Kaunase Žalgiris kardab, et CSKA ostab Jasikeviciuse üle | Õhtuleht Toimetas Ats Kuldkepp, 22. mai 2018, 14:53 Šarunas Jasikevicius. (Reuters/Scanpix) Kaunase Žalgirise korvpallimeeskonna Euroliigas kolmandale kohale tüürinud Šarunas Jasikevicuse leping Leedu klubiga kestab 2019. aasta suveni, aga on võimalik, et ta lahkub tiimist juba varem. "Kui lähen ühel õhtul magama, siis usun, et ta jääb meiega, aga järgmisel enam mitte. Olen NBA ja Euroopa meeskondadelt palju asju kuulnud. Kõige enam muretsen meeskonna üle, keda just Final Fouris võitsime. Sellegipoolest usun, et meil on võimalused ta endale jätta," ütles Žalgirise peamänedžer Paulius Motiejunas Leedu meediale. Ta viitas Moskva CSKA-le, armeeklubi pidi Belgradis peetud finaalturniiril leppima Žalgirise järel neljanda kohaga. Teine nimi, keda CSKA jahib, on David Blatt. Motiejunas lisas, et Žalgiris pole Jasikeviciusele öelnud tähtaega, millal ta otsuse langetama peaks. "Me ei taha talle mingeid pingeid peale panna. Šaras on Žalgirise nurgakivi, aga teame, kui kuum kaup ta turul on. Teame, kui hea ta on. Võib-olla parim üldse," lausus ta. TRUUDUS! Jasikevicius jätkab Kaunase Žalgirise peatreenerina Mitte ainult Jasikevicius, aga ka Žalgirise mängijad on turul kuumad kaubad Euroliiga boss kinnitas, et korvpallisõda jätkub '; var showGallery = function (active) { if (!galleryModal) { galleryModal = new $.modal({ skin: 'dark', type: 'over' }); } var hasads = false; var picturesize = 'max'; var $gocnt = 1; $galladverts = []; for (var i = 3; i < $gocnt; i += 5) { $galladverts.push({index: i, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster: ''}); }; ; galleryModal.setContentObject($('#gallery-tpl').find('.gallery')); var $gallery = galleryModal.getContainer().find('.gallery').addClass('modal-resizable'); var $galleryitms = [ { id: '1809449', description: 'Šarunas Jasikevicius.', author: 'Reuters/Scanpix', image: 'https://p.ocdn.ee/40/i/2018/5/22/5hdd2pdm.mhm.jpg', thumb: 'https://p.ocdn.ee/31/i/2018/5/22/5hdd2pdm.mhm.jpg' } ]; galleryModal.show(); $gallery.jqGallery({ items: $galleryitms, adverts: $galladverts, active: active || 0, type: 'vertical', size: picturesize, //fixedHeight: 550, onItemSet: function (item) { var hashindex = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10), $fb_container = $(this).find('.gallery-facebook-holder'); if (isNaN(hashindex)) { hashindex = 1; } $fb_container.empty().append(' '); if (typeof FB != 'undefined') { FB.XFBML.parse(); } var $sbnn = $(this).find('#div-gpt-ad-gallery-1'); if (item.adoId) { //$('[id^=gallery-main-advert] img').addClass('jq-gallery-advert'); } else { //$.ajax({ type: 'GET', url: '/q/g?id=857272', dataType: 'image/gif' }); ga('send', 'event', 'Gallery Event', 'Item clicked', 'Articleid: 878369 | PicNr: ' + hashindex); } //window.hashHistory++; /*siin historyReplace töötab erinevalt, kui on advert*/ //window.history.replaceState(undefined, undefined, "#" + hashindex);//History h }, onItemLoad: function () { galleryModal.setPosition(); setTimeout(function () { pp_gemius_hit('' + window.gemiusIdent,'tag0=galerii','tag1=fotod'); }, 100); }, // Gallery Last Item Next Action lastItemAction: function () { if ($galleryitms.length > 3) { if (!$gallery.data('jqGallery').listsModal) { $gallery.data('jqGallery').listsModal = new $.modal({ skin: 'dark', //type: 'over', zIndex: 30006 }); var $container = $gallery.data('jqGallery').listsModal.getContainer(); //var $container = listsModal.getContainer(); $container.addClass('gallery-lists-modal'); $container.on('click', '.gallery-close-link', function (event) { event.preventDefault(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.hide(); galleryModal.hide(); }); $container.on('click', '.gallery-reload-link', function (event) { event.preventDefault(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.hide(); $gallery.jqGallery('show', 0); }); } $gallery.data('jqGallery').listsModal.setContentObject($('#gallery-lists-tpl').find('.gallery-lists')); //listsModal.getContainer().find('.gallery-lists-slider').jqSlider({ // speed: 200, lazy: true //}); $gallery.data('jqGallery').listsModal.show(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.setPosition(); } else { $gallery.jqGallery('show', 0); } } }); // adoceani taustareklaam if (hasads) { //$('#gallery-bgbanner').writeCapture().html(''); } //$('#gallery-endbanner').writeCapture().html(''); galleryModal.getContainer().find('#gallery-sidebanner').append(' '); googletag.pubads().setTargeting('View', ['gallery']); googletag.cmd.push(function () { googletag.display('div-gpt-ad-gallery-1'); googletag.pubads().refresh([document.adSlots["div-gpt-ad-gallery-1"]], {changeCorrelator: false}); }); galleryModal.setPosition(); /*back nupuga galerii sulgemine*/ //window.onhashchange = function () { // var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10); // if (isNaN(hash)) { // galleryModal.hide(); // } //}; } $('#article-image .article-images-list, #article-image img, #article-image .article-images-zoom').click(function () { showGallery(); return false; }); //var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10) -1;//hack //if (!isNaN(hash)) { // showGallery(hash); //} var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10); if (!isNaN(hash) && hash > 0) { showGallery(hash - 1); } }); // ]]> '); }); return false; if (isValidEmail(subscemail)) { $.ajax({ url: '/q/addsubscription', type: 'POST', data: ({ email: $subscemail }), success: function (msg) { //localStorage.setItem('subscription-newsletter', '1'); //$.cookie('subscription-newsletter', '1', { expires: 14, path: '/', domain: 'ohtuleht.ee' }); $('.teade').html('' + msg + ''); } }); } else { $('.teade').html(' Sisestage korrektne email.'); } return false; }); }); $(function () { $.ajax({ url: '/q/followbarone', data: ({ articleid: 878369 , sectionUrl: myUrlKeys }), dataType: 'json', success: function (data) { $('#followbar-article-link').text("Kaunase Žalgiris kardab, et CSKA ostab Jasikeviciuse üle"); if(data[2]===0){ $('.followbar-nav .next').css('visibility', 'hidden'); } if(data[0]===0){ $('.followbar-nav .prev').css('visibility', 'hidden'); } $('.followbar-nav .next').attr('href', '/' + data[2]); $('.followbar-nav .prev').attr('href', '/' + data[0]); } }); if (typeof setCornerStop !== 'undefined') { $(window).on('scroll', setCornerStop); } $('#quiz-auhind .btn').on("click", function (event) { event.preventDefault(); var useremail = $('#quizemail').val(); if (!$('input[id="Agreed"]').is(":checked")) { $('#answer').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); return false; }; if (!$('input[id="Offerings"]').is(":checked")) { $('#answer').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); return false; }; if(!!useremail){ $.ajax({ url: '/q/quizanswer', type: 'POST', //data: JSON.stringify({ "Email": useremail, "GivenName": "Lugejamängus 5 Osaleja", "Status": 1, "Agrees": [2, 4], "CampaignId": 10 }), data: ({ quizid: $('#quiz-auhind').data("id"), email: useremail, name: $('#quizname').val(), comment: $('#quizcomment').val() }), success: function () { $('#quizerror').text(data).fadeIn().delay(9000).fadeOut("slow"); $("#quizemail").val(""); $("#quizname").val(""); $("#quizcomment").val(""); } }).done(function (data) { }); } else { $('#quizerror').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); }; $('.js-placeholder').placeholder(); return false; }); });


(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, kalmistutel, haljasaladel ning avalikes liigiti kogutud jäätmete kogumispunktides paiknevate jäätmemahutite tühjendamine ning jäätmete vedamine.


Otsi lehelt viljandi gümnaasium Press for Otsi lehelt viljandi gümnaasium Ehted Hõbe ja väärismetall Kaalud ja mõõteriistad Karbid ja laekad Kellad Klaas ja kristall Portselan ja fajanss Keraamika Kujud ja skupltuurid Kunst Märgid, medalid ja ordenid Mündid ja paberraha Fotoaparaadid ja optika Fotod ja postkaardid Metallesemed Mängud ja mänguasjad Muud vanad esemed Olen ammu otsinud veebilehtede arendamine kvaliteetselt sest nüüd on konkreetne aadress. Olen otsinud veebilehe arendamine üheks olulisemaks verstapostiks juurde artiklite veebilehtede tegemine sisukalt edasi www.aara.ee paljudel juhtudel veebilehtede valmistamine asjatundjatelt ühekorraga, ja vastupidavale platvormile veebilehtede valmistamine kaasaegselt kui vaja tegusat nõu. zero base cad Ehted Hõbe ja väärismetall Kaalud ja mõõteriistad Karbid ja laekad Kellad Klaas ja kristall Portselan ja fajanss Keraamika Kujud ja skupltuurid Kunst Märgid, medalid ja ordenid Mündid ja paberraha Fotoaparaadid ja optika Fotod ja postkaardid Metallesemed Mängud ja mänguasjad Muud vanad esemed Avaleht > E-pood > Fotod ja postkaardid > Eesti vaated > Viljandi gümnaasium Meie e-poe kaubavalik laieneb pidevalt. Viimati lisasime värsket kaupa 14. oktoobril. Vaata järele! www.vanakraam.ee © 2021 Vanakraam OÜ


Krister Paris: Kõik Eesti elanikud kriminaalhooldele(92) Eesti võimud tahavad, et annaksime neile veel rohkem kontrolli oma elude üle, karmistades karistusi sissekirjutusest kõrvalehiilimise eest. See, kus ma elan, pole aga vähimalgi määral riigi asi. Kaasaja kõige täiuslikuma süsteemi suutis rakendada vist Pol Pot Kambodžas. Kõik elasid tema maoistlikus agraarutoopias seal, kus ette nähtud. Ja ka surid, kus vaja. Vales kohas viibijad löödi enamasti labidatega surnuks. Kõik toimis riigi, teda esindava „organisatsiooni“ — angkar — kontrolli all. Drastiline näide? Muidugi. Ultima Thule, kuhu suurem osa meist, mõned kontrollfriikidest sadistid ilmselt välja arvata, kunagi jõuda ei taha. Ent ta sobib hästi tõestamaks peaaegu aksioomiks kujunenud tõetera: indiviidide kuriteod oma maa ega kaaskondsete vastu ei ulatu kunagi niisuguse tagakiusamiseni, nagu suudab toime panna riik. Pole vaja kiigata isegi üle piiri Venemaale ega Auschwitzi gaseeritud tapamasinatesse. Piisab „demokraatia lipulaeva“ USA inimsusevastasest uputamislaagrist Guantanamol. Ehk siis tasuks riiki per se pigem karta. Mida vähem ta meist teab ja meie eludesse sekkub, seda väiksem tõenäosus, et ühel päeval osutume mina või sina etturiks kellegi tungis meile oma tahet peale suruda. Valitsuse viimased ettepanekud karmistada meetmeid elukohast mitteteatamise korral kuuluvad samasse sarja soovidega piirata meeleavaldusi või kista ajakirjanikelt NKVD kombel välja infolekitajate nimed. Samm sammu haaval tahab riigivõim suruda meid aina kitsamatesse kastidesse. Seekordne põhjendus: riigisektori efektiivne toimimine. Kas tahab aga keegi meist tunnistada, et ta elab siin ilmas riigi ja selle efektiivse toimimise heaks ja mitte eeskätt iseendale? Riigi ülesanne on hoolitseda, et ta oleks olemas, kui teda vaja läheb, vastasel korral ei vääri ta organisatsioonina maksuraha ka mitte. Ent tema kodanikelt reaalse elukoha väljanõutamine rikub selgelt ülemäära nende õigust privaatsusele. Mina pole kurjategija. Ilmselt tunnistaksid vastupidist enda kohta vähesed lugejad. Seega - miks peaksime kellelegi kriminaalhooldusele allutatud kurjategija kombel oma liikumistest teada andma? Kui soov on, miks mitte. Puht deklaratiivselt. Praegune kord võimaldab näiteks suunata oma maksuraha sellesse omavalitsusse, mis kõige rohkem meeldib, jättes batka-kalduvustega poliitikud kuivale. Ka selle pisukesegi kontrolli oma (meie enda teenitud) vahendite üle tahab valitsus nüüd ära kaotada. Sissekirjutuse karmistamine lubab raha kulutada vaid kontrollitult. Nagu vanglapoes. Kindlasti saab igasuguse kontrolli põhjenduseks tuua turvalisuse. Paljud praegusest valitsusest võrsunud piiranguhakatised lähtuvad kaasa 008000 ja Euroopa õigusruumi absoluutselt sobimatust eeldusest, et inimene on kui mitte just kohe süüdi, siis vähemalt aldis petma. Nii on ka praegusel juhul viidatud neile, kes end sõjaväest või kohtust kõrvale hoiavad, pannes end potentsiaalse pätina tundma kogu rahva. Vaba riigi vabade kodanikena tohime lähtuda üksnes vastupidisest: kui kedagi saab üldse süüdistada ette pahatahtlikkuses, siis pigem riiki. Inimene, selle kodanike ühisettevõtmise alustala, jääb süütuks, kuni pole tõestatud selgelt vastupidist. Või tuleb meil tunnistada, et eelistame riigi näol vabade inimeste ühendusele sunnitöölaagrit. Nagu nentis juba paarisaja aasta eest Benjamin Franklin, pole inimene, kes annab turvalisuse eest ära kübekese vabadust, väärt ei turvalisust ega vabadust. Me näeme seda täna Guantanamo näitel USAs või kõikjale tungiva miilitsa kohaloleku näol Moskvas. Me ei peaks aga tahtma muuta Guantanamoks või Lubjanka keldriteks tervet Eestimaad. Kui riik soovib teada, kuidas mul läheb, andku oma visiitkaart. Helistan talle, kui tuju tekib. Kui ei teki, pole ka ametnikel minu eraellu, k.a. elukohta asja. Elektrooniline ahel jala ümber jäägu kurjategijatele.


Meie teenusepakkumise mudel ja metoodika Kombineerides nelja konkreetset segmenti, üldisemat vaadet ja pikaajalist keerukat teenuste juhtimise kogemust, pakub Coor paindlikku ja kulutõhusat teenust, mis on täielikult kohandatud kliendi vajadustele. Vastavus kliendi vajadustele Kliendipõhised erilahendused ja paindlik teenusepakkumine. Teenusepakkumine on meie põhitegevus. Oleme täielikult teenindusele pühendunud - meie meetodeid ja protsesse toetavad tõhusad IT-lahendused ja erialane kompetentsus koos kõrge teeninduskultuuriga. Keskendume tulemustele ja kasutame aktiivselt sünergiat ja mastaabiefekti, mis käsikäes pideva parenduse ja ratsionaliseerimisega tagavad madalamad kulud. Tegeleme ennetavalt ja pidevalt oma organisatsiooni arendamisega, tagades oma klientidele lisaväärtuse. Ka arendame pidevalt oma teenuseid, mõeldes välja uusi kontseptsioone ja suurepäraseid lahendusi, mis tähendab teenusepakkumise pidevat arenemist.


source: CulturaX

text: Isamaa Hendrik Aguri liitumisest Eesti 200-ga: see tuli väikese üllatusena, pigem eeldasime, et ta maandub Keskerakonna ridades - Delfi Isamaa Hendrik Aguri liitumisest Eesti 200-ga: see tuli väikese üllatusena, pigem eeldasime, et ta maandub Keskerakonna ridades Tallinna Linnavolikogu aseesimees Mart Luik (Isamaa) kritiseeris endise erakonnakaaslase Hendrik Aguri otsust lahkuda Isamaast uude poliitjõudu Eesti 200. "Kui Hendrik Agur tuli kevadel ootamatult oma punakontserdi plaaniga välja, oli meil erakonnas päris tõsine diskussioon, kas ja kuidas saaks ta peale selliste seisukohtade avaldamist erakonnas jätkata. Oli neid, kes leidsid, et Isamaa (sel ajal veel IRL) erakonnas ei saa jätkata inimene, kes oma avalikes väljaastumistes läheb otseselt vastuollu tema väärtustega. Viimaste hulka kuulusin ka mina, pealkirjastades oma kevadise kommentaari nõnda: Hendrik, kui isamaalised väärtused enam ei sobi, siis tuleb kõrvale astuda," kommenteeris Luik. "Siis astus Agur ise sammu tagasi, möönis, et Tallinna pommitamise aastapäeva kuupäevavalik ja nõukogude atribuutika olid ebaõnnestumised, et tal mingit keskerakondlikku kokkumängu Mihhail Kõlvartiga polnud ja üldse ei tahtnud ta kuidagi oma koduerakonda kahjustada. Kuigi mitmed meist suhtusid Hendriku vastustesse umbusuga, jäi rahumeelne kooseksisteerimine siiski peale. Selgus, et skeptikutel oli kevadel õigus, see oli ajutine vaherahu." "Nüüd teatas Hendrik Agur, et lahkus Isamaast ja plaanib liituda Eesti 200-ga. See tuli väikese üllatusena, pigem eeldasime, et ta maandub Keskerakonna ridades. Möödunud sügisel peale kohalikke valimisi polnud Hendrik Agur rahul sellega, et IRL ei tahtnud Tallinnas Keskerakonnaga koalitsiooni teha. Tema läbikäimine mitme Keskerakonna tipp-poliitikuga oli samuti kõigile näha," nentis Luik. "Üheks tõukeks liituda veel erakonnaks sündimata Eesti 200-ga paistab olevat GAGi direktori toetus kakskeelsele koolile. Seegi on väärtuskonflikt, mis poleks võimaldanud Hendrik Aguril meie ridades pikalt tegutseda. Isamaa Kristina Kallase propageeritavad segakoole ei toeta, see on eestlaste jaoks väga ohtlik tee, mis viiks hoopis vene keele mõju laienemiseni Eestis." "Nüüdseks juba endist mõttekaaslast võib aga tunnustada selge sammu eest. Mõistes, et Isamaa väärtused talle ei sobi, astus ise erakonnast välja. Õhk sai mitmes mõttes puhtamaks," teatas Luik.


Näita muudatusi alates: 12. detsember 2019, kell 21:06 Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Seotud_muudatused/Internet_Society"


text: 7 kalli tüdrukute karmid omadused - Horoskoop - 2020 Naised Kalad on uskumatult intuitiivsed ja seksikas. Ainulaadne kaastunde ja tunnustuse kombinatsioon võimaldab neid pidada ideaalseteks partneriteks. Kalad omavad väga spetsiifilisi omadusi, mis võimaldavad neil silma paista silma kõigi märkide seas. Kala usub enim oma intuitsiooni Ära isegi püüa Kaladele valetada, sest nad paljastavad kindlasti teie valed. Nad võivad selle valetamisel lõhnata. Kalad on uskumatult sõltuvuses oma intuitsioonist, sest nad teavad, et ta mitte ainult ei lase neil kunagi maha, vaid ka päästis elu rohkem kui üks kord. Kalad on ebareaalsed emotsionaalsed Iga sündmus võib neile tekitada regulaarseid emotsioone, nii et ärge üllatuge, kui märkate veelkord, et Kaladel on silmad märgas kohas. Mõnikord häirib nende tundlikkus isegi neid. Üks on ainult hakata nutma, sest nad otsustavad kohe, üsna tahtmatult, teda selles toetama. Isegi kui see isik ei ole neile meeldiv, ei saa nad ise teha midagi. Kalad - tähtkuju peamine lõhk Kalad on sündinud lazybones, kes on valmis veetma kogu oma päeva telesaateid vaadates oma unistustes helge tulevikuga. Nende atmosfäär ei ole meeldivam kui see, mida nad suudavad oma kodu seintes luua. Kala on väga hooliv Mõnikord isegi liiga palju. Seda seetõttu, et Kalad tahavad anda kogu oma soojuse ja tähelepanu oma kõige armastatumatele ja kallimatele inimestele. Sellepärast ei ole üllatunud, kui nad on sada korda päevas huvitatud sellest, kuidas te tunnete või pakute oma abi. See on nende olemus. Kala, mõtlemata, jätab teid, kui te ei kohtle neid kui nad väärivad Kalad ei ole absoluutselt negatiivsed ja ei karda jätta mürgiseid suhteid, mis ei too neile midagi head. Nad ei suuda kunagi mõista neid, kes hoolimata kõigest jäävad sellistesse ebatervislikesse suhetesse, kus üks partner lubab ennast teiste suhtes lugupidamatust näidata või pidevalt seostab. Kalad on teie halvim vaenlane Mõnikord saavad paremad ja halvad isikud süüdistada. Sageli taganevad Kalad pimedasse ruumi, et kahetseda kõike, mida nad on kunagi öelnud või ei teinud kellelegi, kuid nad pidid seda tegema. Kala on nende kõige rangemad kriitikud, mistõttu tuleb sageli kinnitada, kui imeline on tegelikult. Kalad on oma loomingulistes mõtetes nii sügavad, et nad tegelikkusest unustavad Ja selle tulemusena tundub, et te olete imetamatu. Ükskõik kui halastavad Kalad võivad vaadata, on nad tegelikult lahked ja armas olendid neile, kes seda näevad. Loovus on alati hõivanud suure osa oma elust ja sunnitud sageli tegelikkusest unustama, kuid see on ka võimeline fadeeruma, kui Kalad õnnestub tõelist armastust leida.


source: wikipedia

text: Filosoof on mõtleja, kes tegeleb igapäevastest küsimustest ja tavalisest praktikast kaugemale ulatuvate põhimõtteliste küsimustega. Filosoofid kipuvad olema eri arvamustel selles, kes just on filosoof, nagu selleski, mis on üldse filosoofia. Ajalugu Sõna "filosoof" (vanakreeka keeles philósophos) võttis väidetavalt esimesena kasutusele Pythagoras, kuigi sõna philosophia eri kasutusi seotakse ka Soloni ja Periklesega. Filosoofi kui elukutse olemuse kirjeldamise ja selle eristamise poolest muudest ligidalseisvatest elukutsetest nt sofistide ja retoorikute elukutsetest on tuntud Platon. Seesama kirjeldus on pannud aluse ka levinud kujutlusele filosoofist kui eluvõõrast ja askeetlikust mõttetargast, kes tegeleb ranges eraldatuses suurte mõtete mõtlemisega. Oma dialoogis "Phaidon" kirjeldab Platon filosoofi kui isikut, kes tegeleb suremise või surnud olemisega. Ka üldsus olevat arvamusel, et filosoofid on vähemalt kahel põhjusel surma ära teeninud: kuna (1) nad ise suretavad ennast ega hooli tavalistest maistest asjadest nagu head road, hea riietus ja armurõõmud ning (2) nad tekitavad tavapärast eluviisi kritiseerides paljudes inimestes surmavihani küündivat meelepaha. Dialoogis "Pidusöök" kirjeldab Platon filosoofi kui targa ja nõmeda vahepealset, kusjuures targad on ainsana jumalad, kuna neil on surematutena ligipääs igavesele tarkusele, ja nõmedad on need, kes peavad ennast surelikena tarkadeks ja arvavad, et nad teavad juba kõike, st peavad ennast jumalasarnaseks ega huvitu enam teadmiste omandamisest. Filosoof oleks siis aga see, et kes surelikuna tunnistab oma küündimatust ja püüdleb pidevalt surematu tarkuse poole. Selle võiks ta aga saavutada alles vabanedes oma surelikkuse seisusest, st surres. Filosoof tegeleb surematu tarkuse, headuse ja ilu püüdlemisega ning teeb seda loomingus (poiesis). Loomingu liikidest on surematusele kõige lähedasem tarkust püüdlev looming, st kaunid kõned ja filosoofilised mõtted. Kunstilooming, kogu käsitöö jms on kaduv nagu kogu looming, mis vajab meediumiks mingitlaadi kehalisust või ka ihulisust (laste sünnitamine kui looming). Dialoogis "Phaidros" täiendab Platon "Pidusöögis" antud filosoofi kirjeldust ja veenab, et filosoof on oma armuiha suunanud kehade ilu asemel hingelisele ilule (vt platooniline armastus). Filosoofi püüdlus hingelise, st tõelise ilu poole põhjendatakse müüdiga hingede taassündimisest. Kehaline ilu tekitab Platoni järgi filosoofis küll rõõmu, aga see pole suunatud mitte konkreetsele kehale, vaid keha ilu tekitab filosoofis igatsuse tõelise ilu järgi, mille suhtes on keha ilu ainult osaline ja puudulik. Selle igatsusega tegelejaid võib nimetada filosoofideks. Platoni mitmekesisele filosoofi kuvandile lisandub aga ka filosoofi vastutus teiste inimeste ees, st filosoofid peavad oma surematut tarkust ära kasutades püüdma olla kasulikud riigile. Platoni tuntuim teos "Politeia" käsitleb just riigikorraldust, milles ülimateks otsustajateks riigiasjade üle on filosoofid, kes sõelutakse kodanike seast välja vastavalt korraldatud haridussüsteemi abil. Suured filosoofid Tihti räägitakse ka "suurtest filosoofidest" või "filosoofia ajaloo suurkujudest". Nende all võidakse pidada silmas filosoofe, kes on mõtestanud erilise selgusega mõne pöördepunkti filosoofia ajaloos ning andnud mõistelise kuju millelegi, mida võib filosoofias uudseks pidada. Nt keskajal nimetati Aristotelest lihtsalt "Filosoofiks", kuna tema mõtted olid tolle aja filosoofias kõige aluseks. Tänapäeva filosoofid Tänapäeval on filosoofid enamasti seotud teadusasutustega ja nende edukust mõõdetakse sarnaselt muu teadustegevuse edukusega nt eelretsenseeritud teadusajakirjades avaldatud artiklite arvu järgi või monograafia avaldanud kirjastuse või lõpetatud haridusasutuse prestiižikuse järgi. Samas on olemas ka populaarfilosoofe, kes võtavad sõna üldhuvitavatel ja paljusid inimesi puudutavatel teemadel, populariseerivad filosoofiat ja pakuvad ekstravagantseid tõlgendusi harjunud arusaamade asemel. Sellised filosoofid sõidavad tavaliselt mööda maailma ringi, peavad loenguid ülikoolide juures, konverentsidel või koolitustel ja annavad intervjuusid. Mõnikord võtavad endale sellise populaarfilosoofi rolli kunagised edukad akadeemilised filosoofid, kes on vanaks jäänud või kellel pole akadeemilises plaanis enam midagi uut ütelda. Filosoofideks nimetatakse tihti ka teoreetikuid, kes tegelevad mingite uute ideede populariseerimisega mõnes valdkonnas, kuid ei oma otsest seost filosoofia traditsioonilise distsipliiniga. Nt võiks käia siia alla poliitikud, sotsiaal- ja majandusteadlased aga ka New Age'i jms vasakpoolsed teoreetikud. Vaata ka Välismaa filosoofide loend Eesti filosoofide loend Elukutsed ja:思想家 lt:Filosofas sl:Filozof


Dokumendihalduse uudiskiri oktoober 2013 Oktoobri uudiskirjas meenutame DHÜ suveseminari, kutsume detsembris dokumendihalduri kutseeksamit sooritama, kirjutame uuest standardiseeriast, hoiutingimustest ja Eesti Posti Kirjakeskuse võimalustest. Aktiivsete dokumendihaldurite tutvustamiseks jätkame sarjaga "Meie dokumendihaldurid" ning avaldame arvamusloo, mis käsitleb koostöö teemat. Dokumendihaldurite Ühingu suveseminarist Dokumendihalduse juhtimissüsteemid - uus standardiseeria TÜ e-õppe kursus: Dokumendi- ja arhiivihaldus infoajastul Tants hoiutingimuste ümber Toimus avaliku teabe päev Kirjad kandesse otse dokumendihaldussüsteemist Sari „Meie dokumendihaldurid“ Krista Potsepp, Teele Kurm, Dokumendihaldurite Ühingu liikmed Ühel ilusal päikesepaistelisel reedel kogunesid ühingu liikmed maalilises väikelinnas Elvas traditsiooniliseks kujunenud Dokumendihaldurite Ühingu suveseminaril. Kohaletulnuid ootas soe vastuvõtt hubases roosas majas mändide all. Kohvi ja maitsva kringli kõrvale said seminaril osalejad vahetada muljeid ning tuttavaks uute liikmetega. Seminari teemaks oli koolitaja kompetentsid, millega me kõik ühel või teisel moel kokku puutume. Koolitaja oli valdkonna tunnustatud asjatundja Anu Virovere, kes andis teadmisi edasi nii kaasahaaravalt, et mõtlemisainet jagus veel pikalt. Mõned huvitavamad mõtted, mis meile kõlama jäid: Tulevikku ei saa ennustada, kuid me saame seda luua õppides. Kedagi pole võimalik õpetada, vaid võimalik on tekitada õppimise soov. Õppimine on edutunde tekitamine. Õpetaja saab innustada kuulama, tähelepanelik olema. Hea õpetaja on see, kes jagab lootust ja edutunnet. Õpetaja rolliks on olla lootuse jagaja. Koolitaja puhul on võtmeküsimuseks tema enesehinnang. See tuleneb edutundest ja kiitusest, mida jagab välismaailm. Usk iseendasse on kõige kõrgem kompetents. Kui usud, et Sa õnnestud või ebaõnnestud, siis mõlemal juhul on Sul õigus. Suurendades usku iseendasse, kasvavad ka Su võimed. Tähendus ei ole sõnades, vaid tähendusi loob inimene. Suhtlemine ei ole täiuslik, sest tihtipeale ei jõua sõnum samas tähenduses kuulajani. Suhtlemine on pöördumatu ja kordumatu protsess –seega tuleb koolitajal mõelda, kuidas koolitust alustada ja valida tuleb keel, millest kuulaja aru saab. Kuulaja rollis on keerulisem olla kui rääkija rollis. Kuulaja peab lisaks kuulamisele ka edastatavast sõnumist aru saama ja suutma seda lahti mõtestada. Heade suhete loomiseks ära hinda, vaid kirjelda. Igapäevases suhtlemises pole aga selle teadmise järgimine sugugi lihtne, seega tuleb iga päev harjutada vältima hinnangute andmist. Koolituspäeva tõid vaheldust humoorikad näited elust enesest, grupitöö ja eneseanalüüs. Koolituse lõpus saime ülesandeks tuua välja oma tugevad küljed, mis ei osutunudki nii lihtsaks, kuid ometi on vajalik mõtteharjutus enesehinnangu jaoks, mis on koolitaja puhul võtmeküsimuseks. Seminaripäeva lõpus oli huvilistel võimalik harjutada kätt vibulaskmises, mis oli elevust tekitav proovikivi – enamik osavõtjaid sai siiski märklauale pihta. Täname toreda päeva eest suveseminari korraldajaid ning jääme huviga ootama järgmist! Hanno Vares, Rahvusarhiiv, riigiarhivaari nõunik, Standardimise tehnilise komitee TK 22 Informatsioon ja dokumentatsioon liige Nädalapäevad tagasi ilmus Eesti standardina EVS-ISO 30301:2013 „Informatsioon ja dokumentatsioon. Dokumendihalduse juhtimissüsteemid. Nõuded“. See on tõlkemeetodil üle võetud ja peegeldab asjaomast rahvusvahelist standardit 2011. aastast. Dokumendihalduse juhtimissüsteemide, edaspidi DHJS (ing k Records Management Systems) standardiseeriast rääkides tahan rõhutada allpool paari olulist momenti, eriti seoses EVS-ISO 15489-ga, mis on seni olnud meil ja suurel osal maailmast olulisim dokumendihalduse standardija. DHJSde standardiseeria (nimetatakse ka ISO 30300 seeriaks) kuulub oma olemuselt teiste juhtimissüsteemide standarditega (vrd ISO 9001 kvaliteedijuhtimissüsteemid, ISO 14001 keskkonnajuhtimissüsteemid, ISO 27001 infoturbe halduse süsteemid) samasse kategooriasse. See tähendab eelkõige seda, et DHJSide peamine sihtrühm on organisatsiooni juhtkond – need, kes vastutavad organisatsiooni kui terviku juhtimise ja toimimise kvaliteedi eest. Selle poolest erineb uus standard oma suunitluselt ISO 15489st, mille peamiseks sihtgrupiks on dokumendihaldurid. Loomulikult on ISO 30300 seeriat kasulik teada ka dokumendi- ja arhiivihalduse inimestel ja kõigil neil, kes soovivad ja peavad panustama oma organisatsioonis DHJSi toimimisse. Olen käinud mitmel ISO tehnilise komitee 46 alamkomitee (dokumendi- ja arhiivihaldus) 11 koosolekul, kus on vaieldud uue ISO 30300 seeria standardite üle. Seal on tõusnud peaküsimuseks selle suhe ISO 15489ga. Olgu siinkohal refereeritud, et ISO 30300 seeria ehk DHJSi standardid ei asenda standardit ISO 15489. DHJSi standardid moodustavad nüüd dokumendihalduse standardite pealmise ja olulisima raamistiku ISO 15489 asemel, kuid viivad valdkonna dokumendihalduri tasandilt juhtkonna tasandile ja seda juhtkonnale mõistetavas vormis. Hetkel on enam-vähem kindel, et ISO 15489 kui dokumendihalduse proffidele mõeldud peamine standard ja dokumendihaldusprotsesside rakendusstandard jääb kestma, kuid selle sisu muutub või pigem seda kaasajastatakse (kaasajastamine tundub olevat siiski peamine vajadus). Kindlasti seotakse see tihedamalt ISO 30300 seeria standarditega. DHSJide standarditest on seni ilmunud veel ISO 30300:2011 (Management Systems for Records – Fundamentals and Vocabulary), milles esitatakse kogu 30300 standardiseeriale ühtsed terminid ja määratlused ning DHJSi toimimise põhimõtted kõige üldisemal tasandil. Standard tõlgitakse ka eesti keelde ja see ilmub 2014. aasta esimesel poolel. Äsja eestikeelsena ilmunud EVS-ISO 30301:2013 sätestab nõuded DHJSidele, mille rakendamisel saab organisatsioon näidata oma võimekust luua ja kontrollida oma tegevuse dokumente seni, kuni need on vajalikud. Kindlasti näeb vähemalt rahvusvaheliselt ilmavalgust standard ISO 30302 (Management Systems for Records – Guidelines and Implementation), mis annab juhtnööre iga standardis ISO 30301 esitatud nõude juurutamise kohta. DHJSi standardiseeria piires on tööd tehtud veel ka auditeerijatele ja sertifitseerijatele mõeldud osaga (ISO 30303) ja DHJSi hindamise juhisega (ISO 30304), kuid nende täpne saatus selgub tulevikus. Dokumendihalduritel ja eriti kõigil neil, kes on kokku puutunud kvaliteedijuhtimisega, tasub aga vastilmunud standard EVS-ISO 30301:2013 „Informatsioon ja dokumentatsioon. Dokumendihalduse juhtimissüsteemid. Nõuded“ Eesti Standardikeskuse veebipoest muretseda, ja seda üldsegi mitte kalli hinna eest, ning miinimumprogrammina see läbi sirvida. 2013. aasta dokumendihalduri kutseeksam toimub reedel 20. detsembril Tartus Lossi 36 ruumis 206 algusega kell 10.00 Kutse taotlejale esitatavad nõuded on: Dokumendihaldur IV kutse taotlemisel: kutsestandardile vastavad teadmised ja oskused ning kõrgharidus. Kutseeksami ühildamisel koolilõpueksamiga on nõutav kogu õppekava eelnev läbimine. Dokumendihaldur V kutse taotlemisel: kutsestandardile vastavad teadmised ja oskused, kõrgharidus ja vähemalt kolmeaastane pidev kutsealane töökogemus. Eksami sooritajatelt eeldatakse dokumendihalduse alaste teadmiste olemasolu dokumendihalduri kutsestandardiga määratud valdkondades kutsekomisjoni poolt 2012. a. kinnitatud kutseeksami programmi ulatuses. Kutsekomisjoni asjaajamist korraldab Katrin Roosileht, tel 50 60 324, e-post Katrin.Roosileht@ut.ee. Avaldusi eksamile ootame 01.detsembriks. Ootame kõiki julgeid ja aktiivseid dokumendihaldureid 20. detsembril toimuvale kutseeksamile. Täpsemalt loe edasi DHÜ veebilehelt Tartu Ülikooli e-õppe kursus: Dokumendi- ja arhiivihaldus infoajastul Tartu Ülikool pakub uue e-õppe kursuse näol huvitavat täiendõppe võimalust dokumendi- ja arhiivihalduse valdkonnas tegutsevatele spetsialistidele. E-õppe kursus "Dokumendi- ja arhiivihaldus infoajastul" viiakse läbi ajavahemikus 01.02.2014-10.05.2014. Kursuse koostajad ja lektorid on oma ala tippspetsialistid Tartu Ülikoolist ning Rahvusarhiivist. Täpsemalt loe kursuse ja osalemistingimuste kohta siit Hedvig Mäe, riigiarhiivi säilitusosakonna juhataja Öeldakse, et paber kannatab kõike. See ei vasta siiski tõele. Aja möödudes vananevad kõik dokumendi tekkimisel kasutusel olnud materjalid. Meie ülesanne on vananemist pidurdada. Stabiilsed hoiutingimused pikendavad materjali eluiga märkimisväärselt. Selle tõestuseks on laias valikus uuringuid, mille keeruline sisu on läbi pikitud reaktsioonivõrrandite ja mitmesuguste graafikutega. Veel on selge, et mida vähem, seda parem – vähem saastet, vähem valgust, vähem soojust ja vähem niiskust. Kui palju vähem ehk millised on ideaalsete tingimuste arvulised väärtused, pole aga üheselt selge. Tänased soovitused hoidla keskkonnategurite kohta on kirjas Rahvusarhiivi juhistes (2010) ning arhiivieeskirjas. Tähelepanelikult lugedes leiab neist soovitustest mõningaid erisusi, kuid nagu öeldud, tegu on soovitustega, mitte lõpliku tõega. Hoidla k liima reguleerimisel tuleb olla ratsionaalne, ressurssi säästev ning lähtuda kolmest põhitõest. Esiteks peavad keskkonnategurid olema nii stabiilsed, kui see antud olukorras on võimalik. Nendeks teguriteks on: temperatuur, niiskus, valgus ja saasteainete hulk õhus. Valgustatuse ja saastatuse ühtlane tase on suhteliselt kergesti kontrollitav. Hoopis teine lugu on aastaaegade vaheldumisest tingitud õhu soojuse ja niiskuse taseme väga suures vahemikus kõikumisega. Paratamatult mõjutab hoonete sisekliimat õues toimuv, kuid sellised pika perioodi jooksul toimuvad kõikumised ei ole dokumentidele nii ohtlikud kui järsud lühiajalised muutused, sest need seavad materjalid mehaaniliste pingete alla. Seega tuleks välja selgitada, millised kliimanäitajad hoidlas on saavutatavad pikemaajaliselt minimaalse sekkumisega, arvestades meie kliima eripärasid. Teiseks on olulisem hoida niiskust normi piirides kui temperatuuri. Kuigi need kaks on omavahel otseselt seotud, ei ole kuidagi tõestatud, et 22O C hoidlas on dokumentidele kahjulikum kui 20 OC või 18 OC. Näiteks, kui 20kraadise temperatuuri juures on õhuniiskus sobival tasemel ning seda vahekorda on võimalik hoida ilma (lisa)tehnika rakendamiseta, siis on mõistlik teha mööndusi temperatuuri osas. Madalam temperatuur on muidugi parem, sest mida soojem, seda kiiremini igasugused protsessid, sh vananemine, toimuvad, kuid kuhu tõmmata piir lubatud maksimumile, ei ole üheselt selge. Vastupidi on niiskusega – suhteline õhuniiskus üle 60% on hallitusseentele ideaalne elukeskkond. Ka liiga kuiv õhk ei ole hea, sest muudab paberi hapraks. Seega peab niiskust kontrollima ja mitte laskma tõusta üle 50%. Talvisel ajal ei ole see tõenäoliselt probleem, sest väljas on külm ja õhuniiskus madal ning piisab vaid kütte (juurde) reguleerimisest. Suvel on õhuniiskus väga kõrge ning ainult küttest ja ventilatsioonist ei pruugi piisata. Siis võib appi võtta silikageeli või portatiivse õhukuivati. Riigiarhiivis on häid kogemusi just õhukuivatitega, sest need toimivad kiiresti ning on lihtsad kasutada. Kolmandaks on oluline materjal karbistada. Karp annab materjalile täiesti uue lisakaitse tasandi, toimides puhvrina kliimatingimuste kõikumise korral. Paremal juhul võib temperatuur ja/või niiskus saavutada soovitusliku taseme, enne kui muutus jõuab dokumente mõjutada. Samuti kaitseb karp materjale valguse, võimalike saasteainete ja mehaaniliste kahjustuste eest. Kokkuvõtteks – et paber kannataks rohkem, tuleb sellega heaperemehelikult ümber käia. Dokumendid peaksid olema karpides, regulaarselt tuleks kontrollida hoidla temperatuuri ja erilise hoolega jälgida suhtelist õhuniiskust. Tehnosüsteemide reguleerimisel tuleks leida optimum, mis tagaks stabiilse tulemuse minimaalse sekkumisega. Ja lõpetuseks, tuleb olla enda vastu aus – kui kuidagi ei ole võimalik rahuldavaid tingimusi tagada, tuleks kaaluda arhiiviteenuse kasutamist. Andmekaitse Inspektsioon tähistas 27.septembril avaliku teabe päeva konverentsiga, kus räägiti erivatel avaliku teabega seotud teemadel. Tutvustati läbipaistvaima riigiasutuse seire tulemusi ning pärjati Riigkontroll 2013. aasta läbipaistvaimaks riigiasutuseks. Käsitletud teemadest on AKI veebilehel leitavad materjalid läbipaistvama riigiasutuse seire, juurdepääsuklassifikaatorite ning pilveteenuse teemade osas. Materjalidega saad tutvuda siin Webdesktopi ja Amphora dokumendihaldussüsteemide kasutajatel on võimalik kõik kirjad üle anda otse oma dokumendihaldussüsteemist Eesti Posti Kirjakeskusele. „Kui tavapäraselt saab Eesti Posti Kirjakeskuse keskkonnas kõik paberkirjad hästi lihtsalt otse arvutist postikandesse saata, siis tulime dokumendihaldussüsteemide kasutajatele sammu lähemale ning nüüd on võimalik Eesti Posti kirjateenuseid kasutada otse olemasolevast dokumendihaldussüsteemist,“ kommenteeris Eesti Posti veebiteenuste juht Sander Aasna. Kirjakeskuse liidese üks esimesi kasutuselevõtjaid oli Tallinna Ülikool. Kes kasutab dokumendihaldussüsteemi Webdesktop. „Heameel on tõdeda, et Webdesktopi ja Kirjakeskuse liidestamine oli lihtne ja liidestus hakkas kohe tööle. Meie dokumendihaldussüsteemi ja Eesti Posti Kirjakeskuse ühendamiseks oli tegelikult vaja vaid head tahet, ja tulemused on kohe näha. Eriti kõrged olid meie ootused seoses võimalusega saata e-tähtkirju. Traditsioonilise pabertähtkirja puhul kulub mitu päeva, enne kui saame teada, kas kiri on kohale jõudnud, kuid tagasisidet oleks tihtipeale kiiremini vaja,“ kommenteeris Tallinna Ülikooli kantselei spetsialist Reini Rätsep. „Ootused on end õigustanud igati. Nüüd saame ühe nupulevajutusega kirja teele saata ning dokumendihaldusprogrammis reaalajas jälgida kirja staatust, kas tähtkiri on vastu võetud või mitte. Tavakirja puhul on samuti oluline lisavõimalus - nüüd jääb maha märk kirja saatmise kohta. Tänu sellele on võimalik üheselt tuvastada, millal ja millise sisuga kiri on postitatud.“ Rätsepa sõnul on töökorraldusest muutunud see, et kõik ülikooli üksused saavad teavitusi väljastada iseseisvalt, ilma kantselei abita. Kirja saab registreerida ja saata adressaadile otse dokumendihaldussüsteemist. Tagasiside kirja vastuvõtmise või eiramise kohta tuleb samuti dokumendihaldussüsteemi. Rätsepa sõnul on tulemus see, et asjaajajad säästavad iga päev ümmarguselt tunni oma aega. „Tänu sellele saame rohkem pühenduda oma põhitegevusele, nii et olen valmis soovitama Kirjakeskuse kasutamist kõigile asutustele.“ Hetkel on Kirjakeskusel valmis liidestus kahe dokumendihaldussüsteemiga. Ühe valikuna on olemas liides Amphoraga, mis on laiemalt levinud kohalike omavalitsuste ja haridusasutuste seas, et aidata kaasa kiirele e-riigistumise protsessile. Teisena tekkis võimalus Webdesktopi klientidele, mis tulenes selle süsteemi kasutajate vajadustest sellise lahenduse järele. Eesti Posti Kirjakeskus on valmis ka kõigi teiste dokumendihaldussüsteemidega liidestusi tegema, et üheskoos luua klientidele lahendus kirjade lihtsamaks postitamiseks. Kirjakeskus on Eesti Posti e-teenus, mille kaudu on võimalik arvuti eest lahkumata saata paberil saajani jõudvaid liht- ja tähtkirju ning e-tähtkirju. Selline lahendus aitab kulutusi vähendada ja kokku hoida väärtuslikku tööaega, kuna jääb ära kirjade väljaprintimine, ümbrikusse panek, aadressi peale kandmine ja postkontori külastus. Kirjakeskusega saab lähemalt tutvuda siin Kui teil on soov luua liidest Kirjakeskusega, saatke palun teade meiliaadressile sander.aasna@post.ee. Eesti on väike riik ja võiks eeldada, et mida väiksem on riik ja selle rahvaarv, seda lihtsam, selgem, kiirem ja ühetimõistetav võiks olla selle riigi kommunikatsioon, infoliikumine ja koostöö. Täna mulle tundub aga, et Eestis on igal asutusel oma tõed, õigused ja korrad ning teiste asutustega koostöö on pigem karistatav kui tervitatav. Valitsuskommunikatsiooni üheks põhiväärtuseks on „Me ei tööta kunagi üksi ega omaette maailmas. Igal valitsuse teol on tulemused, mis mõjutavad kodanikke, ettevõtteid ja organisatsioone, ühiskonda, rahvusvahelist üldsust. Sellepärast peab suhtlemine kuuluma valitsuse igasuguse tegevuse juurde planeerimisest kuni lõpliku elluviimiseni“. Minu senine kümneaastane avaliku sektori töökogemus on näidanud, et kommunikatsioon ja koostöö teiste riigiasutustega on olnud pigem olematu. Erandid kinnitavad reeglit. Asutused, kes kehtestavad reeglid ja korrad, töötavad välja õigusakte ning kontrollivad nende täitmist, võiksid kaasata rohkem asutusi nende väljatöötamisse. Meil on kojad, ühingud ja ametid, mis on sama eesmärgi saavutamiseks ellu kutsutud, kuid koostöö nende organisatsioonide vahel takerdub tihti subordinatsiooni, staatuspüramiidide jms taha. On ministeeriumeid ja asutusi, kes vormistavad oma dokumendid enamjaolt täisdigitaalsena. On neid, kes väidavad, et seda ei tohi kindlasti personalidokumentide puhul teha, ja vormistavad siiani ainult paberil. Kui neilt pärida, kas nad on küsinud dokumendi saajalt nõusolekut temaga seotud asjad vormistada täisdigitaalsena, siis vastused on erinevad: on küsitud nõusolekut ja on asutusi, kes seda teinud ei ole.Peamiselt tekkisid küsimused siis, kui muutus avaliku teenistuse seadus ja tuli sõlmida seni ametniku staatuses olnud inimestega tööleping. Kas teha need paberil või täisdigitaalsena, kas küsida nõusolek inimeselt täisdigitaalse lepingu sõlmimiseks või mitte? Küsimusi oli paljudel ning vaadates riigiasutuse praktikat täna, siis toimitud on ka väga erinevalt. Kas ei oleks hea, kui me teaksime, kuidas täita meile antud nõudeid nii, et need oleksid kooskõlas seadusandlusega. Olen vägagi innovaatiliste lahenduste ja uuenduste pooldaja, kuid need peaksid olema loodud eesmärgiga muuta olemasolevaid korraldusi ja süsteeme paremaks ja efektiivsemaks. Halva kommunikatsiooni tulemusel olemegi olukorras, kus asju aetakse niivõrd erinevalt, puudub kindlustunne ja tugi oma tegevuse õigsuses ja meeletu hirm kontrolli ja järelevalve ees. Erinevate situatsioonide ja olukordade lahendamiseks ei ole selgeid juhiseid, seetõttu püüab igaüks oma kabinetis jõuda mingisuguse lahendusele, mis tema jaoks tundub parim võimalik viis. Ei ole harvad ka olukorrad, kus teiste asutuste asjaajajatega arutame, kuidas ühte või teist teemat (digiarhiivi loomine, juurdepääsupiirangu kehtestamine, teabe avalikustamine jne) tagada või kuidas keegi on lahendanud olukordi, mida seadusandlus täna ei kirjelda. Peaksime parendama koostööd, et muuta olukorda, kus iga asutuse asjaajamine on spetsialisti isiklik hobi. Dokumendihaldusnõukogu võiks rohkem kaasata Dokumendihaldurite Ühingut ning teisi valdkonna arengut mõjutavaid organisatsioone, samuti s asutuste asjaajamise ja dokumendihalduse juhte valdkonna arendamisse ja arutada rutiinselt päevakorras olevaid probleeme, et leida üheskoos neile parim võimalik lahend. *Artikli autor on töötanud 10 aastat avalikus sektoris. Artikkel sisaldab autori isiklikke seisukohti. Käesolevas uudiskirjas tutvustame augustis ühinguga liitunud värsket liiget tema enda sõnade läbi. Dokumendihalduse valdkonnas olen töötanud üle kahekümne aasta: 1992. aastast kuni 1996. aastani töötasin Valga Maavalituses õigusvastaselt võõrandatud vara komisjoni sekretärina ning 1996. aasta aprillist alustasin tööd Valga Piirivalvepiirkonnas referendina. 2002. aastal seadsin sammud Tallinna poole ja juhtisin kuni ühendasutuse loomiseni (s.o 2010) Piirivalveameti dokumendihaldust. Alates 2010. aastast töötan Politsei- ja Piirivalveameti dokumendihaldusbüroo asjaajamistalituse juhatajana. Ajapikku tekkis nii vajadus kui ka soov ennast just dokumendihalduse erialal täiendada ning 1999. aastal alustasin õpinguid Tallinna Tehnikülikoolis küll halduskorralduse erialal, kuid 2007. aastal omandasin bakalaureuse kraadi haldusjuhtimises. Mulle meeldib uuendusi algatada ja aidata kaasa asutuse arengule ning vahetult osaleda asutuse arenguprotsessis. Dokumendihaldurite Ühinguga liitusingi eelkõige sellepärast, olla kursis valdkonnas toimuvaga ning vahetult suhelda ja kogemusi vahetada ühingu teiste liikmetega. Ootame teid kaasa rääkima dokumendihalduse teemadel! Eve Kask, Teele Kurm, Hedvig Mäe, Krista Potsepp, Indrid Põder, Hanno Vares, Pille Vestung, AS Eesti Post. Täname!


SMIT - Aeternum Koolitus ja Konsultatsioonid Avaleht > Enesejuhtimine > SMIT „Rahulolevam ja “raamist välja” mõtlev töötaja – edukam organisatsioon” SMITi „põlluharimise” mäng SMITi töötajate arusaam, et vanaviisi ei jõua soovitud eesmärkideni ning suurenenud avatus uutele lahendustele. teavad, kuidas nende mõtlemine mõjutab rahulolu tööga ning oskavad oma mõtlemist juhtida; teadvustavad oma väärtuseid ning seda, kuidas need käitumist mõjutavad; teavad, kuidas tõekspidamised ja väärtused inimese sees töötavad ning kuidas neid teadlikult eesmärkide saavutamiseks kasutada; on veetnud lõbusa päeva kolleegidega ning arutlenud organisatsiooni arengut puudutavate teemade üle; on andnud sisendit organisatsiooni arenguks; on sõlminud kokkulepped organisatsiooni edasiseks arenguks. on mõtestanud iseenda ja organisatsiooni väärtuseid; teab väärtuspõhise juhtimise võimalusi; juhib organisatsiooni väärtuspõhiselt tehes kompromisse ning saavutades ühiseid eesmärke 2-päevased koolitused-töötoad töötajatele 2-päevane koolitus-töötuba juhtkonnale 2-päevased koolitused-töötoad keskastme juhtidele 0,5-päevased juhtimise ümarlauad SMIT-i mäng rahulolu mõõtmiseks ning organisatsiooni arengu toetamiseks. See koolitus oli sõna otsese mõttes raamist väljas: seda siis mitte vaid töö poolt vaadates, vaid ka üldse elu poolt vaadates. Kaasahaarav koolitus ja head koolitajad. Väga mõtlemapanev. Koolitus keskendus kahele peamisele teemale, seega fookus oli selge. Andis lihtsa ja süsteemse vaate, kuidas ennast ja ümbritsevat analüüsida ning selle alusel paremaid otsuseid teha. Iga inimene võiks sellise koolituse läbi teha, kuna see paneb vähemalt korraks mõtlema asjadele teise külje pealt. Inimesed võiksid endale rohkem teadvustada, mis neid tegelikult häirib või neid õnnelikuks teeb. Minu jaoks oli see nagu rusikas silmaauku. Olen ka varasemalt antud teemade üle mõtisklenud ning proovinud elada võimalikult hinnangutevabalt ja võtta asju positiivses võtmes. Paar päeva enne koolitust olin aga endaga “tülis”, kuna sattusin kuidagi arvama, et teiste inimeste väärtused on paigas ja minu omad mitte. Mul nt ei ole perekond nr 1, vaid pigem otsin vabadust ja põnevust. Koolituse tulemusena, sain n-ö endaga ära lepitud ning kinnitust, et tegelikult see ongi OK ja ma ei pea end võrdlema teistega 🙂 Koolitus oli hästi läbi viidud. Oli mõistlik tempo, kus aega jäi informatsiooni läbitöötamiseks ja talletamiseks ja samas ei olnud järgmine paus väga kaugel. Olen suur positiivse mõtlemise fänn ja meeldib seda praktiseerida. Koolitus aitas värskendada mõtteid sellel teemal. Kodus koolitusest rääkides tuli välja, et elukaaslane on sarnasel teemal koolitust saanud 2 päeva varem ühes pangas. Oli väga huvitav ja kasulik koolitus. Sain omale olemasolevatele küsimustele vastused. Ning sain tuleviku arendamise juhendi. Kasulik teadmine tõekspidamiste ja väärtuste kujunemisest ja kuidas hakata likvideerima sisemisi piiranguid. Sisu oli väga põnev, tõi välja asjad, millele igapäevaselt ei mõtlegi, aga samas tegutsed nende ajel. Elulised näited teooriatele aitasid kaasa. Pani mõtlema nn pööningu korrastusele 🙂 Suurepärane koolitaja, kes suutis koolitatatavad endaga kaasa haarata kogu koolituse jooksul, nii oma jutuga kui ka kogu olekuga. Teoreetilisemale osale tõi kõrvale humoorikad näiteid elust enesest, mis tekitas palju äratundmishetki. Käsitletud teema ei puuduta ainult tööalaselt, vaid on kasulik igast eluaspektist. Andis kuhjaga mõtlemisainet, kuidas igapäevaselt paremini hakkama saada ja olla parem MINA 🙂 Mitte ei soovitaks ainult sõbrale või kolleegile, vaid suisa pereliikmetele, kuna tegemist oli väga praktilise ja silmi avardava koolitusega. Koolitus oli huvitav, silmaringi avardav, lõbus ja positiivne. Teema oli sügavalt psühholoogia valdkonnast, aga koolitajad suutsid väga hästi selle siduda SMITis päevakorras olevate probleemidega ja meeskonnatööga. Hästi ja arusaadavalt esitletud. Asjadest sai hästi aru, kuna teema oli sügav, mindi edasi samm haaval, igal sammul peatudes ja selgitades, sealjuures tuues väga huvitavaid näiteid ja jutte elust enesest. Koolitajad olid väga professionaalsed ja samas inimesed nagu me kõik. Koolitus oli sisukas ja väga huvitav, kohati raskelt kiiresti seeditav. Tõelised tegijad ja praktikud. Väga vajalik, sisutihe ja selge, organisatsiooni töötajaid liitev koolitus. Koolitus oli väga huvitav ja kasulik. Oli palju õppida ning sai palju uut teada. Soovitan kindlasti. Lisaks meeldis mulle originaalne lähenemine: materjalide puudumine (polnud päevakava), dokumenteerimine läbi joonistuste jms. Väga dünaamiline ja lahe. Koolitus sisu/eesmärk oli piisavalt universaalne sobimaks erinevatele organisatsioonidele/tiimidele. Protsess oli piisavalt intensiivne, aja täiteks põhjuseta “nämmutamist” ei kasutatud. Koolitusel kasutati pisut nihutatud vaatenurka meile kõigile tuttavate situatsioonide/probleemide 1)teadvustamiseks -> 2)analüüsiks -> 3)lahendusteede leidmiseks ja tutvustati/õpetati konkreetseid rakenduslikke metoodikaid. Koolituse sisu oli parajalt fokuseeritud ja doseeritud; toetav ja edasiaitav. Kuna sisu oli piisavalt uudne, mõjus see koolitusena, mitte klassikursuse kordamisena. Väga hea koolitus, et tõesti kõik saab alguse meist endist. Minu jaoks lahti seletatud, kuidas kõik võiks toimida.


Magada, võib-olla undki näha... | Süda, kuis sa ruttu tõused kuumalt rinnas tuksuma... Posted by: rojukene | detsember 13, 2007 Magada, võib-olla undki näha... Ma ei mäletagi, millal ma viimati nii väsinud olin. Koolitus oli päris informatiivne, sain uusi ja põnevaid asju teada, millest suurem osa Exceli-kasutajaid pole kunagi kuulnudki. Lõunat jõudsin süüa alles pool viis õhtul, kuigi start oli juba hommikul pool kaheksa. Ja ma suutsin ikkagi ära unustada, et ma pidin tegelikult pool tundi varem kohal olema, et asju eelnevalt arutada. Udupea selline. Kusjuures ma võtsin puhtalt sõiduks ligi kolm tundi ning kulutasin selle kõik ära ka, minutipealt x_X Põhjus väga lihtne: ma olin sunnitud üsna kaua sõitma vaid 75 km/h, kuna ma olin keset aeglaselt liikuvat troppi, mis oli nii pikk, et ma ei saanud neist raibetest kuidagi mööda ka. Kamikaze ma ei ole. Aga loomulikult oli ka täna teistpidiseid väärakaid tee täis nagu ikka. Möödasõiduks on parim koht pime kurv ja veel mitmekesi reas – ikka ja alati... Pfft. Skoorisin endale töölt kaks pakki printeripaberit ja firma kalendri. Päris ilus, meie parimatest reklaamplakatitest kokku pandud. Tagasi kodu poole tulin huvi pärast läbi Mustamäe. Et mis siis muutunud on. Suurt midagi, ummikud on ainult hullemaks läinud. Või noh, ma arvasin, et Sõpruse puiestee oli hull, aga edasi läks ainult koledamaks. Eriti jõhker oli Järvevanal – ma pole kunagi varem sattunud sellisesse tipptundi, et alates raudteeülesõidust kõik liiguvadki maksimaalselt 10 km/h kuni Ülemiste ristmikuni välja. Täiesti hull värk. K. sai kah ikka lõpuks ära õnnitletud. Rääkisime juttu ja oli tore. Õmmelda täna ei jõudnud. Jaksu ei olnud lihtsalt. Liitlausete moodustamine on ka praegu maru raskeks muutunud. Järgmine kord pikka otsa tehes peab meeles pidama, et rool on liiga kõrgel. Mul on valest asendist nüüd külg valus väga kummalise koha pealt. 400 km ühe päeva jooksul pole just päris nuusata, kui iga päev sellise asjaga ei tegele. Tegelikult olen aga ka pikemaid otsi sõitnud, kusjuures ebamugavama autoga, nii et pole hullu... See-eest on mul laupäeval põnev! Ja esmaspäeval ootab mind ees üks kohtumine veiniklaaside taga, mis kõigi eelduste kohaselt tõotab tulla äärmiselt meeldiv 🙂 Posted in neljarattaline sõber, rügamisrindelt, tahan pai, wheee! « Veidike poliitilisi teemasid kah *does the victory dance* »


§ 8 Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõuded


text: Andorra (Andorra Vürstiriik) on merepiirita riik Lääne-Euroopas Hispaania ja Prantsusmaa piiril Pürenee mägedes. Andorra Vürstiriik rajati 8. septembril 1278. Riigi pindala on 468 km2. Ta on kuuest Euroopa kääbusriigist pindalalt suurim. Andorra on ainus riik maailmas, kus riigipea funktsiooni täidavad kaks välismaa ametikandjat (Urgelli piiskop ja Prantsusmaa president). Andorra valitsemisvormi puhul on tegemist düarhiaga. Andorrat peetakse talispordi- ja maksuparadiisiks. Nimi Nime "Andorra" päritolu on teadmata ja seetõttu on nime päritolu kohta erinevaid teooriaid. Ühe teooria järgi on nimi tuletatud araabia sõnast ad-durrah (الدرة 'mets'). Kui araablased vallutasid Pürenee poolsaare, olid Püreneede orud väga metsased. Teised araablaste võimu all olevad rahvad võtsid selle nime omaks. Teine teooria lähtub, et nimi on tekkinud baski keele navarra murde sõnast andurrial ('põõsastega kaetud maa'). Andorra Orud (les Valls d'Andorra) on Andorra ajalooline nimi. Asend Andorra asub Hispaania ja Prantsusmaa vahel. Riiki piirab lõunast Hispaania (Kataloonia autonoomse piirkond) ning põhjast Prantsusmaa (Pyrénées-Orientalesi ja Ariège'i departemang). Andorra maismaapiiri kogupikkus on 120,3 kilomeetrit, millest Prantsusmaaga on 56,6 ja Hispaaniaga 63,7 kilomeetrit. Loodus Pinnamood Andorra paikneb ühes Püreneede kõrgorus, mis on tekkinud jääajal, mil liustikud laiendasid algselt kitsaid orge ning tekitasid kaasaviidud rusumaterjalist moreene. Andorra on väga mägine. Üle 2000 meetri kõrgusi mäetippe on riigis kokku 65. Riigi kõrgeim mägi on Coma Pedrosa (2946 meetrit üle merepinna). Madalaim koht paikneb 840 meetri kõrgusel üle merepinna Sant Julià de Lòria lähedal Hispaania piiri ääres. Veestik Riigi keskpaigas ühinevad Valira del Nord ja Valira d'Orient Valira jõeks, mis voolab edasi Hispaaniasse. Riigi tähtsamate jõgede seas on veel Arinsal ja Riu Madríu. Andorras asub 172 järve, millest suurim on Estanys de Juclar, pindalaga 0,23 km2. Taimestik Andorra looduses on kirjeldatud 1350 liiki kõrgemaid taimi. Riigi pindalast on metsaga kaetud 34%. Rohkem kui kolmandik Andorrast asub metsapiirist kõrgemal. Madalamates kohtades vahelduvad enamasti männimetsad aasade ja karjamaadega. Madalamates kohtades on vahemerelise kliima mõju, mida iseloomustavad igihaljad tammepuistud ning vahelduv kõnnu- ja karjamaa. Kõrgemal paikneb tamme- ja piiniametsade vöönd. Mägedes kasvavad nulud. Subalpiinses vööndis 1600–2000 meetri kõrgusel valitsevad mändide ja harilike kuuskedega metsad, üksikult kasvavad seal ka kased, harilikud pukspuud, kadakad ja kanarbik. Ülalpool metsapiiri on alpiinsed mägikarjamaad. Loomastik Andorras elab 2 liiki kahepaikseid: Bufo spinosus ja Calotriton asper. Andorras elab 4 liiki roomajaid. Andorra loomastik sarnaneb Kesk-Euroopa loomastikuga. Riigis elab 15 liiki imetajaid. Riigis elavad siilid, mutid, oravad, rebased, kärplased, metssead ja jänesed, kellele peetakse ka jahti. Veekogude kallastel elab pürenee piisammutt ehk pürenee desman. Kõrgemal leidub mägikitsi ja ümisejaid. Riigis on tuvastatud 232 linnuliiki. Lindudest esineb Andorras metsiseid, kaljukotkaid, kaeluskotkaid, raipekotkaid ja habekotkaid. Kliima Riigi geograafilise asendi tõttu valitseb Andorras suhteliselt jahe mäestikukliima. Jaanuari keskmine temperatuur on −7 °C. Suvel ulatub temperatuur +26 °C kraadini. Kõrgete kaljumägedega ümbritsetud orgude tõttu on Andorras niisked ja jahedad suved ning mahedad talved. Riigikord Andorra on parlamentaarne demokraatia. Täidesaatvat võimu teostavad kaks kaasvürsti, kelleks on episkopaalse kaasvalitsejana Urgelli piiskop Joan Enric Vives i Sicília ja ilmaliku kaasvalitsejana Prantsusmaa president, kes määravad riiki oma esindajad. Prantsusmaa president valitakse ametisse 5 aastaks. Piiskopi ametiaja sätestab katoliku kiriku kanooniline õigus, mille alusel paavst kinnitab ta ametisse. Paavst vabastab piiskopi ametist, kui piiskop on saanud 75-aastaseks. Valitsusjuht ehk peaminister valitakse Orgude Peanõukogu poolt ning kaasvalitseja kinnitab ta ametisse 4 aastaks. Peaminister nimetab ametisse valitsuse. Seadusandlik võim kuulub 1-kojalisele parlamendile - Orgude Peanõukogule. Parlamenti kuulub 28 liiget, kes valitakse ametisse 4 aastaks. Eelmised valimised peeti 2015. aastal. Viimaste valimiste järel sai Andorra Demokraatide Partei parlamendis 15, Andorra Liberaalne Partei 8, Sotsiaaldemokraatliku Partei, Andorra Roheliste ja sõltumatute kandidaatide koalitsioon 3 ning Sotsiaaldemokraatlik Progressipartei 2 kohta. Andorra põhiseadus jõustus 1993. Riigi kõrgemad kohtuorganid on Andorra ülemkohus ja konstitutsioonikohus. Ülemkohtu koosseisu kuulub president ja 8 kohtunikku, konstitutsioonikohtu koosseisu 4 magistraati. Haldusjaotus Andorra jaguneb seitsmeks vallaks (parròquia): Andorra la Vella Canillo vald Encampi vald Escaldes-Engordany vald La Massana vald Ordino vald Sant Julià de Lòria vald Rahvastik Rahvaarv Andorras elas 2016 arvestuslikult 78 264 inimest, neist 39 954 olid mehed ja 38 310 naised. Rahvuslik koosseis Rahvastikust 36 138 isikut on andorralased, 20 652 hispaanlased, 10 300 portugallased ja 3946 prantslased (2016). Demograafilised näitajad Riigi rahvaarvu kasv on 0,274% (2012 hinnang). Keskmine eluiga oli 88,97 aastat. Imikute suremus on 3,76 surma 1000 sünni kohta, laste suremus 0,7%. Vanuseline struktuur Rahvastiku keskmine vanus on 40,96 aastat (2016). 11 218 Andorra elanikku on alla 15-aastased (2016) 56 040 elanikku on 15–64-aastased (2016) 11 006 elanikku on 65-aastased või vanemad (2016) Välismaalased Viimase 25 aasta jooksul on välismaalaste arv Andorras kahekordistunud. Selleks et saada Andorra kodakondsus, peab olema kas abielus andorralasega või olema Andorras alaliselt elanud vähemalt 25 aastat. Seisuga 31. detsember 2007 oli riigi elanikest Andorra kodanikke ainult 36,6% (30 441). Keeled Andorra ametlik keel on katalaani keel. Kasutusel on ka hispaania keel ja prantsuse keel. Katalaani keelt kõneleb 58%, hispaania keelt 35% ja prantsuse keelt 20% elanikkonnast. Religioon Riigiusund on katoliiklus. Umbes 90% andorralasi kuulub katoliku kirikusse. Andorras ei ole kunagi olnud eraldi piiskopkonda, vaid ta on kuulunud Urgelli piiskopkonda. Andorra piirkond ristiusustati 6. sajandi keskel püha Justuse poolt. Umbes 1% elanikest on Jehoova tunnistajad. Riigis on mitmesuguseid protestantlikke kogudusi ning üks judaistlik kogudus. Asustus Andorra rahvastik koondub suuremalt jaolt vürstiriigi suurimasse orgu, millest voolab läbi Valira (Grand Valira) jõgi ja kus paikneb kaks valda, sealhulgas pealinn Andorra la Vella. 2016 oli Andorra la Vella rahvaarv 19 230 inimest. Riigi suuremad asulad on veel Escaldes-Engordany, Sant Julià de Lòria ja Encamp. Riigikaitse Andorral puudub kaitsevägi. Riigi sõjalise kaitse eest vastutavad Hispaania ja Prantsusmaa. Andorras tegutseb politseiüksus. Majandus Makromajandus Andorra elanike traditsiooniliseks tegevusalaks oli lamba- ja tubakakasvatus. Tänapäeval on riigi peamised majandusharud kaubandus, finantssektor ja turism, mis ühtlasi on ka suurimad tööandjad (52, 63%). Aastatel 1997–2004 oli keskmine majanduskasv 4,5%. Andorra sisemajanduse kogutoodang oli 2005. aastal 2 miljardit eurot. Standard&Poorsi andis riigile juulis 2016 BBB- reitingu. Inflatsioon oli 2005. aastal 3,1%. Keskmine kuupalk oli 2017. aasta jaanuaris 1979 eurot ja miinimumpalk 991 eurot. Turismisektor hakkas arenema 1960. aastatel. Teenustesektor asendas kiiresti põllumajanduse, kus praegu on hõivatud vaid 0,32% elanikkonnast. Kõige rohkem on tööealisest elanikkonnast hõivatud kaubanduses (26,9%), ehituses (15,9%) ja hotellinduses (13,3%). Väliskaubandus Andorra väliskaubanduses domineerib import. 2004. aastal moodustas import 1412 miljonit eurot ja eksport 98 miljonit eurot. Peamiseks kaubanduspartneriks on Euroopa Liit – 2005. aastal moodustas 88% impordist Euroopa Liidust tulev kaup ja praktiliselt kogu eksport läks Euroopa Liitu. Peamised importkaubad on masinad ja seadmed (20,9% koguimpordist), valmistoidukaubad (12,1%), transpordivahendid (11,3%), keemiatooted (10,1%) ning puit ja puidutooted (8,6%). Ärikeskkond Andorra ärikeskkonda iseloomustab: kiire majanduskasv; noor ja kvalifitseeritud tööjõud; lihtne juurdepääs administratsioonile; väga hea telekommunikatsioonivõrk; kahe suure rahvusvahelise lennujaama – Toulouse'i ja Barcelona – lähedus. Lisaks uuritakse koostöös Hispaaniaga uue rahvusvahelise lennujaama ehitamist Andorra piiri lähedale; tööandjasõbralik sotsiaalkindlustussüsteem, sotsiaalmaksu suurus on 18% töötaja palgast, millest 13% maksab tööandja ja 5% töötaja; Andorra keskmine maksukoormus on vaid pool Euroopa keskmisest. Maksud Andorras puudub nii üksikisiku kui ka ettevõtte tulumaks, mistõttu Andorra on atraktiivne riik ettevõtluseks. Euroopa Liiduga sõlmitud kokkuleppe täitmiseks on siiski kavas kehtestada mõõdukas ettevõttemaks. Ka käibemaks on madal. Riigi maksutulu laekub peamiselt tollimaksudest, pärandi- ja vara ülekannete/siirdamise maksustamisest, teenuste osutamise maksustamisest, tootmise maksustamisest ja Andorra territooriumil toimuvast kaupade töötlemisest. Kohalik omavalitsus kogub otseseid makse varalt, majandustegevuselt ja rendilt. 2006. aastast kehtivad 3 uut kaudset maksu, mille keskmiseks tasemeks on 4%: maks ettevõtete või füüsilisest isikust ettevõtjate poolt Andorras osutatud või Andorrast ostetud teenustele; kaudne maks kaupade tootmisele ja töötlemisele Andorras; kaubandustegevuse kaudne maksustamine – sellega maksustatakse kaupade ja toodete müüki Andorra territooriumil. Lühidalt areneb kaudne maksustamine prantsuse ja hispaania käibemaksusüsteemi põhimõtete suunas, jääb aga oma proportsioonidelt neist madalamaks. Avaliku sektori poolt osutatud teenused on maksuvabad (meditsiin, sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustus, haridus, sport). Ettevõtlusreform Valitsuse algatatud reformide esimese faasina võttis valitsus 14. juunil 2006 vastu kolm seadust, mis peaksid jõustuma 2006. aasta lõpus: Ettevõtlusseadus – kaasajastab ettevõtete juhtimist, mille läbi suureneb õiguskindlus. Seadus loob eelduse ettevõtte asutamise protsessi kiirenemiseks. Samuti muutub kontroll ettevõtete üle läbipaistvamaks, modernsemaks ning ettevõtte juhtimise põhimõtted harmoneeritakse Euroopa Liiduga. Välisinvesteeringute seadus – avab Andorra ettevõtluse väliskapitalile. Ettevõtted, va põllumajandus, võivad uue seaduse kohaselt olla 100% väliskapitalil põhinevad (kehtiva seaduse järgi on lubatud maksimaalselt 33% osalus). Kaubanduses, ehituses, hotellinduses ja kinnisvarasektoris avatakse ettevõtted väliskapitalile 49,9% ulatuses (kehtiva seaduse järgi lubatud osalus on samuti 33%) ning järkjärguliselt toimub edasine liberaliseerimine. Raamatupidamise seadus – kohustab kõiki ettevõtteid pidama arvestust Euroopa ja rahvusvaheliste standardite järgi. 2007. aastal on kavas võtta vastu ettevõttemaksu seadus ja auditeerimisseadus. Lisaks plaanib valitsus uut patendiseadust, et tagada intellektuaalomandi parem kaitse. Ettevõtluse Uuendamise Büroo Ettevõtluse Uuendamise Büroo (OIE – Oficina per a la Innovació Empresarial) loodi 2006. aastal eesmärgiga toetada ettevõtete loomist Andorras. Samuti aitab OIE välisfirmasid kohaneda ja toime tulla Andorra ettevõtluskliimas, st. abistatakse ettevõtte asutamisel ja arendamisel. Sel eesmärgil on loodud nõunike/konsultantide (advokaatide, juristide, ökonomistide ja maksuekspertide jne) võrgustik. OIE ülesanneteks on ettevõtluse mitmekesistamine, ettevõtete toetamine rahvusvahelistumisel, nende konkurentsivõime parandamisel innovatsiooni ja teadusuuringute rakendamise kaudu, uute finantseerimisallikate leidmisel ja uute strateegiate arendamisel. OIE osutab järgmisi teenuseid: dokumentide ettevalmistamine, koostamine; koolitus (seminaride korraldamine); projektijuhtimine – aidatakse arendada projekte Andorras; majandus- ja rahandusjärelevalve; info haldustoimingute kohta. Energeetika Osa Andorra energiavajadusest katab hüdroelektrijaam Valira jõel. Transport Andorra teede kogupikkus on 320 kilomeetrit. 2002 avati Envalira tunnel. Prantsusmaalt ja Hispaaniast pääseb riiki ühe peamise maantee kaudu. Riigis kehtib parempoolne liiklus. Andorras puudub lennuväli, kuid riigis on 3 helikopteri maandumisplatsi. Riigist 12 kilomeetri kaugusel La Seu d'Urgellis asub Kataloonia valitsusele kuuluv Andorra La Seu d'Urgelli lennujaam, mille kasutamiseks sõlmis Andorra valitsus 2014 kokkuleppe. Andorra La Seu d'Urgelli lennujaam on Hispaania lennufirmade Air Andorra ja Andorra Airlines sõlmlennujaam. Lähimad rahvusvahelised lennujaamad on Perpignanis (Andorra la Vellast 156 km kaugusel) ja Lleidas (160 km kaugusel). Andorras puudub raudtee, kuid töötab bussiühendus Prantsusmaal L'Hospitalet-près-l'Andorres asuva Andorre-L'Hospitaleti jaamaga, kust on võimalik sõita Toulouse'i ja Pariisi. Ajalugu Varasemad inimasustuse jäljed on Andorra alalt tuvastatud umbes 10 000 aastat eKr. 7. sajandil eKr jäi Andorra ibeeride hõimu andosiinide asualale. Rooma riigi ajast on piirkonnas säilinud mõned ehitismälestised. Lääne-Rooma keisririigi järel kasvas piirkonnas Urgelli piiskopi mõju. Araablaste pealetungi ajal hõivasid Andorra ala frangid ja piirkond kuulus Frangi riigi Hispaania marki. Traditsiooni järgi andis Karl Suur Andorra elanikele harta, millega paigutas piirkonda 5000-liikmelise frangi sõdurite üksust. 839 dateeritud ürikus mainitakse 6 Andorra kogudust. 988 vahetas Urgelli krahv Borrell II Urgelli piiskopkonnale Andorra alad, saades piiskopilt vastu Cerdanya. 1095 leppisid Caboet' senjöör Arnau ja Urgelli piiskop kokku Andorra kaasvalitsemise osas. Senjööri tütar Arnalda abiellus Castellbò vikondiga. Nende tütar Ermessenda abiellus Foix' krahvi Roger Bernard II-ga, kellest sai Andorra kaasvalitseja. Andorra vürstiriik loodi 8. septembril 1278. aastal Aragóni kuninga Pere II vahendusel, et lõpetada aastaid kestnud sõjaline vaen oma vasallide Urgelli piiskopi Pere d'Urtxi ja Foix' krahvi Roger Bernard III vahel. 6. novembril 1288 sõlmiti täiendav leping, mis jäi kehtima, kuni Andorra põhiseaduse jõustumiseni 1993. aastal. Foix' krahvi tiitel liikus 1484 krahvinna Catherine abielu järel Navarra kuningale. Kui Navarra kuningas Henri III sai Prantsusmaa kuningaks, siis läks ka Navarra kuninga tiitel Prantsusmaa kuningale, kellest sai Andorra kaasvürst. Prantsusmaa kuulutamisel vabariigiks läks kaasvürsti tiitel üle Prantsusmaa presidendile. 1419 kokkuleppega loodi Andorra Orgude Peanõukogu ja 1433 kohus. 1812–1813 oli Andorra annekteeritud Prantsusmaa vägede poolt. 1866 anti õigus Peanõukogu liikmeid valida perekonnapeadele. Andorra kuulutas Esimeses maailmasõjas Saksamaale sõja, kuid riik sõjategevuses ei osalenud. Prantsusmaa väed okupeerisid Andorra 1933 puhkenud rahutuste ajal. Leedust pärit Boris Skossyreff kuulutas end 6. juulil 1934 Andorra kuningaks ja kuulutas sõja Urgelli piiskopile. 20. juulil 1934 vahistasid Hispaania võimud Borisi ja viisid Hispaaniasse. Hispaania kodusõja ajal viibis Andorras Prantsusmaa garnison. Teise maailmasõja ajal oli Andorra neutraalne, kuid tähtis ühendustee ja infokanal Prantsusmaa ja Hispaania vahel. Andorra sai 1993 ÜRO liikmeks. Eesti ja Andorra suhted Eesti ja Andorra sõlmisid diplomaatilised suhted 11. aprillil 1996. 2001 määras Eesti esimese suursaadiku Andorra Vürstiriiki. Andorra ainus suursaadik Eestis oli Jaume Gaytán Sansa, kes resideeris Lissabonis. 11. aprillil 2013 avati Andorras Eesti aukonsulaat. 2014. aastal eksportisid Eesti ettevõtted Andorrasse kaupu 6000 euro eest, millest 97,5% moodustasid masinad ja seadmed. Juulis 2007 korraldati Andorras Arsise kelladeansambli kontsert. 1. märtsil 2008 esines Andorra Rahvusauditooriumis ETV tütarlastekoor. Juulis 2013 esines Eesti tütarlastekoor Ellerhein Meritxelli Püha Jumalaema kirikus. Juunis 2014 oli Andorras Caldea Veekeskuse fuajees vaadata Eesti Arhitektuurimuuseumi koostatud näitus "Eesti tuletornid läbi aegade". Eesti jalgpallikoondis on Andorra jalgpallikoondisega pidanud kokku 12 mängu. Haridus Andorras kehtib koolikohustus 16-eluaastani. Andorra on maailmas ainus riik, kus kehtib kolm haridussüsteemi: andorra, prantsuse ja hispaania haridussüsteemid. 1997 alustas tegevust Andorra ülikool. 1880 rajati Andorras esimesed katoliiklikud koolid, 1900 esimene prantsuse kool ja 1930 esimene hispaania kool. 1995 rajati riigi esimene spordikool. Kultuur Andorra kultuuripärandi hulka kuulub mitmeid romaani stiilis hooneid. Riigi vanim kirikuhoone on Santa Coloma d'Andorra kirik, mille lööv ehitati 8. sajandil. Andorras tegutseb 18 muuseumi (nt. etnograafiamuuseum, religioosse kunsti muuseum, ikonograafia muuseum, postimuuseum, parfüümimuuseum, jt.). Andorras on populaarsed rahvamuusika ja rahvatantsud, nagu contrapàs ja marratxa. Andorra on Eurovisioonil osalenud 6. korral, saades 2007. aastal 12. koha. Andorra sportlased osalesid esimest korda 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis. Riigi sportlased pole olümpiamängudelt medaleid võitnud. Riigi sportlased on olnud edukamad talispordialade võistlustel, eriti mäesuusatamises. Riigis populaarsed spordialad on ka jalgpall, ragbi ja korvpall. Riigi suurim staadion Estadi Nacional mahutab 3000 pealtvaatajat. Vaata ka Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel Andorra Jalgpalli Liit Andorra jalgpallikoondis Andorra linnade loend Andorra riigipeade loend Andorra 2016. aasta suveolümpiamängudel Andorra 2018. aasta taliolümpiamängudel Andorra 2022. aasta taliolümpiamängudel Viited Välislingid Andorra Turismibüroo (inglise keeles) Katoliku kirik Andorras Riigid Euroopa maad


Sportlaste tegevus, kes meid liigutas - Trendid - 2022 Sportlaste tegevus, kes meid liigutas Kui tihti kuuleme, et profisportlased on miljonärid, kes mõtlevad ainult iseendale? Miks nad ei hooli kõigist, ka nende fännidest, kuigi nad on valmis neid toetama kõikjal maailmas? Sellised tunded pole tänapäeva maailmas haruldased. Kuid sellistel hetkedel on oluline meeles pidada, et sportlased on samad inimesed ja miski inimlik pole neile võõras. Oleme kokku kogunud sporditähtede tegevused, mis tagastavad teie usu inimestesse. Novak Djokovic on peoliste parim sõber Selle aasta mais sattus sarnase loo juurde veel üks tennisist, Novak Djokovic . Roomas peetud ATP maailmameistrivõistluste ajal tõrjus ta vastase löögi ebaõnnestunult. Pall lendas väljakult välja ja lõi palli pähe. Enne mängu jätkamist pöördus serblane noormehe poole, vabandas ja küsis tema tervise kohta. Fännidele meenub ka teine juhtum: 2014. aastal katkestati vihma tõttu Roland Garrose esimese vooru mäng. Tagantpoolt lähenes ta bolboga serblase poole ja tõstis kuti märgates enda kohale vihmavarju, kutsus sportlane ta enda kõrvale istuma ja võttis vihmavarju kätte. Kogu vaheaja jooksul lobisesid nad vabalt, jõid vett ja naasid siis oma kohustuste juurde. Publik tervitas kõike juhtunut aplausiga. Jack Sock ja õnnelik rätik 2017. aasta suvel jagas Jack Sock pärast Wimbildoni esimese vooru võitmist fännidele meeneid. Tribüünil istuvad inimesed said mälestuseks reketid ja pallid. Ühele poisile anti rätik, kuid selle võttis ära tema kõrval seisnud mees. Hiljem sai tennisist juhtunust teada sotsiaalvõrgustikest. Ta palus oma Twitteris aidata tal leida kutt, kes talle veel ühe kinkida. Samuti lubasid rätikud USA lahtiste, Austraalia lahtiste ja Roland Garrose ametlikud kontod. Lool on õnnelik lõpp - poiss kirjutas ise sportlasele ega jäänud kingituseta. Neymar ja rügemendi poeg Praegu on seda raske uskuda, kuid oli kordi, kui mitte kõik Neymar tundis muret kuskile mineku pärast. Näiteks levis 2014. aasta kevadel kogu maailmas video, kus Brasiilia ja Lõuna-Aafrika sõprusmängu ajal jooksis väljakule välja poiss. Korrapidajad püüdsid ta kinni, kuid Neymar, kes sellel kohtumisel kolm korda silma paistis, astus ise ligi ja võttis noore fänni sülle. Ründaja tegi temaga foto, seejärel liitus ülejäänud meeskond nendega ja nad tähistasid võitu koos. Charlie Coyle ja lapsepõlveõnne Hoki on väga kiire spordiala, kus mängijad ei tohi kaotada keskendumist ega minutiks. Kuid vaatamata sellele leiavad sportlased aega oma fännide jaoks. Näiteks ründaja Charlie CoyleMinnesota jaoks laulmine lihtsalt lehvitas poisile, kes koputas kaitseklaasi. Lapse reaktsiooni ei saa sõnadega kirjeldada, peate seda oma silmaga nägema. David Beckham - tagasi kooli Sportlaste esinemine koolis pole kuigi üllatav, kuid reeglina sellised üritused ette planeeritud. Õpetajad ja kooli administraatorid teavad, millal sportlane ilmub ja mis lisatakse päeva programmi. Kuid mitte nii kaua aega tagasi ilmus David Beckham ootamatult ühe Londoni kooli klassiruumi. Keegi ei teadnud rahvuskoondise eksjalgpalluri eelseisvast külaskäigust, nii et see ilmus kohe tunni keskel. Loomulikult ei saanud juttugi olla õpingute jätkamisest. Samas polnud kellelgi tunnet, et õpetajad oleksid selle vastu. Nagu selgus, on Beckham maailmas Briti disainereid propageeriva organisatsiooni suursaadik ja tema välimus on selle projektiga seotud. Visiidi peamine eesmärk oli teatada uue moehuviliste laste haridusprogrammi käivitamisest. Iker Casillase ergutajad Sportlased võivad oma fännidele tähelepanu pöörata erineval viisil, kuid sama oluline on, et fännid oleksid valmis vastutasuks oma toetust üles näitama. Silmapaistev näide on Hispaania rahvuskoondise endise väravavahi Iker Casillase lähiajalugu. Väravavaht sai treeningul infarkti, ta viidi haiglasse ja talle tehti edukas operatsioon. Mõni päev hiljem, kui miski ei ohustanud tema elu, korraldasid fännid ja meeskonnakaaslased hispaanlase toetuseks miitingu. Kiireks taastumiseks soovivad bännerid ilmusid väljakule ja tribüünidele. Fännid ja Porto mängijad korraldasid Casillase toetuseks kampaania Eelmine postitus Unusta häired: unepuudus viib kehakaalu tõusuni Järgmine postitus Kõige kõvem skandaal iluuisutamises. Tony Hardingu lugu Kevadel vajab meie keha immuunsüsteemi tuge rohkem kui kunagi varem. Kui te ei soovi kasutada erinevaid vitamiine, keemilisi lisaaineid, on aeg va... Kogu Suurbritannias tuntud ärinaine Michelle Monet armastab lihtsalt šokeerimist. Niisiis, pidades ülekaalu probleemiga silmitsi, otsustas naist... 10 head harjumust oma elukvaliteedi parandamiseks Paremaks saamiseks pole üldse vaja teha titaanilisi pingutusi ja mägesid nihutada. Mõnikord piisab, kui lisada oma päevakavasse mõni hea harjumus.... Mida süüa öösel, ilma figuuri kahjustamata? Tervislikud ja madala kalorsusega suupistevõimalusedToitumine Kuidas süüa vähem ja mitte olla näljane. 10 nippi oma aju petmiseksTrendid Mitte nõrkadele: kõige ilusamad tüdrukud horisontaalsetes ribadesFitness Külluslikkuse illusioon: loetelu toitudest, mis tekitavad soovi veelgi rohkem süüaToitumine 15 minutit päevas: harjutuste komplekt hõivatud meesteleFitness Katse. Kuidas proovisin nädala jooksul 4 spordialaFitness


source: fineweb

text: 2006. aasta Peruu üldvalimised 2006. aasta Peruu üldvalimised toimusid 9. aprillil 2006. Nendel valiti korraga Peruu president, 2 asepresidenti, Peruu Kongressi (riigi parlamendi) 120 liiget ning Andide Parlamendi 5 liiget ja 10 asendusliiget perioodiks 2006–2011. Ükski presidendikandidaatidest ei saavutanud esimeses voorus võitmiseks vajalikku absoluutset enamust, seetõttu korraldati 4. juunil 2006 kahe enam hääli kogunud kandidaadi Ollanta Humala Tasso ja Alan García Pérezi vahel teine valimiste voor. Teise vooru võitis 52,63% häältega García, kes vannutati ametisse Peruu rahvuspühal 28. juulil 2006. Sisukord Valimiste kord[muuda | redigeeri lähteteksti] Kongressi valimistel toimus hääletamine 25 valimisringkonnas. Iga valimisringkonna saadikute arvu määras selle piirkonna hääleõiguslike valijate arv. Valimistel osalenud parteid pidid koguma vähemalt 5 kohta vähemalt 2 valimisringkonnas või 4% kõigist riigi ulatuses antud kehtivatest häältest, et tagada esindus parlamendis. Presidendi-, asepresidendi- ja Andide Parlamendi valimistel moodustas kogu riik ühe valimisringkonna. Andide Parlamendis esindatuse tagamiseks pidi partei koguma samuti vähemalt 4% kõigist riigi ulatuses antud kehtivatest häältest. Presidendivalimiste võitmiseks pidi kandidaat koguma üle 50% kõigist riigis antud kehtivatest häältest. Peruu seaduste kohaselt olid kehtetud hääletussedelid, mis olid tühjad, rikutud või kus oli ära märgitud enam kui ühe kandidaadi nimi. Presidendikandidaadid[muuda | redigeeri lähteteksti] Üks kolmest peamisest presidendikandidaadist Lourdes Flores oli parempoolse konservatiivse Rahvusliku Ühtsuse kandidaat. Ta oli endine kongressi liige ja tuli juba 2001. aasta presidendivalimistel kolmandaks. Tema asepresidendikandidaat Arturo Woodman oli hästi tuntud ettevõtja, kes oli aidanud tuua Peruusse 2004. aasta Copa America ja 2005. aasta U-17 maailmameistrivõistlused jalgpallis. Flores oli rikaste kandidaat ja oponendid süüdistasid teda selles, et ta ei hooli vaestest. Alan Garcia oli vasaktsentristliku Peruu Aprista Partei kandidaat. Ta oli olnud ennegi Peruu president, nimelt 1985–90. Tema presidendiaega iseloomustasid hüperinflatsioon, terrorism, majanduskriis ja rahvusvaheline isolatsioon. Oponentide sõnul oli tema administratsioon üks suur katastroof ja nad väitsid, et kui Garcia peaks valimised võitma, siis see kõik kordub. Sellegipoolest oli Garcia 2001. aasta presidendivalimistel teiseks tulnud. Ollanta Humala oli vasakpoolse Peruu Rahvusliku Partei liider, aga kandideeris Liidu Peruu eest esindajana. Humala oli erukolonelleitnant. 2000. aasta oktoobris juhtis ta ülestõusu, mis viis Alberto Fujimori režiimi langemiseni. Oponendid kritiseerisid tema poliitilise kogemuse puudumist ning väitsid, et ta kalduvat autoritaarsusele ja populismile. Martha Chávez oli Fujimori-meelse Alliansi Tuleviku eest kandidaat. Tema oli kongressi esimene naiseesistuja. 2002 visati ta korruptsiooni tõttu kongressist välja, aga 2005 tema saadikumandaat taastati. Tema asepresidendikandidaat Santiago Fujimori oli Alberto Fujimori noorem vend. Oponendid kritiseerisid teda selle eest, et ta kaitses vana korda, mida kõik ülejäänud pidasid korrumpeerunuks ja ebademokraatlikuks. Valentin Paniagua oli Keskrinde 70-aastane juht. See oli tsentristlike erakondade nendeks valimisteks moodustatud koalitsioon. Pärast Fujimori kukutamist 2000. aasta novembris sai ta presidendi kohusetäitjaks ja oli seda kuni järgmiste presidendivalimisteni 2001. aasta juulis. Tema asepresidendikandidaat Alberto Andrade oli 1996–2002 Lima linnapea. Humberto Lay Sun oli Rahvusliku Taastamise kandidaat. Tema oli 72-aastane evangeelne pastor. Ta oli juhtinud Tõe ja leppimise komisjoni tööd, mis oli moodustatud selleks, et uurida Fujimori režiimi ajal korraldatud hirmutegusid. Tema asepresidendikandidaat Máximo San Román oli 1990–92 olnud Fujimori asepresident, kuid hiljem temast lahti öelnud. 1992. aastal korraldas Fujimori vastu ebaõnnestunud riigipöördekatse Juan Salinas Sedó. Tema poeg Jaime Salinas kandideeris presidendiks Rahvusliku Õigluse esindajana. Sellessamas ülestõusus osalenud Alberto Borea kandideeris presidendiks Demokraatliku Jõu esindajana. Ei kandideerinud[muuda | redigeeri lähteteksti] Valitsev president Alejandro Toledo oli ametisse saanud suurte ootustega, kuid ta ei suutnud neid täita. Ometi oli ta pannud võimu viimastel aastatel paika majanduse: see tõusis pidevalt 6% aastas, tööpuudus oli langenud 1,5%-ni aastas ja riigieelarve puudujääk kõigest 0,2%-ni. Eriti suurel määral oli kasvanud kõige vaesemate inimeste sissetulek. Miski polnud aidanud, tema erakonna Peruu On Võimalik populaarsus oli sedavõrd langenud, et see ei esitanud üldse presidendikandidaati. Kukutatud president Alberto Fujimori esitas samuti oma kandidatuuri. Ta oli küll 25 aastaks vangi mõistetud, mis tekitas küsimuse, kuidas ta kavatseb vanglast riiki juhtida, aga seadus ei keelanud vangidel kandideerida. Riiklik valimiskomisjon ei registreerinud teda, sest kohtuotsuses, millega Fujimori vangi saadeti, oli ekstra kirjas, et kuni 2011. aastani ei tohi ta töötada üheski valitavas ametis. Valimiskampaania[muuda | redigeeri lähteteksti] Valimiskampaania põhilised teemad olid majandus, tööpuudus, haridus, tervishoid, narkokaubandus, terrorism, Camisea maagaasimaardla kasutamine, sadamate kuulumine välisettevõtetele, merepiirivaidlus Tšiiliga ning sündivuskontroll ja abort. Ollanta Humala kandidatuuri toetasid Boliivia president Evo Morales ja Venetsueela president Hugo Chávez, mistõttu Lourdes Flores süüdistas neid sekkumises Peruu siseasjadesse. Humala kohtus ka Brasiilia presidendi Lula da Silvaga ja Argentiina presidendi Néstor Kirchneriga. Lula kutsus kohtumisele ka García ja Florese, kuid need keeldusid. Ollanta Humala isa Isaac Humala teatas ajakirjandusele, et laseks terroristlike rühmituste Särava Tee ja Túpac Amaru Revolutsioonilise Liikumise juhid Abimael Guzmáni ja Victor Polay vangist lahti, sest terrorism polevat Peruu jaoks enam probleem. Ollanta ema Elena Humala teatas, et tema laseks kõik homoseksuaalid ja vägistajad maha. Seepeale palus Ollanta Humala oma vanematel rohkem mitte poliitilisi avaldusi teha. Tulemused[muuda | redigeeri lähteteksti] Presidendivalimised[muuda | redigeeri lähteteksti] Allpool toodud tabelis on esitatud presidendivalimiste esimese vooru (9. aprill) ja teise vooru (4. juuni) tulemused. Kandidaatide nime taga toodud häälte arv märgib kehtivate hääletussedelite arvu. Protsendid on ümardatud teise kümnendkohani. |Kandidaadid ja parteid||1. vooru häälte arv||1. vooru tulemus||2. vooru häälte arv||2. vooru tulemus| |Ollanta Humala Tasso – Unión por el Perú (Liit Peruu eest)||3 758 258||30,62%||6 270 080||47,37%| |Alan García Pérez – Partido Aprista Peruano (Peruu Aprista Partei)||2 985 858||24,32%||6 965 017||52,63%| |Lourdes Flores Nano – Unidad Nacional (Rahvuslik Ühtsus)||2 923 280||23,81%||–||–| |Martha Chávez Cossio – Alianza por el Futuro (Allianss Tuleviku eest)||912 420||7,43%||–||–| |Valentín Paniagua Corazao – Frente de Centro (Keskrinne)||706 156||5,75%||–||–| |Humberto Lay Sun – Restauración Nacional (Rahvuslik Taastamine)||537 564||4,38%||–||–| |Susana Villarán – Concertación Descentralista (Detsentralistlik Koalitsioon)||76 105||0,62%||–||–| |Jaime Salinas – Justicia Nacional (Rahvuslik Õiglus)||65 636||0,54%||–||–| |Javier Diez Canseco – Partido Socialista (Sotsialistlik Partei)||60 955||0,50%||–||–| |Natale Amprimo – Alianza Para el Progreso (Allianss Progressi Eest)||49 332||0,40%||–||–| |Pedro Koechlin Von Stein – Con Fuerza Perú (Jõuga Peruu)||38 212||0,31%||–||–| |Alberto Moreno – Movimiento Nueva Izquierda (Uus Vasakliikumine)||33 918||0,28%||–||–| |Alberto Borea – Fuerza Democrática (Demokraatlik Jõud)||24 584||0,20%||–||–| |Ulises Humala – Avanza País (Edasi Maa)||24 518||0,20%||–||–| |Ciro Gálvez - Renacimiento Andino (Andide Taassünd)||22 892||0,19%||–||–| |Javier Espinoza – Progresemos Perú (Aidakem Peruul Progresseeruda)||13 965||0,11%||–||–| |José Cardó Guarderas - Reconstrucción Democrática (Demokraatlik Ülesehitus)||11 925||0,10%||–||–| |Ántero Asto – Resurgimiento Peruano (Peruu Taasärkamine)||10 857||0,09%||–||–| |Ricardo Wong – Y se llama Perú (Ja Selle Nimi On Peruu)||10 539||0,09%||–||–| |Luis Guerrero – Perú Ahora (Peruu Nüüd)||8 410||0,07%||–||–| |Kehtivaid sedeleid||12 275 384||100%||13 235 097||100%| |Tühje sedeleid||1 737 045||11,87%||157 863||1,09%| |Rikutud sedeleid||619 574||4,23%||1 075 089||7,43%| |Allikas: Oficina Nacional de Procesos Electorales (Riiklik Valimiskomisjon)| Esimeses voorus võitis Lourdes Flores suurelt Limas, kus saavutas absoluutse enamuse, ja napilt Limat ümbritsevas ringkonnas. Ülekaalukalt võitis ta välisperuulaste seas, kes saatkondades hääletasid. García võitis enamuses ülejäänud rannikupiirkondadest. Lõunas ja kõikjal sisemaal võitis Humala. Humala kogus esimeses ringis 30,6% hääli. García saavutas 24,3%-ga napilt teise koha, Flores jäi 23,8%-ga kolmandaks. Florese erakond Rahvuslik Ühtsus ei toetanud enne teist valimisvooru kumbagi kandidaati. Siiski sai García nähtavasti enam-vähem kõik Florese hääled endale ja valiti teises voorus 52,6%-ga uuesti presidendiks. Parlamendivalimised[muuda | redigeeri lähteteksti] Parlamendivalimised andsid laias laastus samasuguse tulemuse kui presidendivalimiste esimene voor. Liit Peruu eest kogus kõige rohkem hääli, kuid mitte absoluutset enamust, ja sai 120-liikmelises parlamendis 45 kohta. Peruu Aprista Partei sai 36 ja Rahvuslik Ühtsus 17 kohta, Allianss Tuleviku eest 13 ja Keskrinne 5 kohta. Kokku pääses parlamenti 7 erakonda, kellest kaks ületasid 4% valimiskünnise napilt. Nende seas oli ka lahkuva presidendi erakond Peruu On Võimalik, mis 4,11% häältega pälvis 6. koha ja 2 saadikut. Andide Parlamenti valiti ainult 5 saadikut. Need kohad läksid kõik kolmele suuremale erakonnale. Liit Peruu eest ja Peruu Aprista Partei said 2 kohta ja Rahvuslik Ühtsus 1 koha. Iga kohaga kaasnes 2 asendusliikme kohta. Allpool toodud tabelis on esitatud Peruu Kongressi ja Andide Parlamendi valimiste (9. aprill 2006) tulemused. Lahter "As." märgib Andide Parlamenti valitud asendusliikmete arvu. Protsendid on ümardatud teise kümnendkohani. |Parteid||Peruu Kongress||Andide Parlament| |Hääli||%||Kohti||Hääli||%||Kohti||As.| |Unión por el Perú (Liit Peruu eest)||2 274 739||21,15%||45||2 044 862||23,97%||2||4| |Partido Aprista Peruano (Peruu Aprista Partei)||2 213 562||20,59%||36||1 927 834||22,60%||2||4| |Unidad Nacional (Rahvuslik Ühtsus)||1 648 577||15,33%||17||1 812 384||21,24%||1||2| |Alianza por el Futuro (Allianss Tuleviku eest)||1 408 055||13,10%||13||793 443||9,30%||0||0| |Frente del Centro (Keskrinne)||760 245||7,07%||5||479 367||5,62%||0||0| |Perú Posible (Peruu On Võimalik)||441 441||4,11%||2||193 685||2,27%||0||0| |Restauración Nacional (Rahvuslik Taastamine)||432 191||4,02%||2||435 845||5,11%||0||0| |Alianza Para el Progreso (Allianss Progressi eest)||248 437||2,31%||0||140 506||1,65%||0||0| |Frente Independiente Moralizador (Sõltumatu Moraliseeriv Rinne)||156 418||1,46%||0||77 514||0,91%||0||0| |Fuerza Democrática (Demokraatlik Jõud)||153 435||1,43%||0||–||–||–||–| |Justicia Nacional (Rahvuslik Õiglus)||151 163||1,41%||0||96 982||1,14%||0||0| |Partido Socialista (Sotsialistlik Partei)||134 164||1,25%||0||140 092||1,64%||0||0| |Movimiento Nueva Izquierda (Uus Vasakliikumine)||133 102||1,24%||0||81 699||0,96%||0||0| |Avanza País (Edasi Maa)||122 653||1,14%||0||64 220||0,75%||0||0| |Concertación Descentralista (Detsentralistlik Koalitsioon)||91 783||0,85%||0||–||–||–||–| |Frente Popular Agrícola FIA del Perú - FREPAP (FREPAP – Peruu FIA Põllumajanduslik Rahvarinne) |85 019||0,79%||0||–||–||–||–| |Renacimiento Andino (Andide Taassünd)||75 444||0,70%||0||53 071||0,62%||0||0| |Con Fuerza Perú (Jõuga Peruu)||71 383||0,66%||0||95 598||1,12%||0||0| |Perú Ahora (Peruu Nüüd)||46 439||0,43%||0||24 571||0,29%||0||0| |Reconstrucción Democrática (Demokraatlik Ülesehitus)||28 775||0,27%||0||27 397||0,32%||0||0| |Proyecto País (Projekt Maa)||21 539||0,20%||0||20 312||0,24%||0||0| |Resurgimiento Peruano (Peruu Taasärkamine)||20 579||0,19%||0||22 055||0,26%||0||0| |Y se llama Perú (Ja Selle Nimi On Peruu)||19 859||0,19%||0||–||–||–||–| |Progresemos Perú (Aidakem Peruul Progresseeruda)||13 998||0,13%||0||–||–||–||–| |Kehtivaid sedeleid||10 753 000||100%||120||8 531 437||100%||5||10| |Tühje sedeleid||1 682 753||11,54%||4 133 224||28,26%| |Rikutud sedeleid||2 117 929||14,79%||1 960 563||13,41| |Allikas: Oficina Nacional de Procesos Electorales (Riiklik Valimiskomisjon)| Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Oficina Nacional de Procesos Electorales (valimisi korraldava ametkonna veebisait koos valimistulemustega, hispaania keeles) - Electoral Geography (presidendivalimiste tulemused regiooniti, inglise keeles) - Peru Election 2006 (Briti Columbia Ülikooli veebipäevik arvamuslugude ja tabelitega, inglise ja hispaania keeles)


text: Keila jõgi on Soome lahe vesikonna pikim jõgi, voolab Rapla- ja Harjumaa territooriumil. Jõgi saab alguse Kuimetsa külast 5 km lõunakagu pool ja suubub Soome lahte. Tähtsamad lisajõed on Atla ja Maidla. Keila jõe pikkus on 111,8 km, koos lisaharudega 127,3 km. Valgala on 669,3 km2. Keila jõgi on Eesti pikimate jõgede seas viiendal kohal. Keila jõe algusosa jääb Kõrvemaale, oma põhiosas voolab ta Põhja-Eesti lavamaa territooriumil. Jõe lähe asub Viirika soo lääneservas. Algusosas teeb jõe jõesäng suurema kaare lõunasse ja kogub rohkesti vett Kaiu ümbruse suurtest allikatest Karitsa küla kohal. Edasi käändub jõgi loodesse ja jätkab selles üldsihis, enamasti looduslikus sängis, voolamist kuni suudmeni. Jõgi suubub Lohusalu lahte Keila-Joa aleviku pargis. Keila jõgi läbib võrdlemisi tiheda asustusega piirkondi ja jõe kallastel paikneb rohkesti asulaid. Keskjooksul asub Kohila alev, Kurtna ja Kiisa alevik. Alamjooksul paiknevad Keila linn, Karjaküla alevik ja Keila-Joa alevik. Keila jõe veepinna absoluutne kõrgus on lähtel 75,1 m ja suudmes 0. Jõe keskmine lang on 0,65 m/km. Suurim on lang alamjooksu viimasel viiel kilomeetril (keskmiselt 4,46 m/km), kus jõgi murrab läbi Põhja-Eesti paekalda. Keila-Joa pargis, 1,7 km kaugusel suudmest, on jõel 6,1 meetri kõrgune Keila juga. Keila juga on merest tulevatele siirdekaladele praktiliselt ületamatu ja mõjutab Keila jõe kalastiku koosseisu. Minevikus voolas jõgi praeguse Keila linna juures kahe haruna ja harudevahelist ala nimetati Keila jõesaareks. Piirangud Vastavalt kalapüügieeskirjale on Keila jões Keila joast suudmeni aastaringselt kalapüük keelatud. Erandina võib Keila jões, kuid paisule mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga. Tähtajaliselt, 1. septembrist kuni 31 oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. Vaata ka Keila sillad Viited Välislingid Harju maakonna jõed Harju alamvesikond Rapla maakonna jõed


Kaljo Johannson - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia Kaljo Johannson (1. aprill 1937 Tartu – 9. märts 2017) oli eesti laulja (tenor). Ta õppis laulmist Vanemuise õppestuudios, kus tema õpetajaks oli Rudolf Jõks. Ta oli aastatel 1957–1960 ja 1967–1970 Vanemuises koorilaulja, 1970–2001 samas ooperi- ja operetisolist. 1960–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadisolist, 1961–1965 oli ta Estonias koorilaulja. Ta on esinenud operetimuusikakavades ("Vallanud meid operett", 1989; "Operetipromenaad", 1993; "Helisev operetivikerkaar", 2002; "Kõik roosid ma kingiksin sulle", 2005). Ta oli aastast 1960 Eesti Teatriliidu liige. 1957 Boris Kõrver "Ainult unistus" (Boy) 1968 Johann Strauss "Mustlasparun" (Sándor) 1968 Eino Tamberg "Raudne kodu" (Lex) 1970 Wolfgang Amadeus Mozart "Armastuse aed" (Belfiore) 1971 ja 1998 Imre Kalman "Montmartre'i kannike" (Florimond ja Pisquatschec) 1971 ja 1992 Ferenc Lehar "Lõbus lesk" (Camille ja Kromow) 1972 Boriss Parsadanjan "Sool" (Komissar) 1973 Juri Miljutin "Trembita" (Mikola) 1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Lenski ja Triquet) 1975 Carl Zeller "Linnukaupleja" (Stanislaus) 1975 Aleksandr Puškin/Jossif Kovner "Matsipreili" (Filat) 1976 Modest Mussorgski "Sorotšintsõ aastalaat" (Gritsko) 1978 Charles Dickens/Grigori Šantõr "Pickwick-klubi" (mister Tupman) 1979 Imre Kalman "Silva" (Edvin) 1979 Leoš Janáček "Jenufa" (Steva) 1983 Eduard Künneke "Onupoeg Bataaviast" (Egon) 1986 Johann Straussi "Nahkhiir" (Alfred) 1986 Carl Orff "Kuu" (Vandersell) 1988 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Saare Juhan) 1991 Georges Bizet’ "Carmen" (Remendado) 1993 Giuseppe Verdi "Traviata" (Gaston) 1995 Mitch Leigh' "Mees La Manchast" (Paater) 1995 Paul Ábrahámi "Viktoria ja tema husaar" (Linnapea) 2000 Johann Straussi "Öö Veneetsias" (Giorgio Testaccio) Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kaljo_Johannson&oldid=5247442" Selle lehekülje viimane muutmine: 21:02, 21. märts 2019.


Dokumendikapp Power SM-43882 - ON24 Sisustuskaubamaja Dokumendikapp Power Mööbel › Lauad ja toolid › Arvutilauad, kirjutuslauad ja töötoad › Dokumendikapp Power Dokumendikapp Power SM-43882 Dokumendikapp on valmistatud melamiinkattega mööbliplaadist uste taga on viis vaheriiulit Viimistlus: Saar/valge


idey, dreamseller, aanum, suizidekid, kekskonstrukt, emkei, kostas, tomkiddo, onkel-m, atria007, uncle_jay, boooooo, ehmahh, mafiosa, aexel, marcus_loves_film, goonies, ohpleasedontgo, jaybees80, redtulip, meryl, susielomovitz, trychydts, 1122, azotolina, freezedudul, blurry, korppi, and toonboy7.


text: Masoovia vojevoodkond on nii pindalalt kui ka rahvaarvult suurim Poola vojevoodkond. Haldusjaotus Vojevoodkond jaguneb viieks maakonna õigustega linnaks: Ostrołęka Płock Radom Siedlce Varssavi (Warszawa) ning 37 maakonnaks: Vaata ka Masoovia (ajalooline piirkond) Viited Poola vojevoodkonnad


Õpetajate militaarmatk – kaitseliitlaste kingitus Tartu õpetajatele : Õpetajate Leht Õpetajate militaarmatk – kaitseliitlaste kingitus Tartu õpetajatele 13. okt. 2021 Paap Villako Kaitseliidu Tartu maleva Kuperjanovi malevkonna pealik - Kommenteeri artiklit Tartu malevasse koondunud kuperjanovlased tänasid kohalikke õpetajaid õpetajate päeva puhul õppepäevale ja militaarmatkale kutsumisega. 8. oktoobril korraldas Kaitseliidu Tartu maleva Kuperjanovi malevkond Tartu õpetajatele õppepäeva ja militaarmatka. Mõte selle ürituse korraldamiseks kasvas välja teadmisest, et Kuperjanovi jalaväepataljoni looja Julius Kuperjanov oli samuti õpetaja. Üritus osutus populaarseks ‒ osales ligi 40 külalist. Nagu loodetud, kujunes päev kahepoolseks infovahetuseks, mille käigus õpetajad rääkisid oma töödest ja tegemistest ning kuperjanovlased jagasid oma kogemusi kaitseväeteenistusest. Sarnasusi leiti omajagu – eks on ju õpetamisel ka Kaitseliidus ja kaitseväes väga oluline koht. Päeva juures hindasid õpetajad kõige enam võimalust rutiinist välja tulla ning värskes õhus tegutseda. Oli näha, et tegu on professionaalidega – õpetajad olid ühtlasi väga head õpilased. Sõdurioskused omandati lennult, küsimusi esitati palju ning huumoritki jagus. Kõige enam tekitasid õpetajates elevust sõit veokikastis, maskeerimine ja kuivtoit. Kuperjanovlaste rõõmuks oli õhtul metsast tagasi sõites veokites hulk rahulolevaid rohelisi nägusid. Küsiti juba järgmise aasta kohta ning pakuti välja ideid – näiteks soovitati järgmine matk teha juba mitmepäevane, metsas ööbimisega ja/või koos laskmisega. Jäägu järgmise aasta tegevused veel üllatuseks, kuid kindlasti saab matkast traditsioon. Veel kord suur aitäh Tartu õpetajatele ning peatse kohtumiseni! Edda Kaimre, Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasium: „Tore oli lugeda meililistist kutset militaarmatkale ‒ see tundus huvitav ning väljakutseid pakkuv. Midagi just sellist, mis raputaks argirutiinist lahti. Põnev elamus oli autokastis sõita Paluküla lasketiiru ‒ pole just igapäevane sõiduvahend! Metsa all saime esimesed õppetunnid maskeerimise koha pealt ning julgemad määrisid endale ohtralt „kamo“ näkku, muutudes Shreki-laadseteks. Omandasime käemärkide tähendusi ning uue tarkusega varustatult suundusime rännakule. Malelauamustri tegemine eriti ei õnnestunud, sest õpetajad kippusid omavahel paaris jutustama. Paremini tuli välja paariskolonnis kõndimine ning kaardiga orienteerudes jõudsime ilusasti rännaku lõppu. Asjale pani punkti üheskoos NATO-pakikestest söömine, mille sisu paljud hoolega uurisid. Priimuse abiga valmistatud toit oli üllatavalt maitsev, eriti šokolaad ja tatrapuder lihaga ning sõduriratsioonist jätkus ka järgmiseks päevaks. Kokkuvõttes võib öelda, et militaarmatka idee oli väga tore ning kõik õpetajad nautisid kingitust täiel rinnal. Sellel oli ainult üks viga: sai liiga ruttu läbi ning autokastis Tartu poole loksudes tehti juba suurejoonelisi plaane, et võiks minna juba talvel ning telkida ja pikemalt rännata. Aitäh korraldajatele suurepärase kingituse eest!“ Merit Harju, Tartu Karlova kool: „Suur tänu korraldajatele meeldejääva ürituse eest. Kõik oli punktipealt läbi mõeldud ja paika pandud ‒ alustades veoautoga sõidust, jätkates teadmiste jagamisega matkakoti pakkimisest ja maskeerimisest looduses, liikumisega metsaradadel ning lõpetades sõdurieine nautimisega. Kogu tegevust saatis korraldajate tähelepanelik ja austav suhtumine ning kolleegide tore seltskond. Kopsud täis värsket metsalõhnalist õhku, soe päike paitamas põski, imelisi vaateid ja kuldkollaseid sügismärke täis metsaalune ‒ see on tõesti ideaalne lõpp töisele nädalale. Jääme ootama uusi sama põnevaid kohtumisi edaspidigi!“