota mängija õigust taotleda viiki alusel, mis nõuab protokolli olemasolu. Mängijal on alati õigus kohtunikult küsida protokolli käikude märkimiseks. Palju mängijaid ja vähe kohtunikke: mängitakse tavamale reeglitega, milles tehakse all pool toodud erandid. Kui maksimaalselt iga kolme partii jaoks on olemas kohtunik, kes kirjutab sealhulgas käike, siis mängitakse otsast lõpuni tavamale reeglitega (v.a. mängija poolt käikude üles märkimine). Vigu saab parandada esimese 10 käigu jooksul. Kui kumbki mängija on sooritanud 10 käiku, siis ei saa muuta valesid kellanäite (kui olukord ei ohusta võistluse ajalist kulgu olulisel määral), ei saa muuta vale algseisu tõttu asetsevaid malendeid, ei saa muuta valepidi asetatud malelauda. Kui algseisus kuningas või vanker asuvad valel ruudul, siis vangerdus ei ole lubatud.


Maxima langetab esmaspäevast alkoholi hinda kuni pooleteist euro võrra Reede, 28 Juuni 2019 09:10 Jaekett Maxima langetab 1. juulist ehk uuest nädalast kõikides oma poodides viina, siidri ja õlle hinda kuni poolteist eurot "Jaeketi ostustatistikast lähtuvalt langetame hinnad 1. juulist õllel, siidril, kokteiljoogil ja kangematest vägijookidest viinal ning brändil. Kõikides Maximates üle Eesti saavad vähemasti 17 niisugust alkohoolset jooki uue soodsa tavahinna" ütles Maxima Eesti tegevjuht Marko Põder pressiteate vahendusel. Põder lisas, et esmaspäevast langevad Maxima poodides hinnad õlle puhul kümnest sendist pudelilt ja pooleliitrise viina puhul pooleteise euroni välja. "Alkoholiaktsiisi langetamisest ja sellest mil poodides on soodsama hinnaga kaubad väljas on juba mõni aeg räägitud. Nii on tarbija ootused üles köetud ja aega ootamiseks, mil kaubavarud ja hankijate uued hinnad sealmaal, väga ei ole. Kaupleja peab pakkumistega vastama klientide ootustele, seda me ka teeme," rääkis Põder. Alkohoolsete jookide uued tavahinnad on madalamad alkoholiaktsiisi võrra, mis on arvutatud ilma käibemaksuta hinnast, vastavalt seaduses kehtestatud iga alkoholitüübi muudatuse määrale. Edasised hinnalangetused sõltuvad juba nii jaeketi kui hankijate laovarudest ja hankijate uutest hindadest aktsiisilanguse alusel. Riigikogu võttis 13. juunil vastu seaduse, millega langetatakse 1. juulist õlle, siidri ja kange alkoholi aktsiisimäärasid 25 protsenti.


Islamismi on väga mitmesugusel kujul, paljud voolud on juba sajandeid vanad, hetkel valitseb islamiseadus näiteks Iraani Islamivabariigis, kus see esindab šiiitide maailmapilti ja Saudi-Araabias, kus domineerib konservatiivne sunniitlik vahhabiitlus. Sunniitlikud äärmusislamistlikud terrorirühmitused (al-Qaida, Islamiriik, salafistid, Taliban) on nähtavalt esil vaid üksikutel aladel. Reegel paistab olevat see, et kus iganes kodusõjaks kisub, leiab al-Qaida ja Islamiriik koheselt ka järgijaid ja kandepinda, aga üheski sõjas pole ta veel peamiseks kaalukeeleks kujunenud. On olemas ka konservatiivsemaid islamiliikumisi, nagu näiteks Muslimi Vennaskond Egiptuses ja naaberriikides, aga see on avalikult terrorismile selja keeranud. Islamiriik kehtib Iraagis ja Süürias Kahtlematult kõige nähtavam on praegu terroristliku Islamiriigi (ISIL või ISIS) eh 008000 k siis mullu omaalgatuslikult Abu Bakr al-Baghdadi loodud terroristliku kalifaadi tegevus Iraagis ja Süürias. Iraagis on nende käes veidi suurem ala kui oleks Eesti, Süürias aga 35 protsenti sealsest territooriumist, kahe riigi peale kokku selgelt enam kui 100 000 ruutkilomeetrit. Võitlejaid võib Islamiriigil olla juba 50 000 kuni 250 000. Kõige paremini relvastatud jõuks oleks Islamiriigi vastu Süüria armee, aga see peab lahinguid vaid koduse opositsiooniga, kurdide relvajõududes on pea sama palju mehi kui Islamiriigil, aga needki hoiduvad pigem vaid oma aladele. Iraagi armeel on aga toeks uued šiiitide relvaüksused ja need on lõpuks alustanud ka pealetungi Islamiriigi vastu.Islamiriigi (tumehalli) ja al-Qaida (valge) kontrollitavad alad Iraagis ja Süürias. Wikimedia commons Kaardil tähistab Islamiriigi alasid tumehall värv, samas kui al-Qaidale kuuleka Nusra rinde (kuni 8000 võitlejat) käes on valge värviga alad (mõni tuhat ruutkilomeetrit). Islamiriik on küll ka avalikult konfliktis al-Qaidaga, kuigi juured on neil ühised. Al-Shabaab taganeb Somaalias Viimaste aastate vihasemaid sõdu on peetud Somaalias, kus kodusõda kestnud juba 1991. aastast alates, praegu kontrollib al-Qaidaga liidus olev rühmitus al-Shabaab (noorte ususõdalaste liikumine ehk Ḥarakat ash-Shabāb al-Mujāhidīn) veel peamiselt maapiirkondi, kuna Ida-Aafrika riikide vägede pealetungiga on nad linnadest välja löödud.Al-Shabaabi kontrollitav ala Somaalias tähistatud tumehalliga. Wikimedia commons Oktoobrikuise seisuga oli al-Shabaabi võitlejate käes Somaalias rohekashalliga tähistatud ala, võitlejaid arvatavasti alles veel 9000. Tipphetkel (2011) oli nende võimu all aga ligemale pool riigist (üle 200 000 ruutkilomeetri, nüüd tumesiniste ehk valitsusjõudude kontrolli all). Ja osa al-Shabaabistki on dilemma ees, kas hüljata al-Qaida ja minna üle Islamiriigi rüppe. Taliban Afganistanis ja Pakistanis Afganistanis kukutati Taliban võimult juba 2001. aasta novembris, kuid väiksemaid piirkondi on see rühmitus suutnud ikka enda mõju all hoida. Peamine Talibani kandeala on hetkel aga 2006. aastal loodud nn Waziristani islamiemiraat Pakistani aladel. Võib arvata, et terve rida al-Qaida liidreid varjab end just seal. Mullu õnnestus Pakistani armeel Talibani vägedele ränke hoope anda, samas lõi aga rühmitusest üks osa lahku ja teatas ühinemisest (Iraagi) Islamiriigiga. Pole küll selge, kui tugev on tegelikult Talibani kontroll Waziristani küla- ja hõimuvanemate üle, aga see piirkond kokku on umbes 15 000 ruutkilomeetrit.Põhja- ja Lõuna-Waziristan. www.2point6billion.com Selgeid rindejooni pole küll näha. Ka pole selge kui palju võitlejaid Talibanil ja selle liitlastel tegelikult on, räägitakse isegi 60 000-st. Seda, kui suured alad tegelikult Afganistanis täna Talibanile kuuletuvad, on raske öelda. Täpsem kaart on juba viis aastat vana.Talibani kontrollitud alad Afganistanis 2009. aasta seisuga. http://news.bbc.co.uk Boko Haram ründab Nigeerias Muslimite usufanaatiline liikumine Boka Haram tegutseb Nigeerias juba 2002. aastast alates, varem järgisid nad al-Qaidat, mullu aga läksid täielikult üle (Iraagi) Islamiriigi poolele. Võitlejaid on rühmitusel ligi 10 000 ja nende sõjakus on järjest kasvanud, seda enam, et Liibüa kodusõja järel on Põhja-Aafrika üle ujutatud peamiselt Vene päritolu relvadega.Boko Harami tegutsemisala. http://b-i.forbesimg.com Rühmitus pole küll otseselt piirkondade haldamisele keskendunud, neile on kasulikum pigem võimuvaakum, kuid nende rünnakute ja aktiivuse peamine ala on esimesel kaardil tähistatud punasega. Nende tegelikult kontrollitav regioon Wilāyat al Sūdān al Gharbī, mis kuulutas end üleilmse Islamiriigi provintsiks, on aga vaid kõige kirdepoolseim nurk Nigeeria Borno osariigist ja kaugelt väiksem ala kui Eesti.Boko Harami kontrollitav ala (punasega). http://2.bp.blogspot.com/ Jeemen: al-Qaida versus šiiidid Jeemenis kestval kodusõjal on juba aastakümneid vanad juured, kuid alates 2001. aastast on seal end kindlalt kinnistanud ka Araabia Poolsaare al-Qaida (AQAP), kujunenud peamiselt Osama bin Ladeni ideekaaslaste põgenemisel kodumaalt Saudi-Araabiast. Mullu lõi ka osa sellest lahku, et liituda (Iraagi) Islamiriigiga. AQAP-il on seal umbes 3000 võitejat, lisaks 500-meheline abivägi al-Shabaabilt, ISIL-il on aga sadu liikmeid. Jeemeni kodusõja peamised lahingud käivad samas aga hoopis Iraani-meelsete Hothi-mässuliste ja valitsuse vahel. Ja nii al-Qaida kui eriti (Iraagi) Islamirik on vihases konfliktis Iraani-meelsete šiiitidega kõikjal.Jeemenis al-Qaida kontrollitav ala (tumehalliga) Wikimedia commons Liibüa, Tuneesia ja Alžeeria Liibüa kodusõda lõppes 2011. aastal nii ruttu, et al-Qaida ei jõudnud seal veel formeerudagi, küll jäi sellest sõjast massiliselt Vene päritoluga relvi mustale turule. Mullu kasvasid pinged uueks kodusõjaks, kus (Iraagi) Islamiriigi toetajad (ligi 8000 meest) kontrollivad praegu mõningaid tumehalliga märgitud alasid.Liibüa kodusõjas on Islamiriigi käes kolm ala (tumehalliga) wikimedia Commons Alžeerias on aga islamistlik mäss kestnud hiljemalt 1992. aastast alates, kuid 2002. aastast alates on riigis valitsenud pigem kurjaendeline vaherahu. Tuneesiasse murdis Islamiriik (või AQIM) äsja sisse aga üksiku terrorirünnakuga sealsete turistide vastu. Kõrilõikajalike kalduvustega islamiste on regioonis enam kui küll. Mali Peamiselt Maroko ja Alžeeria islamiste koondanud Islamistliku Magribi al-Qaida (AQIM) jaoks oli tipphetkeks 2012. aasta, kui koos mitmete kohalike relvarühmitsuega haarati, Liibüa kodusõjast ripakile jäänud relvi kasutades, enda kätte pea kogu põhjapoolne Mali. Hiljem löödi al-Qaida selles sõjas küll puruks, ja kohalikud rühmitused eelistasid tänavu valitsusega ise rahu teha. See kaart näitab vaid 2012. aasta kõrghetke, AQIM-i käes oli vaid pool Timbuktust:Mali kodusõja tanner 2012 Wikimedia commons Põhja-Kaukaasia põranda all Tšetšeenia iseseisvussõda asendus juba aastaid tagasi islamistliku põrandaalusega, uuemal ajal on teada, et selle liidrid on vandunud truudust (Iraagi) islamiriigile, kuid hetkel pole teada, et nad tegelikult mõnda piirkonda kontrolliks. Siinai beduiinid Egiptuse vastu Ansar al-Sharia (šariaadi eest võitlejad) on peamine Egiptuses tegutsev salafistlik relvarühmitus, mis valitsusega sõda pidanud 2012. aastast alates. Siinai poolsaarel on nende võitluse tänaseks üle võtnud Islamiriik, ligemale 15 jõuguga kõrbeaadel, aga täpsemaid rindejooni on raske tõmmata. Liibanon ja Palestiina Salafistide katsed end Liibanonis või palestiinlaste aladel sisse seada on olnud seni üsnagi edutud, kuigi katseid on tehtud. Muslimi Vennaskonnale lojaalne Hamas on suutnud Gaza sektori igatahes vähemalt esialgu nendest puhta hoida. Liibanonis on kandvaim kohalik jõud, šiiitide Hizbullah aga ju sunniitliku islamismiga avalikult konfliktis. Mujal Äärmusislamistidel on olemas selge kandepind ka idapoolses Aasias, India, Bangladeshi, Tai lõunaosa ja Filipiinide aladel. Paljudes riikides on sellised liikumised suudetud politseijõuga välja juurida, kui mainida näiteks Indoneesiat. Aga ometi on rühma Indoneesia džihadiste nähtud ka Süüria sõjatandril.


source: fineweb

text: Kas oled turist või hoopis ärireisil, The Center Suites on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Cebu. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 1 Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 25 minutit aega. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Ayala Center, Cebu Doctor's haigla, Rizal Memorial raamatukogu ja muuseum, läheduses. The Center Suites pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Cebu's. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need parkla, toateenindus, restoran, peretuba, suitsetamisala. Külalised võivad valida 46 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu aed. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab The Center Suites märki mitmel viisil.


(3) Paberi ja kartongi mahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides nende ületäitumist. Mahuteid tühjendab ametiasutuse korraldamisel taaskasutusorganisatsioon.


"Sel aastal esimest korda toimus Kohveri ülekuulamine minu juuresolekul reede õhtul ja kestis poolteist tundi. Lisaks esialgsele süüdistusele spionaažis esitas prokuratuur talle ka uue süüdistuse relvade salakaubaveos ja Venemaa piiri ebaseaduslikus ületamises," kirjutas Kommersant. Ta lisas, et ülekuulamisel näidati Kohverile videosalvestisi, mis olid tehtud Pihkva oblastis, samuti piirivalvurite tunnistajate ütluseid. Kokku näidati talle tõendeid üheksast eri ajal toimunud piiri ületamise korrast, kirjutas ajaleht. Eston Kohver rööviti Eesti-Vene piirilt Eesti poolelt 5. septembril 2014. aastal ja viidi Moskvasse Lefortovo vanglasse. Venemaal süüdistatakse teda spionaažis. Lefortovo kohus pikendas 2. aprillil Eesti kaitsepolitseiniku Eston Kohveri vahi all hoidmise tähtaega 5. juunini.


Töötajate lojaalsuse saavutamine karjääri jälgimisel | Käivitage ettevõte - 2019 Avaldatud: Käivitage ettevõte • Vaatamisi: 25603 Väikeettevõtted on töötajate käibele kõige vastuvõtlikumad. Pöörduge oma töötajate poole, et nad jääksid ümber, aidates neil luua oma ettevõttes kasvava karjääri. Väikeettevõtted on töötajate käibele kõige vastuvõtlikumad. Ja kui töötajad lahkuvad, kaotavad ettevõtted raha. Töötajate abistamine karjäärivõimaluste loomisel oma ettevõtte kasvuga soodustab lojaalsust ja hoiab neid tõenäoliselt ära. Suuremate ettevõtete ülesandeks on inimressursside osakondade arendamine karjääri arendamise programmide loomisel, kuid enamikul väikestel ettevõtetel ei ole seda luksust. Kuid ei muretse: Teil ei ole vaja oma töötajate edukaks arendamiseks olla mammoth HR osakonda. Teie ja mõnede võtmetöötajate vähesed pingutused võivad käivitada karjäärijälgimise programmi. Enne mis tahes programmi käivitamist veenduge, et teie juhendajad ei ole lihtsalt programmidesse sisenenud, vaid on nende lahutamatu osa. Juhid on suured varad karjäärijälgiprogrammide väljatöötamisel, sest nad teavad oma osakondades vajalikke oskuste tasemeid ja seda, kuidas töötajate karjääri kasv neile ja ettevõttele üldiselt kasu toob. Eesliini juhid võivad olla karjääriarenguprogrammide suhtes vastupidavad, kartes, et nende töötajad lahkuvad või isegi et nad ise asendaksid. On kriitiline, et neil on tagatised, et kumbki ei juhtu, kui nad aitavad töötajate karjäärikoolitusel osaleda. Olge kindel, et ka neil on õigus saada neid eeliseid oma oskuste arendamiseks. Sellegipoolest pidage meeles, et karjääriraja arendamine ei peaks olema juhtide või teiste töötajate jaoks kohustuslik. Oodata, et mõned töötajad seisavad vastu täiendavale koolitusele. See on täiesti OK. Keskendage oma jõupingutused neile, kes soovivad professionaalselt kasvada. Esimene samm on hinnata oma olemasolevat tööjõudu, selgitada välja, millist tüüpi töökohti on kõige suurem käive. Üldiselt kipuvad algtaseme töötajad kogema kõige rohkem rahulolematust ja neid on kõige raskem hoida. See on sageli sellepärast, et nad ei näe teed edasi. Juhid peaksid kohtuma töötajatega, et teada saada, millised on nende eesmärgid. Paljud ei pruugi päris hästi teada, nii et olge valmis neid juhendama, selgitades, millised võimalused teie ettevõttes muutuvad kättesaadavaks. Näiteks öelge, et teil on mitu kaubanduskeskuse kioski kolmese riigi piirkonnas. Teie eesliinil asuvad jaemüüjad, töötajate kategooria, kellel on tuntavalt suur käive, ei pruugi isegi teada, kus ettevõttes kasvada. Et need töötajad oleksid kaasatud, näidata neile, kuidas nad saavad areneda kioskihalduriks või õppida oma ettevõtte peakorteris turustama või tellima. Kui olete tuvastanud mõned huvipakkuvad valdkonnad, aita luua töötajatele võimalusi saada kokkupuudet. See võib toimuda mõne teise töö või osakonna kaudu, võib-olla varjab teine töötaja. See võib olla ka formaalsema kohapealse ja välise koolituse kaudu. Ametlik või mitteametlik töötajate koolitamine täiendavate väljakutsetega toimetulekuks on eduka karjääri jälgimise võti. Koolitust saab teostada mitmel viisil: Rendi ekspert: Koolituse läbiviimiseks pöörduge oma kaubanduskoja või teiste kohalike äriorganisatsioonide või kolleegiumide kaudu oma valdkonna spetsialistide poole. Puudutage töötajaid, kellel on oskused: Pöörake neile aega ja teadmisi kaastöötajate koolitamiseks. Küsi müüjaid osalema: Näiteks varustajad, kes varustavad seadmeid, võivad olla valmis andma selle varustuse kasutamisviisi. Tavaliselt on need õppetunnid tasuta. Proovige online-klasse: Töötajad saavad ligipääsu kursustele peaaegu kõigis teemadel, alates raamatupidamisest kuni fotode ostmiseni, kodus, vaheajadel või lõunasöögi ajal. Pakkumine jätkukoolituse eest tasumiseks: See on kulukam ja aeganõudvam, kuid see on suur kasu, mis aitab töötajaid motiveerida. Alates algusest on töötajatega selge, enne kui nad alustavad oma karjäärialast väljaõpet ja professionaalset arengut, et nende huvipiirkonnas ei pruugi ilmtingimata olla tööpakkumised. Suhtle neile, et avade tekkimisel kaalute neid positsiooni. Ametikohtade ootamise ajal on töötajad sageli valmis tegema külgsuunalist liikumist, mis raputab ära mõned tolmused igavusest, mis teeb sama ülesande iga päev. Pakkuge neile võimalus teisele osakonnale või asukohale üle kanda. Selgitage, kuidas töö erinevas keskkonnas aitab neil parandada oma kogemusi ja oskusi. Teine tõhus viis kaasata töötajaid, kui töökoha avamisi ei ole, on pakkuda neile keerulisemat tööd, kus nad saavad oma uusi oskusi rakendada. Ütle, et juhite päevakeskust ja üks õpetajatest on huvitatud administratsiooni liikumisest. Kuigi kontoris ei pruugi olla avasid, võiksite teda mõne tunni jooksul nädalas klassiruumist tõmmata, kus ta võib abistada mõningate ametikohustustega. See annab töötajale kokkupuute ja mõned kogemused piirkonnas, kus ta on kõige rohkem huvitatud töötamisest. Töötajate abistamine karjääri rajamisel teie ettevõttes maksab dividende ainult siis, kui instituudi programmid ja poliitikad on edukad. On kriitiline, et teil on programmi edu mõõtmise vahend. Vähemalt kaks korda aastas kohtuge individuaalsete töötajatega, kes on osalenud teie karjääriarengu programmis, et näha, kus nad on täiendavate oskuste saavutamisel, mis töötas ja mis mitte. Analüüsige ka seda, millised töötajad kõige tõenäolisemalt karjäärivõimalusi kasutavad ja millised olid nad kõige huvitumad. See on imporditeave, mida saate kasutada järgmise aasta eesmärkide, karjäärivõimaluste ja plaanide arendamiseks. Ja jälgige käivet, et teha kindlaks, kas teie karjäärijälgiprogrammid tegelikult töötajaid säilitavad. Mõned väikeettevõtete omanikud seisavad silmitsi aja- ja kapitaliinvesteeringutega töötajate arendamisse, mõtledes, kas nad saavad oma investeeringutelt kasu. Lõppude lõpuks, isegi kõige odavamad programmid maksavad raha ja aega rakendamiseks. Kas töötajad ei saanud oma koolitust ära kasutada ja siis ettevõttest lahkuda, muutes väärtuslikeks töötajateks teisele ettevõttele? Muidugi nad saavad ja mõned teevad. Aga mitte nii tihti kui sa arvad. Ära alahinda oma lojaalsust, kui te investeerite inimestesse. Töötajatel on vähe stiimuleid lahkuda, kui nad näevad, et järgmine rippub redeliga, mida nad sinuga ronivad. Ja kui töötajad jäävad oma teadmistega paremaks, muutuvad nad teie jaoks väärtuslikumaks ja omakorda muutub teie äri edukamaks.


text: Tunnetusrelativism on seisukoht, mille kohaselt tõde on suhteline. Et tõe mõiste seondub ratsionaalsuse ja teadmise mõistega, siis tavaliselt mõistetakse tunnetusrelativismi seisukohana, mille kohaselt ka ratsionaalsus ja teadmine on suhtelised. Tõde relativeeritakse tavaliselt mõisteskeemi suhtes. Jutt võib olla mingi kultuuri, ajastu või kogukonna mõisteskeemist. Tunnetusrelativism eitab mõne mõisteskeemi privilegeeritust. Ükski mõisteskeem ei taga objektiivsust ei tegelikkusele vastavuse ega objektiivse ratsionaalsuse mõttes. Esimesteks tunnetusrelativistideks peetakse sofiste, eriti Protagorast. Vahepeal ei ole lääne filosoofias kuni viimase ajani tunnetusrelativiste olnud. 19. sajandi tähtsamad tunnetusrelativistid olid Friedrich Nietzsche ja William James. 20. sajandi filosoofias on relativism olnud üsna levinud. Kuulsamad 20. sajandi relativistid, kes on tunnetusrelativismiga seotud, on hiline Wittgenstein, Willard Quine, Thomas Kuhn, Peter Winch, Nelson Goodman, Richard Rorty, Hans-Georg Gadamer, Michel Foucault ja Jacques Derrida. Tunnetusrelativistid ei piirdu ilmselt tõeste väidetega, et eri kultuurides ja kogukondades on erinevad arusaamad sellest, mis on tõde, ning erinevad tõe kriteeriumid ja ratsionaalsuse standardid. Tunnetusrelativismi tuum on väide, et ülski episteemiliste normide komplekt ei ole teistega võrreldes metafüüsiliselt privilegeeritud. Ei ole objektiivseid ning üldkehtivaid tõe ja ratsionaalsuse kriteeriume. Tunnetusrelativistid viitavad sellele, et antud eposteemiliste normide paremust ei saa tõestada. Antirelativistid osutavad vastuseks sellele, et näiteks episteemilised normid, millele teadus toetub, on aidanud meil maailmas paremini toime tulla. Tunnetusrelativismile heidetakse tavaliselt ette seesmist vastuolulisust. Ka tunnetusrelativism ise ei saa vastavalt oma väitele olla privilegeeritud seisukoht. Vastuseks viitavad relativistid tavaliselt sellele, et nad ei pretendeeri tõele mingis mitterelativistlikus mõttes. On võimalik esitada mingi väide ja pidada seda tõeseks antud normikomplekti suhtes, pretendeerimata selle väite tõesusele ja nende normide kehtivusele mingis mitterelativistlikus mõttes. Relativistile väidetakse vastu, et ta peab möönma, et on vaatekohti, millest relativism tundub väärana, ja need vaatekohad on võrdväärsed relativismi omaga. Nii et relativism on nii tõene kui ka väär. Relativist võib vastata, et järjekindel relativist nendel vaatekohtadel ei ole. Tunnetusrelativismi allikad: moraalirelativismi eeskuju teadlikkus väga erinevatest mõisteskeemidest eri kultuurides Immanuel Kanti metafüüsika, mille kohaselt meie teadmise objekte kujundavad kategooriad, millega me neid tunnetame Georg Hegeli historism, Karl Marxi ideoloogiateooria, Friedrich Nietzsche perspektivism positivistliku teadusfilosoofia kriitika, neutraalsuse ideaaliga seotud probleemid sotsiaalteadustes, psühholoogia avastused andmete tõlgendamise kohta Välislingid: Allikas Epistemoloogia


(4) Lõpliku otsuse kandidaadi ametisse nimetamiseks teeb linnapea.


text: Tu-144 oli maailma esimene ülehelikiiruseline reisilennuk, mis ehitati Nõukogude Liidus Moskvas asuvas Tupolevi lennukitehases. Tu-144 ehitati tihedas võistluses samal ajal loodava Briti-Prantsuse ülehelikiiruselise reisilennuki Concorde'iga. Nõukogude Liidu juhtkond lootis Tu-144 müümisega maailmaturule pääseda. Tu-144 esmalend toimus 31. detsembril 1968. Juba ainuüksi esmalennu kuupäev näitab, kui tähtis oli Nõukogude Liidu juhtkonnale propaganda mõttes Tu-144 esmalennu aasta number. Concorde'i esmalend oli niiviisi lennuki Tu-144 esmalennust aasta võrra hilisem. Kokku ehitati 16 Tu-144 lennukit. Tu-144 oli ka esimene helikiiruse ületanud reisilennuk, esimene selline lend toimus 5. juulil 1969. Esimene löök Tu-144 projektile tuli 1973. aastal Pariisi lennundusnäitusel, kui lennuk otse telekaamerate ees alla kukkus. Õnnetuse põhjustas meeskonna eksimus, mis tulenes püüdest jäljendada just enne neid lennanud Concorde'i manöövreid. Oletatakse, et Tupolevi piloote võisid häirida ka mingid välised põhjused. Tu-144 mootorite kütusekulu oli eeldatust suurem ja mootorite ressurss väike. Nii mitmegi näitaja poolest jäi Tu-144 Concorde'ile alla. Pärast täiustusi pandi üks Tu-144 26. detsembril 1975 postilennukina liinile Moskva – Alma-Ata, et koguda teavet mootorite NK-144 tegeliku ressursi kohta. Liin valiti arvestusega, et see kulgeks suures osas kõrbede ja muude väheasustatud alade kohal, ning loodeti, et lennuki tekitatud vali ja häiriv lööklaine ei ärata Nõukogude avalikkuse soovimatut tähelepanu. 1977. aastal soovis Nõukogude Liit osta Concordi mootorite juhtimise arvuteid, kuid britid keeldusid müümast, kuna neid (või koopiaid jne) oleks saanud kasutada strateegilistel pommitajatel. Järgmine Tu-144 kukkus alla 23. mail 1978. See oli uuendatud lennuki katselend enne liinile lubamist ning reisijaid selle pardal ei olnud. Kõik selle meeskonnaliikmed hukkusid. Kokku toimus regulaarlende 55, millest viimane tehti 1. juunil 1978. Lende üritati taaselustada alates 23. juunil 1979, kuid need olid üksnes ebaregulaarsed kaubareisid pikamaaliinil Moskva–Habarovsk. Kokku tehti 102 lendu. Pärast ametlike lendude lõpetamist Aeroflotis tehti 1980. aastatel Tu-144-ga vaid mõni juhuslik lend. Mitu Tu-144 annetati muuseumidele ning vähemalt 4 lennukit jäi välitingimustes olevale suletud alale Tupolevi lennukitehase Žukovski lennuväljale. Aastal 1995 taastati üks Tu-144 Ameerika Ühendriikide rahastamisel lennukõlblikuks, asendades mootorid uuema, sõjalennuki Tu-160 reaktiivmootoritega. Renoveeritud Tu-144 kasutati NASA uuringutel tulevase uue põlvkonna ülehelikiiruselise reisilennuki uurimuste jaoks. Taastatud Tu-144 lennuomadused paranesid NK-321 mootorite tõttu oluliselt. Mõningate asjatundjate arvates oleks Tu-144 nende mootoritega isegi ületanud Concorde'i lennuandmeid. Viimane Tu-144 lend sooritati 1999. aastal. Vaata ka Boeing 2707 Lockheed L-2000 Spaceliner Viited Välislingid Tu-144 veebisait Reisilennukid Nõukogude Liidu lennukid Tupolev


b) projekti rakendamise tulemusel on heitkogused vähenenud või neeldajate tõhusus suurenenud rohkem, kui see oleks suurenenud projektis osalemata;


Siin näete kõiki pilte, mille fons-11 Camping.Info keskkonda üles on laadinud. Uploaded on 11.02.2018 Registreeritud alates 9.01.2018


Geofüüsikaline aruanne - esmaspäev, 29 oktoober 2018 | SpaceWeatherLive.com Summaarne päikese ja geomagnetiline aktiivsus 2018 Oct 29 0245 UTC SGAS number 302 Välja antud 0245Z kuni 29 Oct 2018 See aruanne on kogutud SWO-lt saadud andmetel 28 Oct kohta 10 cm 068 SSN 000 Afr/Ap 002/003 X-ray Background


Pooled liikluses hukkunuist on surma saanud Pärnumaal aA Allikas: Õhtuleht 23.aprill 2015 07:45 Foto on illustreeriv Foto: Lugeja foto Kui tänavu on liiklusõnnetustes hukkunud 21 inimest, siis üheksa neist sai surma Pärnumaa teedel liigeldes. Mis seal maakonnas liikluses ometi toimub? Pärnumaal on tänavu olnud seitse raskete tagajärgedega liiklusõnnetust, milles hukkus üheksa inimest. Kahes õnnetuses hukkus korraga kaks inimest. Üks elu nõudnud liiklusõnnetus oli ka Raplamaal, mis kuulub samuti Lääne prefektuuri alla. Allikas: Allikas: Õhtuleht


ETIS - Kehaline töövõime ja tervis: adaptatsioonilised ja ealised aspektid Kehaline töövõime ja tervis: adaptatsioonilised ja ealised aspektid "Institutsionaalne uurimistoetus" projekt IUT20-58 Physical performance and health: adaptational and age-related aspects 3. Terviseuuringud 3.8. Sporditeadus S273 Kehaline kasvatus ja motoorika, sport 3.3. Terviseteadused (tervishoid, sotsiaalmeditsiin, hügieen, õeteadus, epidemioloogia) 70,0 3. Terviseuuringud 3.1. Biomeditsiin B460 Füüsiline antropoloogia 3.1. Biomeditsiin (anatoomia, tsütoloogia, füsioloogia, geneetika, farmaatsia, farmakoloogia, kliiniline keemia, kliiniline mikrobioloogia, patoloogia) 30,0 Tartu Ülikool, Meditsiiniteaduste valdkond, sporditeaduste ja füsioteraapia instituut koordinaator 01.01.2014−31.12.2019 01.01.2015−31.12.2015 116 600,00 EUR 01.01.2016−31.12.2016 116 600,00 EUR 01.01.2017−31.12.2017 116 600,00 EUR 01.01.2014−31.12.2014 116 600,00 EUR 01.01.2018−31.12.2018 116 600,00 EUR 01.01.2019−31.12.2019 116 600,00 EUR Kokku 699 600,00 EUR Kehaline töövõime on kompleksne võime erinevatest kehalise võimekuse näitajatest. Käesoleva projekti eesmärgiks on uurida erinevate kehalise võimekuse näitajate adaptatsioonilisi aspekte, mida uuritakse ühendades meetodeid nii füsioloogiast, treeninguteadustest kui ka lihase morfoloogiast. Samuti uurib projekt longitudinaalselt kehalise töövõime, kehalise aktiivsuse, psühholoogiliste tegurite ja energiatasakaalu biokeemiliste markerite interaktsiooni ja mõju erinevas vanuses inimestel, pöörates peamise tähelepanu laste arengu sensitiivsetele perioodidele ja vanadusega seotud elukvaliteedi langemisele ning sarkopeeniale. Käesoleva projekti tulemused annavad uut informatsiooni kehalise töövõime kvalitatiivsemal arendamisel erinevas vanuses inimestel. Samuti annab käesolev projekt uusi teadmisi kehalise aktiivsuse, preventatiivsete harjutuste ja energiatasakaalu mõjust kvalitatiivse ja tervisliku elustiili saavutamisele kogu eluea jooksul. Physical performance is a complex multifactorial condition that depends on various physical abilities. The project focuses on different adaptational aspects of physical performance in athletes using and combining methods from exercise physiology, coaching science and muscle morphology. The project also focuses on the interaction and contribution of physical performance, physical activity, psychological indicators, and biochemical markers of energy homeostasis to health in different age groups, with a special attention to sensitive growth periods in children, and age-related decline in quality of life and the occurrence of sarcopenia in elderly using a longitudinal approach. The project will give a new information related to more qualitative improvement of human perfomance in different age groups. The project also gives unique information of the role of physical activity, preventive exercises and energy balance in achieving qualitative and healthy lifestyle throughout lifespan.


Kass - Albert Kass s. 01/05/2015 | Pesaleidja Kass - Albert Kass s. 01/05/2015 OMA LOO JUTUSTAB TEILE TILLUKE RÄÄBIS ALBERT KASS. Tere! Mina olen Albert! Albert Kass! Eesnime sain Monaco vürst Albert II ning oma perenime kuulsa eesti supermodell Carmen Kassi järgi. Miks? Siililegi ju selge - olen sama kuulus ja oman sama palju võimu nagu Albert ning välimuselt teen silmad ette pooltele supermodellidele, välja arvatud ehk Victoria's Secreti inglitele, neile jään natuke alla. Jäite uskuma, jah? Kahjuks pean aga leppima reaalsusega ja tunnistan ennast ametlikult Pesaleidja MTÜ kõige inetumaks ja väetimaks kassipojaks! Õnneks on Pesaleidja kassitoas mõni vana päss veel inetum kui mina, need vabatahtlikud võtavad sinna ikka igasuguseid rääbakaid vastu! Ehk huvitab teid, kust ma tulin? Jaa, see on ka sama "rõõmustav" nagu mu välimuski. Sündisin kassikoloonias, olin üks paljudest üleliigsetest kassidest, keda mitte kellelgi vaja polnud. Nälg näpistas, kirbud närisid karva ja lest sügeles kõrvas. Külm oli ka! Jäin haigeks ja silmad kipitasid. Silmanägemine muutus järjest viletsamaks. Õnneks ilmusid meie koloonia juurde head inimesed, kes hakkasid meile toitu panema, muidu oleks lõpp üsna ligidal olnud, sest mis jahimees ma oma ühe kinnimädanenud silma ja teise kohe-kohe haigeks jääva silmaga olnud oleks! Ronisin suurest näljast oma toitjale õla peale ja piiksusin talle, et vajan abi! Toitja viis mind ja mu sõbra mõnusa pappkasti sees pealinna Pesaleidja vabatahtliku juurde ja sealt edasi on mu elu ikka teise pöörde võtnud! Silm hakkas iga päevaga vähem kipitama, kui mu uus toitja sinna mingit salvi määris. Kirbud ei närinud enam nii hullusti ja tundub, et nüüd on nad täitsa kadunud peale seda, kui mingi külm löga mu turjale pandi. Mu selja ja pea peal olevad karvutud sügelevad laigud on kasvanud uue ja paksu karva alla peale seda, kui mind mingi imelikult lõhvana vahendiga piserdati. Ja mis kõige mõnusam - pai saan ka! Teate kui mõnus on pai? Muidugi teate, te pole ju tänaval elanud :) Ühesõnaga, oli mis oli, aga ma luban, et kasvatan varsti kõik oma karvutud laigud uhke karvaga täis ja äkki lähikuudel saan karva isegi läikima! Arvestades seda toiduhulka, mis ma sekundiga alla neelan, siis peaks see päris varsti juhtuma. Lisaks luban, et mu punnkõht muutub veel paksemaks ja ma pole enam selline kõhna vibalik, vaid ikka korralik suur kass, kes oma tulevast maja valvab ning kõik koerad minema peletab! Ma saan läbi kõikide kassidega, sest olen ju pärist kassikolooniast! Lisaks ei karda ma mitte kedagi, sest siin ilmas pole midagi, mida ma juba näinud poleks! Silm jääb mul ehk natuke häguseks, aga kellele ei meeldi, siis vahtigu neid ninnunännu pikakarvalisi topskeid, keda siin Pesaleidja hoiukodudes jagub! Minu uus pere peab hindama ikka tõelisi väärtusi nagu minu igavene truudus ja lõpmatu armastus, mida ma saan pakkuda! Ja mis peamine - muutun iga päevaga järjest kaunimaks, seega ei pea minu puhul kartma, et nunnust kassipojast saab ükskord vana igav kõuts! Ma pole kunagi nunnu olnudki... Olen saanud kõik parasiitide vastased tõrjed ning oman isiklikku kiipi ja passi. Kui soovid minuga tutvuma tulla, siia täida palun Pesaleidja kuulus tüütu ankeet ning minu toitja kutsub sind siis siia meile külla! PS! Varu aega, sest mu toitja istub iga hommik ja õhtu siin minu juures ja üritab minust ilusaid pilte saada! Ei pea vist mainima, et tal ei õnnestu see! Vähemalt mitte sel nädalal:) Kassipoiss läks koju :) Suur aitäh tema uuele perele!


Noorte MM: reede kujunes eestlaste rõõmupäevaks - Eesti Sõudeliit Vahur Mäe, toimetaja | 10. aug. 2018, 22:27 Eesti noorsõudjate jaoks kujunes reede, 10. august vägagi meeldivaks, sest Tšehhis toimuvatel U19 vanuseklassi maailmameistrivõistlustel tagasid koha poolfinaali nii tüdrukute paarisaeru kahe- kui ka ühepaat. Raćices toimuvatel tiitlivõistlustel oli eestlaste jaoks palju kaalul, sest ühepaadisõudja Greta Jaanson ning kahepaadil ponnistavad Annabel Aron ja Grete Alttoa pidid tõestama oma küpsust võrreldes eaklassi maailma parimatega. Kuna pärnulannad Aron ja Alttoa jäid avasõidus poolfinaalist välja, kujunes vahesõit viimaseks õlekõrreks, et treeningutel valatud higi ja vaev vääriliseks tasuks vormida. 12 sekka poolfinaali pääsemiseks vajasid nad Hiina, Poola ja Horvaatiaga konkureerides vähemalt teist kohta. Hiinlaste vastu ei saanud keegi ja nemad lõpetasid sõidu ajaga 7.04,21. Aron ja Alttoa valmistasid meeldiva üllatuse kui finišeerusid vahesõitude peale (4) teise ajaga 7.11,25. C- või D-finaaliga peavad leppima kolmandaks jäänud Horvaatia (7.17,6) ning sõidu viimane, Poola (7.20,64). Greta Jaanson veerandfinaali järel taastumas (Foto: Roman Lutoškin) Võistluspaigas atleete toetav Roman Lutoškin rääkis neidude sõidust ülivõrdes. „Fantastiline päev. Eks me juba arvasime, et peame laupäeval asjad kojusõiduks ära pakkima, ent nüüd valmistume pühapäevaks,” viitas Lutoškin asjaolule, et kaks tugevamat finaali sõidetakse siis. Tõehetk, millises finaalis Aron ja Alttoa sõuda saavad, selgub laupäeval, 11. augustil Eesti aja järgi kell 13.36, sest siis on kavas esimene poolfinaal. Finaali pääsemiseks peavad neiud olema vähemalt kolme kiirema seas. Ülesanne on keeruline, sest vastasteks on kõik tuntud sõuderiigid: Itaalia, Saksamaa, Kreeka, Uus-Meremaa ja Suurbritannia. Juhul kui Eesti duo jääb poolfinaali teise poolde, jääb nende laeks osaleda B-finaalis, kus selguvad üldkohad 7 kuni12. Kaasahaarava päeva teise rõõmustava sõnumi pakkus 24 veerandfinalisti sekka jõudnud Greta Jaanson ühepaadil. Ka tema andis eksami, sest kaalul oli pääs poolfinaali. Pärnu sõudja startis teises veerandfinaalis, kus pidi jõudma vähemalt kolmandaks. Sõidu võitis veenva eduga Argentiina sõudja (7.38,15), järgnesid Belgia koondislane (7.46,12) ning talle ülinapilt alla jäänud Jaanson (7.46,44). C- või D-finaali langesid Lõuna-Aafrika Vabariigi (7.52,59), Kreeka (8.07,58) ja Leedu (8.15,66) võistlejad. 24 veerandfinalisti seas oli Jaansoni aeg päeva üheksas. Poolfinaal on kavas laupäeval kell 14.25 ning lisaks Jaansonile asuvad seal võistlustulle Uus-Meremaa, Rumeenia, Hispaania, Belgia ja Hiina sõudjad. Huvitav on võrrelda Jaansoni aega tema poolfinaalis startivate rivaalide veerandfinaali tulemustega: kui Hispaania (7.39,33), Uus-Meremaa (7.41,39) ja Rumeenia (7.44,25) koondislased on vähemal või rohkemal määral eest ära, siis Belgia esindaja sõudis Eesti neiuga samasse sekundisse (7.46,12) ning hiinlanna jäi enam kui sekundiga alla (7.47,79). Medalisõitu pääsevad kolm paremat ning kõikide positiivsete asjaolude kokkulangemisel on Jaansonil šansid olemas. „Võrreldes tagasihoidliku eelsõiduga võttis Greta end kokku ja esines väga veenvalt. See oli taktikaliselt küps sõit,“ hindas noortekoondislaste heaolu eest MM-il vastutav Roman Lutoškin. Ühepaadil esineval Tallinna noormehel Kristjan Lindsalul koondisekaaslastega võrreldes nii hästi ei läinud. Ka tema pürgis läbi veerandfinaali poolfinaali, kuid kuna jäi seal ajaga 7.31,27 kuuendaks, siis parimal juhul sõuab ta laupäeval tugevuselt kolmandas, C-finaalis. Et see õnnestuks, peab ta laupäeval kell 11.24 läbima C/D poolfinaali: kui Lindsalu platseerub vähemalt kolmandaks, sõuab ta C-finaalis (kohad 13-18), kui mitte, siis on võimete laeks D-finaal (kohad 19-24). Eestlase vastasteks tulevad Prantsusmaa, Kanada, Bulgaaria, Rootsi ja Jaapani sõudjad. Roman Lutoškini sõnul on kuumus võistluspaigas veidi järele andnud, küündides reedel 24 soojapügalani. Tingimused olevat eestlastele igati sobilikud, sest tuuleolud on soodsad ja kanal soosivat kiireid sõite. Lisaks Lutoškinile panustavad Raćices sportlaste juhendamisse Matti Killing, Ingrid Võsu ning Aleksei Lipintsov. ← Palju õnne: Marvi Nikolai 80! Noorte MM: kaks Eesti paatkonda võistlevad B-finaalis →


2) metallist või plastist 80 – 4500 liitriseid standardseid kaanega ning haaratavaid mahuteid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;


(10) Konkursil osalejate taustauuringut võib teha kandidaadi nõusolekul või kandidaadi CV-s märgitud soovitajatega vesteldes.


text: Veinikal tuli sel korral taotleda dokumente oma tütrele, kes on küll 18aastane, kuid käib veel gümnaasiumis ja on sisuliselt ülalpeetav. Selleks, et talle korraga nii passi kui ID-kaarti saada, tuleb välja käia 38,34 eurot. Teise näitena toob naine juhiloa taotlemise. B-kategooria puhul on riigilõiv eksamite sooritamise ja juhtimisõiguse saamiseks 89,46 eurot. Õpetajana umbes 500 eurot kätte saav Veinika leiab, et proportsioonid on väga paigast ära.


Pärna Karika põhisõidu võitis Juula Reinumägi - Hobumaailm Pärna Karika põhisõidu võitis Juula Reinumägi Avaldatud 09.07.20 by Eliise Kõva Juula Reinumägi ja Kazino. Photo: Mari Ann Selge / selge.smugmug.com Möödunud nädalavahetusel toimus Pärna Talus Pärna Karika nimeline võistlus, kus võisteldi viies klassis. Rajad olid üles seatud kõrgustel 60-120 cm. Parima tulemusega põhisõidus lõpetasid Juula Reinumägi ja Kazino. Puhtusele-kiirusele hüpati 60-80 cm rajal, kus oli võistlustules kolmkümmend kaks paari. Esikoha said Laura-Inessa Tamm (Tartu Kalevi RK) ja Timmu, teisel positsioonil lõpetasid Janeli Lepik (Liivimaa RK) ja Cha-Cha. Kolmanda koha said Grete Arujõe (Liivimaa RK) ja Voodoo. Ka 90 cm parkuuris võisteldi puhtusele-kiirusele. Neljakümne osalejaga sõidus olid parimad Kati Ilus (Pärna RSK) ja Turbo. 100 cm parkuuris hüpati samuti puhtusele-kiirusele. Sõidu raames tehti kolmkümmend üks starti, eksimusteta sõite oli kuus. Kiire ajaga noppisid võidu Grete-Liis Lepp (Liivimaa RK) ja Charlene, teise tulemuse said kirja Christine Bitter (Pärna RSK) ja Heera, kolmandad olid Helena Lill (Pärna RSK) ja Barguzin. Kakskümmend viis paari osales 110 cm parkuuris, vigadeta sooritusi oli kaheksa. Võidukad olid Erkki Hõim (Tartu Kalevi RK) ja Lietus Deja. Võistluse põhisõiduks oli 120 cm puhtus-kiirus parkuur, kus võistlustules oli 13 paari. Parkuuri lõpetas vigadeta vaid üks paar – võidu sõidu tegid Juula Reinumägi (Tartumaa RSK) ja Kazino. Teise koha said 1 kp-ga Helina Kalev (Tartumaa RSK) ja Putter Attacama, kolmandal positsioonil lõpetasid 4 kp-ga eelmise sõidu võitjad Erkki Hõim (Tartu Kalevi RK) ja Lietus Deja. Tulemused: https://ratsanet.ee/system/files/8491/TS_Parna_04.07.20.pdf?1594013233


Kuidas Rain Rosimannus Vabaerakonna koalitsiooniläbirääkimistelt välja puksisTäisversioon ajalehest KESKUS(219) Koalitsiooniläbirääkimised 9.03.2015 *(Pealkiri on ajendatud Dante sõnadest Lõuna-Itaalia kohta: see koht on paradiis, kus elavad kuradikesed. Ka Vabaerakonnal oli võimalus viibida kümmekond päeva pradiisihõngulises läbirääkimismiljöös, kus tooni andsid siiski kuradikesed.) KONTVÕÕRASTENA „VANADE SÕPRADE PEOL": Vabaerakonna tegevjuht Margus Maidla kirjeldab situatsiooni, millega Vabaerakond puutus kokku koalitsiooniläbirääkimistel. Maidla kirjeldab, kuidas neli erakonda vaidlesid ja mis selles toas toimus. Seniste kolitsioonipartnerite - REF, IRL ja SDE mitmekihilist, läbipõimunud, sadismi-masohhismi piiril pendeldavat psühholoogilist plaani läbikäimisel, on Eesti viljakamad kolumnnistid korduvalt kirjeldanud. Andrus Kivirähk võrdles neid mitu korda lahutanud ja jälle abiellunud kärgperega, kes on teineteise pihta lugematute tülide käigus taldrikuid lõhkunud, nutnud ja juukseid katkunud ning siis jälle leppinud. Kaarel Tarand nimetas neid „truudusetuteks" ja võrdles noid suhtedraamasid Shakespeare'i näidenditega. Andke andeks, noormehed! Tõepoolest, pärast läbirääkimistel osalemist sai mulle selgeks, et kõigil neil arvajatel oli vägagi õigus. Vabaerkonna liikmetel tekkis aga samm-sammult tunne, et me oleme valele „peole" sattunud. Oli üsna tavaline, et keegi ülejäänud kolmest osapoolest pöördus teise „vana olija" poole märkusega, et mäletad, me arutasime seda punkti juba tolle-või-tolle seaduseelnõu juures või mõne varasema koalitsioonilepingu raames. Kui esimestel päevadel nägid kõik veel vaeva viisakuste ja delikaatsustega Vabaerakonna liikmete suhtes ning vaevuti selgitama ja analüüsima mõneti rohkem, siis mida päev edasi, seda rohkem lõid välja „vanade sõprade" varasemad pinged ja poliitelamused. Alguse viisakusele aitas kaasa Jüri Adamsi sõnavõtt, kus pärast käetõstmist ütles: „Andke andeks noormehed, aga mina ei ole poliitkas nüüd juba 12 aastat osalenud ja tundub, et see on läbi teinud arvestatava arengu, mida ma ei suuda jälgida sh nii terminoloogias, kui poliitilises slängis. Kas Te oleksite edaspidi nii viisakad ja selgitaksite vahel pikemalt, mida Te ühe või teise algatuse või ettepaneku all mõtlete, muidu võib meil - uutel tulijatel - päris raske olla teist aru saada." Niisiis oli esimestel päevadel sellest kasu ja me osalesime üsna aktiivselt üldistes debattides, olenemata, kes teema lauale tõstis; aga hiljem hakkas üha rohkem võimust võtma tunne, nagu asendusõpetajal, keda järsku on pandud pidevalt teineteisest ülekarjuvate kõurikute klassi juhtima. Esmalt oled ju ikka entusiasmi täis, et inimeseloomi annab viisakamaks muuta, aga mingil hetkel lööd lihtsalt käega. Pärast mõne päeva möödumist ütles Artur Talvik: „Mul on vahel tunne, et olen kontvõõrana vanade sõprade peole sattunud - lauseid ja mõtteid alustatakse mingitest kohtadest, kus nad varem on pooleli jäänud ja siis on raske aru saada, millest nad räägivad." Olustikupildike 1: Ärimees Rosimannus Oleme kõik kuulnud Reformierakonna tagatoast, koondnimega Ärimees Rosimannus. See on vend, kes valimistel ei osale, deklareerib, et poliitkaga enam ei tegele, vaid on tagasihoidlik bisnismän. Selgus siiski, et ilma temata Reformierakond midagi ei otsusta. Oli teise või kolmanda päeva keskpäev, kui esimest korda ilmus Vabaerkonna selja taha pinkidele istuma tagasihoidlikku kasvu vaikne mehike. Tunnikese pärast nihkus ta justkui muuseas laua taha Reformierakonna delegatsiooni äärekese veerel ja kraamis vaikides oma arvuti lahti. Seda nähes tõstis Artur Talvik käe ja küsis, viibates ise isand Rosimannuse suunas: „Vabandage, aga kas ma võin ka homme oma tagatoa kaasa võtta?" Vastati, et Rosimannus on tehniline töötaja. Hiljem hakkas ta järjest rohkem sõna võtma, muutudes delegatsiooni liikmeks. Seega oli meil au omasilmselt ja -kõrvselt Reformierakonna tagatuba ära kogeda. Rosimannuse ilmumise tagasihoidlikkus jäi ka viimaseks tagasihoidlikkuse ilminguks. Ta ei jätnud edaspidi sõna võtmata, et teistele osapooltele epistlit lugeda, kuidas peaks poliitlise kompromissi tarvis ennast üleval pidama. See juhtus alati, kui keegi väga häälekalt oma programmipunktiga arvestamist nõudis, halvemal juhul nimetati oma seisukohtade kaitsmist „ülimaks ülbuseks". Olustikupildike 2: Jürgen Ligi ja tema pobin Jürgen Ligi ja tema pidev pobin oli samuti üks põhimärke. See tegelane on küll raske juhtum, kuid tunnistan, et minu arvamus temast isegi tõusis. Ta on elupõline ja elukauge poliitbürokraat, kes elab aastaid maksumaksja kulul ega salli silmaotsaski võrdlusi Läti või Leeduga. Kui teed viitate lõunanaabrite tublidele majandusreformaatoritele, kes on viimasel ajal oma majanduskeskkonna Eesti omast paremaks muutnud, siis on näha, et sellised võrdlused teevad isand Ligile füüsiliselt haiget. Ta kipub peaaegu kõigile häälekalt vahele rääkima ning Taavi Rõivas on sunnitud teda pidevalt korrale kutsuma. Seejuures on Ligi tegelikult üsna kahjutu pobiseja-poriseja, mul õnnestus mõne mehe suust ja pilgust nonde päevade jooksul hulga tigedamat patroneerimist näha. Olustikupildike 3: Money talks Patroneerimise parim näide oli see, kui Vabaerakond tahtis poole erakondadele eraldatavast rahast (2,7 miljonit aastas) riigieelarvesse tagasi anda. Ei pidanud olema psühhiaater, et näha, kuidas endast välja mindi. Võib küsida, kas Vabaerkond seadis oma prioriteedid õigesti? Jah, seadis küll, sest selle raha äravõtmine ja õiglasem jaotamine on poliitilise konkurentsi tagatis. Meil on olnud Harta 12, Rahvakogu, Jääkeldri algatus ja viimati Eesti Koostöö Kogu aruanne. Sellest hoolimata pole poliitilises kultuuris midagi märkimisväärselt muutunud. Vabaerakonna esimees Andres Herkel rõhutas mitu korda, et nn demokraatipakett on olulise tähtsusega programmipunkt ja just siin loodame teiste osapoolte mõistvale suhtumisele. Toetasime ka SDE ettepanekut valimiskuludlee lae kehtestamist. Kui sai selgeks, et sellest me ei tagane, oli meie lahkumine vaid sobiva ettekäände küsimus. See ettekääne leiutati. Meile omistati nõudmine tõsta ettevõtete tulumaksu ja üksikisiku tulumaksumäära, mis on täielik vale. Olin ise see Vabaerakonna esindaja, kes Taavi Rõivasele silma vaadates ütles, et need ei ole meie poliitilised eesmärgid või ideoloogilised nõudmised, vaid katteallikad palgavaesuse tuntavaks vähendamiseks ja ettevõtja poolt makstava sotsiaalmaksu alandamiseks. Kuidas toimunut hinnata? Mõned on jõudnud juba Vabaerkonnale tema „tormakust" ja „jäikust" ette heita. Võinuks ikka rohkem paindlikkust, mõistmist ja poliitlist kogemust üles näidata ja mitte lasta Reformierakonnal meid välja arvata. Ma küsin vastu - mille nimel? Saime selge mandaadi parlamentaarseks tegevuseks, et tuua muutusi. Me ei lubanud iga hinna eest ja isegi kehva koalitsioonileppe korral valitsuvastutust võtta. Me mõistime üsna pea, et tegelikult kutsuti meid sinna laua taha valijatele puru silma ajamiseks, et näete, meil on koalitsioonis ka „uued tuuled", lootuses ise siiski samamoodi „kindlalt edasi" jätkata. Me ei olnud sellega nõus, sest selleks ei olnud meil valijate mandaati. Vaadates, milliseks kujuneb leping kolme osapoole vahel, küsin ma kõigilt kahtlejailt - mida me seal teinud oleksime, milleks sinna veel Vabaerkond? Mida me saanuks muuta? Nende kõneluste selge vastuolu ei olnud ideoloogiline või maailmavaateline. See oli selgelt väärtuspõhine konflikt - meie saime oma kaheksa kohaga mandaadi muutusteks, nemad said mandaadi senisel kujul jätkamiseks, või „kindlalt edasi" liikumiseks. See koalitsioonileping ei too selliseid muutusi, mida meie ootasime. Seega puudus Vabaerakonnal õigus ja ka tahtmine oma valijate ees selle seltskonnaga ühinemiseks. Meie aeg veel tuleb. Vabaerakond tahab parlamendis kasvada oma nähtavuselt suuremaks, kui seda on praegused kaheksa kohta. Tahame tugevdada ja veel rohkem arendada suhteid kogukondade ja vabakondade sh kohalike valimisliitudega. Kavatseme saada ka senisest palju olulisemaks Eesti majanduspoliitika mõtestajaks ja suunajaks. Ja kui oskame seista demokraatia eest, ei jäta me oma konkurentidele seda rõõmu, et me riigi ja ühiskonna probleemidega ei tegele.


text: Imre Sooäär: te ei saa matta meie laulu Avaldatud: 20. veebruar 2009 Kell 00:00 Meie koori proovide põhjal võin julgelt väita, et Toompea laulukoor tõepoolest ühendab. Kuna oleme kõik erinevatest erakondadest, siis usun, et see kogemus aitab meil ka igapäevatööd paremini teha. Toompea laulukooris laulavad nii praegused kui ka endised riigikogu ja valitsuse liikmed ning sõltumatud riigiametnikud. Seega on meie laul erakonna- ja poliitikaülene. Ehk aitab ühine laul meil tugevamini kokku hoida ajal, kus ümberringi on nii palju hirmu ja teadmatust, ebakindlust selle pärast, kuidas me rahva ja riigina suudame edasi minna. Koori kutsus kokku endine riigikogu liige Tarmo Leinatamm Eesti astumisel Euroopa Liitu 1. mail 2004. Kindlasti oli «Laululahing» üks liikumapanevaid jõude, et koor taas ellu äratada. Peamine oli aga siiski soov ilma poliitilise kempluseta midagi koos teha. Poliitikas on palju stressi ja erakondadevahelist jagelemist. Kooris laulmine õpetab üksteist paremini kuulama ja selle läbi paremini mõistma. See õpetab meeskonnatööd ja vastastikust lugupidamist. See aitab poliitilisi pingeid leevendada ja aitab meil üksteist paremini tundma õppida. Meie eesmärgiks ei ole «Laululahingu» võit, vaid sellest osavõtt. Meie ridades ei ole professionaalseid lauljaid, nagu näiteks nukuteatri kooril eelmisel aastal. Teeme nii hästi kui suudame. Meile on oluline koostöö kogemus vabas õhkkonnas ja ühise asja nimel pingutamine. Meid seob igapäevatöö ja ühine mure riigi tuleviku pärast. Kas selle nimel ei ole siis mõtet pingutada, et me suudaksime koos mõistlikumaid otsuseid teha, mis on olulised meie kõigi jaoks? Võrdluseks võiks tuua, et ettevõtetes või muudes organisatsioonides tullakse aeg-ajalt kokku, et lõõgastuda ja tööpingeid maandada. Riigikogul ei ole näiteks suvepäevi ega muid pingete maandamiseks mõeldud koosviibimisi. Kindlasti mõjutab see ka igapäevast tööalast suhtlemist. Lauldes saame koos olla mitte kui poliitikud, vaid kui tavalised eesti inimesed. Paljud ei usugi enam, et poliitikud inimesed on. Kas just see pole üks põhjus, miks poliitikas on nii palju kurjust, et poliitikud vabas ja sundimatus õhkkonnas inimlikul tasandil omavahel ei suhtle? Proove teeme esmaspäeva hilisõhtuti. Nii nagu tuhanded koorilauljad üle Eesti, kes õhtuti oma päevatööst vabal ajal koos käivad, on ka riigikogulastel oma vaba aeg. Kuidas nad seda sisustavad, on nende endi otsustada. Meie ametinimetus saadab meid tõesti 24 tundi, aga ka rahvaesindajal peab olema võimalus istungiteväliselt oma perega tegeleda, sporti teha, teatris käia ja miks ka mitte kord nädalas koos laulda. Usun, et meil on koostöötahe ja sisemine energia olemas, et oma poliitilisi eelistusi kõrvale jättes ühiselt «Laululahingus» võidelda. Evelin Ilvest tsiteerides: «Pekske meid, ajakirjanikud! Pekske, kuidas jaksate. Aga te ei saa maha matta meie laulu, sest see tuleb südamest.» Näen, et need, kes kooris laulavad, on ka riigikogu saalis juba teiste vastu lahkemaks muutunud. Kurjus on see, mis Eestile kõige rohkem häda teeb. Kurjus ja negatiivsus kanduvad läbi meedia võimenduse riigikogust rahva sekka ja tulemuseks on masendunud Eesti. Loodan siiralt, et «Laululahingust» kiirgav ülimalt positiivne energia nakatab seal laulvaid poliitikuid ning soojuse, mõistmise ja inimlikkuse poliitikasse natukenegi tagasi toob. See on vähemalt minu jaoks selles saates esinemise ainus mõte ja siiras soov. 20 aastat tagasi ühendas laul meid raskel ajal. Praegu on laulu jõudu Eestile täpselt sama hädasti tarvis kui siis. Kui riigis valitsevad jõud suudavad koos ühe eesmärgi nimel ühiselt laulda, ehk siis õpetab see meid ka paremini ühe riigi eest seisma. Teist meil ei ole. Imre Sooäär Prindi artikkel


2005. aasta Euroopas Sissejuhatus Nii nagu igal aastal, hõlmas Euroopa Liidu teema ka 2005. aastal olulise osa televisiooni ja raadio vahendusel edastatud uudistest, samuti ka interneti ja kirjutava pressi uudistest. Laialdast kajastamist leidsid 2005. aasta detsembris Euroopa riigi- ja valitsusjuhte koondaval Euroopa Ülemkogul saavutatud eelarvekokkulepe ajavahemikuks 2007–2013, Prantsusmaa ja Madalmaade referendumite järel kehtestatud järelemõtlemisaeg Euroopa põhiseaduse lepingu osas, nagu ka ELi liitumisläbirääkimiste alustamine Türgiga. Need sündmused tõid selgelt välja ELi dünaamilise olemuse ja demokraatliku iseloomu. ELi näol on tegemist demokraatlike riikide ühendusega, kus otsuseid teevad esindajad, keda on valinud või nimetanud Euroopa Parlament ja ministrite nõukogu. Et näidata, kuidas Euroopa institutsioonid töötavad üheskoos Euroopa kodanike hüvanguks, on käesolevas trükises tutvustatud mõningaid EL põhitegevusi 2005. aastal. Käesolev esitlus keskendub Euroopa Komisjoni strateegilistele eesmärkidele ajavahemikuks 2005–2009 ja selles tuuakse välja neli kõige olulisemat küsimust, mis Euroopal praegu lahendada tuleb. Heaolu Väike majanduskasv ja uute töökohtade loomise pidurdumine Euroopas ohustavad elukvaliteeti ja sotsiaalset kaitstust. Lissaboni strateegia toob esile vajaduse arendada Euroopa Liidus välja soodsam majanduskeskkond, suurendada investeeringute osa ja koolitada kvalifitseeritumat tööjõudu. Käesolevas trükises käsitleme mõningaid 2005. aasta olulisemaid sündmusi teadusuuringute, hariduse ja koolituse ning transpordisektori arengu valdkonnas. Samuti käsitleme tööd, mida on tehtud eeskirjade ja õigusaktide lihtsustamiseks ja täiustamiseks ning ühises põllumajanduspoliitikas toimuvaid muudatusi. Solidaarsus Solidaarsuse edendamine toimub tõukefondide eraldiste abil, mis on ette nähtud majandusliku ja sotsiaalse sidususe suurendamiseks ja toetavad ELi piirkondi ja rühmi, mille areng on olnud aeglasem. Keskkonnakaitse on seotud meie vastutusega järeltulevate põlvkondade ees. Kliimamuutused on muutunud järjest ähvardavamaks ohuks, me jälgime, kuidas Euroopa püüab selle nähtusega toime tulla. Ka toiduohutus on üks oluline valdkond, seega tutvustame ka viimaseid selles valdkonnas saavutatud tulemusi. Lisaks sellele käsitleme mõningaid algatusi, mis on suunatud noortele. Julgeolek ja vabadus Ajal, mil Euroopa kodanikud teadvustavad endale nende igapäevaeluga seotud ohtusid, muutub üha selgemaks vajadus muuta meie elukeskkond turvalisemaks. Kuigi mõningate ohtudega saab tõhusamalt võidelda siseriiklikul tasandil, nõuavad teised probleemid, nagu piirikontroll, inimkaubandus või varjupaiga andmise ja immigratsiooniga seotud küsimused tihedat koostööd üleeuroopalisel tasandil. On selge, et üleeuroopalisel tasemel tuleb leida otsustavad lahendused julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Euroopa kui rahvusvaheline partner Tänapäeva maailmas on meie sisepoliitiliste eesmärkide elluviimine võimalik üksnes siis, kui EL on rahvusvahelisel areenil silmapaistval tasemel. Kui Euroopa tahab oma mõju suurendada, peab ta olema ühtne. Me tutvustame selles dokumendis mõningaid viimaseid arenguid ELi välispoliitika alal, samuti ka Euroopa osalust ülemaailmses arenguabis: ELi osa rahvusvahelises arenguabis ulatub 55 protsendini. Kuivõrd massiteabevahendites on palju käsitletud ELi eelarve teemat, peatume sellel meiegi. Samuti käsitleme järgmisi teemasid: „Lissaboni strateegia”, „Säästev areng” ja „EL laienemine” ning toome välja hetkeseisu neis valdkondades. Käesolev trükis ei saa hõlmata kõiki EL valdkondi ja tegevussuundi, teie käsutuses on ka teised teabekanalid, eeskätt ELi tegevust kajastav kuukiri internetis (http://europa.eu/bulletin/et/welcome.htm).


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Surabaya's, ära vaata kaugemale kui My Hommy Guest House. Kesklinna põnevus on vaid 3.0 Km kaugusel. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste International Hospital Surabaya, Rumah Sakit International Surabaya, Rumah Sakit Jiwa naabruses. My Hommy Guest House pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Toateenindus, parkla, 24-tunnine toateenindus, kohvik, baar on vaid mõned võimalustest, mis tõstab My Hommy Guest House esile teiste linna hotellide seast. Hotellis on 13 imeilusat numbrituba, igaühes eraldi söömisala, LCD/plasmaekraaniga teler, laud, vann, eraldi dušš ja vann. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi My Hommy Guest House ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


ii) rahvusvaheliste keskkonnakokkulepetega endale võetud kohustusi arvestades kaitsta ja laiendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside reservuaare ja muid neeldajaid ning edendada säästlikke metsandusvõtteid, metsastamist ja taasmetsastamist;


Vihkamiskuritegude arvu kasv Eestit ei ohusta(67) Justiitsministeeriumi tellitud rassismi ja ksenofoobia uuringu eesmärgiks oli hinnata eestimaalaste suhtumist Eestis elavatesse teise kultuuri, religiooniga või teise rassi kuuluvatesse inimestesse ja hinnata vihkamiskuritegude riske.Eesmärgi täitmiseks uuriti elanikkonna hulgas levinud arvamusi ning trükimeediat kui elanikkonna arvamusi olulisel kombel kujundavat keskkonda, samuti teema interaktiivset käsitlemist internetis, teatas justiitsministeeriumi pressiesindaja. Uuringu tulemuste kohaselt puudub Eestis inimeste hoiakuid ja turvatunnet aluseks võttes baas vihkamiskuritegude arvu kasvuks. Justiitsministeeriumi kriminaalteabe ja analüüsi talituse nõuniku Eerik Hanni sõnul oli uuringu eesmärgiks hinnata eestimaalaste suhtumist siin elavatesse teise kultuuri, religiooniga või teisest rassist inimestesse ning hinnata vihkamiskuritegude riske. „Tegemist oli kriminaalpoliitilise uuringuga, kuna varem ei ole Eestis vihkamiskuritegude valdkonda sügavamalt uuritud,“ selgitas Hanni. „Siinkohal tahan rõhutada, et antud uuring ei ole seotud integratsiooniteemaga, vaid just võõravihast tingitud vihkamiskuritegude analüüsiga.“ “Hea meel on tõdeda, et uuringu tulemuste kohaselt puudub täna Eestis baas vihkamiskuritegude arvu kasvuks,“ lisas Hanni. Uuringuprojekti korraldajaks oli justiitsministeerium koostöös Tartu Ülikooliga ning see koosneb kolmest osast. Esimese osa raames uuriti rassismi ja rassi käsitlemist eestikeelsetes üleriigilistes ajalehtedes, teises osas rassismi ja ksenofoobia käsitlemist eestikeelses internetis ning kolmanda osa raames viidi elanike hulgas läbi ksenofoobiat ja rassismi kaardistav ankeetküsitlus. Enam ksenofoobseid kommentaare pälvinud grupid on: venelased, homod ja kristlased. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17166238


text: Asudes mugavalt Berliin's, on Apartments Victoria suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Augsburger Straße metroojaam, Euroopa-Keskus, Kadewe annavad sellele hotellile erilise šarmi. Võimalused ja teenused, mida pakub Apartments Victoria, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: lift, parkla. Hotellis on 5 imeilusat numbrituba, igaühes mikrolaineahi, külmik, kööginurk, kohvi/teekeedukann, triikimine. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Apartments Victoria on suurepärane valik Sinu viibimisel Berliin's.


Muraste majade vahel toimetavad ohutud ilvesed(18) Kui eelmisel suvel tekitas kohalikes elevust Viimsi metsadesse kolinud poegadega emailves, siis nüüd selgub, et ilvesed on päris tavalised külalised ka Harku vallas. Muraste looduskooli juhataja Val Rajasaar rääkis, et õigupoolest on Muraste kandis, nii klindi all metsas kui ka selle peal asuva elurajooni majade vahel juba kolm aastat nähtud ilveseid liikumas. Näiteks viimati sattus noor ilves ühel pimedal jaanuari varahommikul otse looduskooli õuele ja pani liikumisanduri tööraadiusesse astudes õuetule põlema. Tookord jäi hoovi peale sattunud ilves ka majakaamera videosalvestusele, kuid edaspidi teadis tark loom liikumisanduri silma alt eemale hoida. Liiguvad rohkem ringi Rajasaare sõnul on Sõrve, Muraste ja Vääna kandis toimetava kahe-kolme ilvese näol tegemist n-ö läbikäiguilvestega. „Kuna põhilist saaklooma metskitse on praegu metsas vähe, peavad nad toiduotsinguil tavapärasest tunduvalt rohkem ringi liikuma. Seepärast ka inimesed näevad neid väga tihti,” selgitas ta. Sellist hirmu nagu Viimsis, kus osa kohalikke kartis, kas sinna kolinud ilves äkki lastele kallale ei kipu, Muraste kandis ei tunta. Aastatega on muidu üliharva inimese silma alla sattuvate elukate külaskäikudega harjutud.


text: 23. oktoober 2019 kell 9:22 Tallinna linnavalitsus otsustas esitada linnavolikogule Tallinna Sadama A-reisiterminali ning kruiisiterminali ala detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse eelnõu. Tallinna Sadama A-terminali ala.Foto: Hele-Mai Metsal Planeeritava maa ala suurus on 66,12 ha, millest enamiku moodustab meri. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on moodustada krundid ning määrata kruntide kasutamise tingimused ja ehitusõigus ühe maa-aluse ja kuni nelja maapealse korrusega hoonete ehitamiseks, teatas Raepress. "Detailplaneeringuga kavandatakse merepõhja täitmist, et moodustatavatele kruntidele rajada promenaad ja ehitada ärihooned. Samuti nähakse detailplaneeringus ette kolmas kruiisikai. Detailplaneeringu algatamisettepanek on kooskõlas üldplaneeringu mõtte ja eesmärgiga avada Tallinna rannaala linnaelanikele ja -külalistele," kommenteeris abilinnapea Andrei Novikov. Planeeritaval maa-alal asuvate kinnistute omanik on AS Tallinna Sadam. Lisaks jääb planeeritavale alale väike osa Sadama tänav T1 kinnistust, mis kuulub Tallinna linnale. Planeeritaval alal paiknevad sadama teenindamiseks vajalikud ehitised ja rajatised, sh A reisiterminal ja kaid. Juurdepääs planeeritavale alale on Kai, Sadama, Logi, Rumbi ja Vööri tänavalt. Planeeritav ala jääb Tallinna vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndisse, mille hoonestamisel tuleb vältida järske kontraste hoonestuse mastaapsuses muinsuskaitsealal ja vahetult selle piiri ääres ning tagada vanalinna silueti vaadeldavus olulistest vaatepunktidest. Detailplaneeringu koostamise algatamist taotles aktsiaselts Tallinna Sadam, taotluse juurde on lahendusettepaneku ja illustreeriva materjali koostanud K Projekt Aktsiaselts. Novikov lisas, et aktsiaselts Tallinna Sadam on seadnud eesmärgiks koostöös linnaga kogu Vanasadama ala terviklikult välja arendada, võttes aluseks rahvusvahelise ideevõistluse võidutöö, mille ellu viimiseks on Sadam jaganud ala osadeks ning esitanud Tallinna linnale taotlused detailplaneeringute algatamiseks. "Vanasadama piirkonna arendamise laiem eesmärk on kogu see südalinna vahetus läheduses asuv endine suletud territoorium ja praegune tühermaa atraktiivseks ja inimsõbralikuks linnaruumiks muuta," selgitas Novikov.


text: Seminar Excellence in research for Climate Change Adaptation | Uudiskiri Seminar Excellence in research for Climate Change Adaptation 19. novembril toimus Brüsselis Eesti alalises EL Esinduses Eesti teadlaste valdkondlikku panust ning rahvusvahelist koostööd ja Euroopa Liidu keskkonnaalast teaduspoliitikat tutvustav seminar. Fookuses olid seekord kliimamuutustega kohanemise strateegia ja Eesti teadlaste panus sellealastesse teadusuuringutesse. Käesoleva aasta kevadel võttis Euroopa Komisjon vastu EL kliimamuutustega kohanemise strateegia, mille ühe soovitusena peaksid liikmesriigid 2017. aastaks looma ja vastu võtma ka vastavad riiklikud strateegiad. Eestis on Keskkonnaministeerium selle protsessiga ka alustanud. Katre Kets (KKM) tutvustas riikliku strateegia koostamiseks ja elluviimiseks vajalike uuringute ning olemasolevate andmete kaardistamise protsessi hetkeseisu. Sel sügisel liitus Keskkonnaministeerium Euroopa Liidu teaduskoostöö ühisalgatustega (Joint Programming Initiatves; JPI) kolmes kliimamuutust puudutavas valdkonnas Kliima, Vesi ja Ookeanid. Seega on loodud eeldused saavutada suurem teadlikkus ja koostöö teiste Euroopa liikmesriikide ja Eesti kliimauurijate vahel. Seminari Euroopa Komisjoni poolseteks esinejateks olid palutud Alfonso Gutierrez-Teira (DG Clima) ja Eleni Manolo (DG RTD). Alfonso Gutierrez-Teira (DG Clima) tutvustas EL kliimamuutustega kohanemise strateegiat ja CLIMATE-ADAPT portaali, mis koondab infot kliimamuutuste kohta EL-s ja mille töösse loodetakse kaasata EL liikmesriikide teadlasi ja kodanikke. Uue Euroopa Liidu teaduse rahastamise programmi Horisont 2020 võimalusi kliimamuutuste alase teadustegevuse rahastamiseks tutvustas Eleni Manolo (DG RTD). Esineja rõhutas, et ligikaudu 35% Horisondi kogueelarvest (~77 miljardit eurot perioodiks 2014-2020) on plaanis investeerida kliimamuutuste ennetamise, kohanemise ja vähendamisega seotud teadus- ja innovatsioonikoostööle ning tulevikus on vajalik tõhustada koostööd Horisont 2020 ja kliimauuringutega seotud programmide nagu EL ühisalgatuse Kliima ja Climate-KIC vahel. Eesti teadlasi esindasid Eesti Maaülikooli taimefüsioloogia professor Ülo Niinemets ja maaülikooli limnoloogiakeskuse juhtivteadur Peeter Nõges. Ülo Niinemetsa ettekandest kliima mõjust ökosüsteemidele ("Climate – changing the global future of ecosystems") jäi kõlama sõnum taimede stressireaktsioonidest, mille käigus eraldub märkimisväärne kogus ühendeid, mis biokeemiliste protsesside tulemusel ka kliimamuutuse protsessis osalevad ja nendele kaasa aitavad. Veeökosüsteemide korraldamisest muutuva kliima tingimustes ("Management of aquatic ecosystems in a changing climate") rääkis Peeter Nõges, kelle peamisteks uurimisvaldkondadeks on limnoloogia üldiselt, samuti kliima mõju järvede ökosüsteemidele. Oma ettekandes viitas ta olulisusele uurida inimtegevuse mõju kliimale, sest see mõjutab kõiki süsteeme. Rohkem infot teema kohta on võimalik leida portaalist Climate Change and Freshwater. Toimunud seminar on osa Eesti teadus- ja arendustegevuse kontaktbüroo Brüsselis temaatiliste seminaride sarjast: "Eesti TAI strateegia olulised valdkonnad EL T&A-poliitika ja –korralduse raamistikus".


text: Raamatukoi raamatupood -- Süsteem Hind € 20.18 Ostukorvi «Süsteem» on Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel 2015 äramärgitud teos, postapokalüptiline ulme, mille peamised tegevusliinid hargnevad kauges tulevikus Tartus ja Emajõe luhtadel. Meie lähitulevikus haarab planeeti kaos, mille tulemusena seisab inimkond silmitsi tõsiasjaga, et oleme suure tõenäosusega liigina välja suremas või kiiritussaaste tõttu muteerumas. On vaja julgeid ja geniaalseid inimesi, et vastu võtta raskeid otsuseid, mis võivad meid päästa. Kasutades kaasaegse teaduse kõiki võimalusi, luuakse arvutiprogramm, mille abil otsitakse kõige eluvõimelisemaid geenikombinatsioone. Samas näeb programmeerija Ray Domen planeeritavas programmis ohtu ja kirjutab koodi mõned lõksud, mis peaksid vajadusel aktiveeruma ja aitama programmist loobuda. Kahjuks ei suuda ta siiski ette näha, kuidas tema poolt loodud programmist loobumise viis kauges tulevikus ühe noore naise elu väga keeruliseks muudab.


text: Go Bus toob Teile kätte vaatamisväärsused Eestis, Euroopas, Baltiriikides, Skandinaavias ja Venemaal. Moodsad bussid muudavad ka pikad reisid meeldivaks puhkuseks. Go Busil on pakkuda lai valik reisibusse, mille hulgas leiab sobiva suuruse ning lisavõimalustega bussi igale rühmale. Kogenud ja asjatundlikud bussijuhid garanteerivad jõudmise sihtkohta õigeaegselt ning ohutult. Lennujaama, sadama, raudteejaama ja hotellide teenindamine Go Bus pakub rühmadele transfeere kõikide Tallinna sadamate ning Eesti lennujaamade, raudteejaamade ja hotellide vahel. GoRaili, Edelaraudtee, Go Traveli ja Go Hotel Shnelli kliendid saavad meilt mugava ja soodsa terviklahenduse edasiliikumiseks soovitud suundadel. Messid ja seminarid Go Bus sobib hästi messide ja seminaride ajal ning messipaikade ja hotelli vahelisteks sõitudeks. Ärikohtumised ja väliskülalised Go Bus pakub mugavaid ärireisijatele sobivaid busse ärikohtumiste ajaks või välisdelegatsioonide transpordiks. Go Bus „kiirabi“ Kui Teie rühma lend jääb ära või hilineb, vajate kiiresti asendusbussi või on juhtunud midagi muud ettenägematut - Go Bus on esindatud kõikides Eesti suuremates linnades ning leiab Teile kiiresti sobiva bussi teekonna jätkamiseks. Vali buss


Peeter Koppel: See ei ole ratsionaalne. See ei ole normaalne. See on Porsche! | Autogeenius Peeter Koppel: See ei ole ratsionaalne. See ei ole normaalne. See on Porsche! 23. mai 2018 kell 10:06 Tegemist on ühte pakendisse pandud tohutu koguse (heade) omaduste summaga, mis muudab selle auto sisuliselt selliseks, et tal lihtsalt ei ole rivaale. Keegi ei kahtlegi, et kõik sakslased suudavad väga häid autosid teha, kuid tavamudelile liiga sarnane sõiduriist ei anna Porschega võrreldavat sündmust välja. Kuskil Tallinna eeslinnas elab üks päris tore perekond. Ridaelamu. Kaks lahedat last. Ilus kuldne retriiver. Muhe pereisa ja tema natuke kuri naine. Natuke, mitte liiga. Ja olgem ausad – ega see naine pole kuri millegi muu peale, kui selle peale, et tema muidu tore mees ei ole vaatamata oma vanusele suutnud veel täiesti täiskasvanuks saada. Pidevalt on tal mingite autode ja mootorratastega mingit tegemist ja sõitmist, samas kui muru jõuab veidi liiga pikaks kasvada ja hekk on pügamata. Ei, kõik saab alati lõpuks tehtud – ning ka see on tegelikult väärtus, et mees ei vahi tüüpilise eesti mehe kombel pilvises meeleolus pidevalt kaugusse ja ei lase kuuldavale südantlõhestavaid ohkeid. Mees on rooli tagant välja ronides näiteks alati rõõmus. Äkki isegi liiga? Millega see, suslik, tegeleb? Oma seadusliku abikaasa eest on mehel õnnestunud tänaseni edukalt varjata, et nende perekonna kaks viimast peamist autot pole olnud päris tavalised. Noh, välimuselt on nad siiski olnud sarnased neile, millede arv linnapildis kasvab koos majanduskasvuga. Kui universaalkerega veidi vanemalt M5-lt veidi neid kirju vähemaks kruvida, ei pane ju vähem teadlik silm tähelegi, et äkki on kilovatte poole rohkem kui mõistlik oleks. Suurevõitu velgi on teistelgi. Samuti peab midagi natukene teadma, kui on tahtmine tuvastada, et selle praeguse Audi kapoti alla on ära mahutatud Lamborghini V10. Meil on ju tavaline auto? Seni on kaks korda napilt läinud, et mees oleks peaaegu vahele jäänud. Esimest korda siis, kui naisel tekkis küsimusi tanklas kuluvate summade suhtes, kui ta ise tankima pidi. Teine aga siis, kui naine pidi oma ja naabri lapsed naabrinaise väliselt sarnase A6ga nukuteatrisse viima ja küsis hiljem, et mis seal autol viga oli, et tal nii raske oli ennast edasi vedada? Mees viis jutu ruttu mujale. Sellele, kui tark, tore ja tegelikult üldse-mitte-kuri ta naine tegelikult on. Ilus ka. Seda ta muidugi ei tea, et see viimane võtab naiselt jälle selgelt rohkem ressurssi, kui tema omakorda teab. Teatavasti ka kõige harmoonilisemas abielus on see raha, millest abikaasa ei tea, rohkem väärt, kui see, millest ta teab. Siit jõuame aga peakangelaseni – kui see konkreetne mees suudaks oma abikaasale maha müüa fakti, et ta ei kasva kunagi täis ning et auto võib maksta rohkem, kui nende veidi soodsamal ajal ostetud ridaelamu, poleks küsimust, milline oleks perekonna järgmine sõiduriist. Maailma esimene päris pere-Porsche! Universaalkerega (naine kutsub seda koerakohaks) Panamera Sport Turismo Turbo. Koerakoht – olemas! Neli ratast veavad – praktiline! Tagaistmetel kenasti ruumi. Võrreldes tava-Panameraga on ka pikkadel tegelastel tagaistmel näiteks täitsa mõnus. Ja loomulikult see roolitunnetus ja kiirendus (3,6 sek), mis tekitavad naeruturtsatuse igal korral, kui mõelda, et tegu on Porsche ja ikkagi sisuliselt universaaliga. Disain on parem kui tavalisel Disain võib muidugi vastandlikke tundeid tekitada, kuid on siiski õnnestunum kui tava-Panameral. Sõna “ilus” paistsid autoga minu proovisõidu ajal kokku puutunud kasutama sama tihti kui sõna “äge.” Muidugi võib ridaelamu naabritel tekkida küsimusi, miks nende aknaklaasid hommikuti vibreerivad, kui naabrimees kogemata liiga vara summuti sportrežiimi keerab? Aga mis siis? Tegemist on ühte pakendisse pandud tohutu koguse (heade) omaduste summaga, mis muudab selle auto sisuliselt selliseks, et tal lihtsalt ei ole rivaale. Või, kui on, siis ei mahu need ühte kesta. Kui keegi tahaks siinkohal rivaalide osas ikkagi vaidlema hakata, siis sorry, see on Porsche. Keegi ei kahtlegi, et sakslased suudavad väga häid autosid teha, kuid tavamudelile liiga sarnane sõiduriist ei anna Porschega võrreldavat sündmust välja. Pere-Porsche... See ei ole ratsionaalne. See ei ole normaalne. Aga mis siis, et ei ole? Kui vajalik (tohutu) finantsvõimekus on olemas ja tahtmine millegi järele, mis on kiire, lahe ja...noh...veidi ka praktiline, siis on see 550-hobujõuline elajas sellisele tegelasele, kes ise roolis tahab istuda, ilmselt kõige toredam valik. Sarnasesse hinnaklassi trügivates ja mustades limusiinides ei ole lihtsalt seda miskit. Lisaks nagu ei tahaks ka ju autot, mis veidigi vanemana seostub end alfaisaseks pidava keskealise tegelasega, kes arvab, et mustad viigipüksid sobivad nahktagi ja kauboisaabastega. Ja see mees, kellest alguses sai kirjutatud – no ta võiks oma naise vähemalt proovisõidule viia. See, et see auto ka kõige autokaugemale inimesele naeratust näole ei too, pole lihtsalt võimalik. Vanemaks saades muutuvad unistused mõistlikemateks. See auto tõestab, et see ei pea nii olema. 4-liitrine topeltturbo V8, bensiinimootor 9,4-9,5 liitrit saja km kohta alates 159 720 eurot (Turbo Sport Turismo) Neli Eestis müüdavat keskmootoriga autot, millega suviseid sõiduteid nautida Kaks kiiruskaamerat tõstetakse Eesti teedel uuele asukohale 26. juuni 2019 kell 11:28