text: Gladiaator (ladina keeles gladiator) oli kutseline võitleja Vana-Rooma amfiteatris. Gladiaatorid võitlesid pealtvaatajate meelelahutuseks kas üksteise või metsloomadega, enamasti elu ja surma peale. Sõna "gladiaator" tuleb ladina sõnast gladius, mis tähendab leegionäri lühikest kaheteralist mõõka. Gladiaatorite ründerelvad olid mõõk, torkeoda, võrk ja kolmhark. Kaitsevarustuses olid suur või väike kilp, erikujulised kiivrid, tepitud või metallist varrukad ning reie- ja säärekaitsmed. Gladiaatorite varustus ja relvastus erines leegionäride omast. Ajalugu Gladiaatorivõitlused said alguse etruskide tavast tuua surnute auks rituaalseid inimohvreid. Esimesed gladiaatorivõitlused toimusid aastal 264 eKr Roomas Forum Boariumil Marcus ja Decimus Brutuse vahel nende isa matustel. Kui algul peeti Roomas gladiaatorivõitlusi rituaalsete toimingutena surnud ülikute mälestuseks, siis üsna pea said neist lihtsalt närvikõdi pakkuvad avalikud vaatemängud. Esialgu korraldasid võitlusi rikkad eraisikud. Rooma vabariigi ajal kasutasid poliitikud gladiaatorimänge selleks, et pälvida rahva poolehoidu. Mängude korraldajate tähtsust ja rikkust näitas võitlevate gladiaatoripaaride arv. Pärast gladiaatorivõitlusi lavastati päeva teisel poolel jaht (venationes) ja hukati avalikult kurjategijaid (noxii). Hukati enamasti neid, kes polnud nõustunud gladiaatoriks saama. Vaatemängu korraldajat nimetati editor'iks, muneratoriks või dominus'eks ja teda austati magistraadi ametlike märkidega. Hiljem oli keisritel peaaegu täielik monopol metsloomajahti, avalikke hukkamisi ja gladiaatorivõitlusi hõlmavate tsirkusemängude (ludi circenses) üle. Tavaliselt oli etendustel ka muusikaline saade. Gladiaatorimängud (munus, mitmuses munera) toimusid amfiteatrites. Mängude tähtsust näitab asjaolu, et nende pidamiseks rajati väga suuri areene. Suurim amfiteater oli Colosseum, mis mahutas 50 000 pealtvaatajat. Gladiaatorite võitluste tippaeg oli 1. sajandist eKr kuni 2. sajandini pKr. Aastal 65 eKr korraldas Gaius Julius Caesar ediiliks saamise tähistamiseks suurejoonelise vaatemängu, kus võitles 640 gladiaatorit. Caesar oleks tahtnud rohkem gladiaatoreid, kuid Rooma senat, kes kartis gladiaatorite seas äsjase Spartacuse ülestõusu sarnast mässu, ei andnud rohkemaks luba. Seni olid kõik gladiaatorivõitlused kuulunud matusetalituste juurde. Caesar aga laskis need pühendada oma isale, kes oli surnud 20 aastat varem. Seetõttu ei peetud hiljem vajalikuks gladiaatorivõitlusi leinatalitustega siduda. Gladiaatoritel lasti võidelda ka rühmadena, kusjuures kasutati nii jala- kui ka ratsaväge. Mõnikord korraldati vaatemänge, mis jäljendasid mõnd ajaloolist lahingut. Nii jäljendati Claudiuse korraldusel aastal 480 eKr toimunud Salamise merelahingut ning samuti Britannia saare hõivamist. Mõned väejuhid ja keisrid, nagu Pompeius, Caesar, Tiberius, Vespasianus ja Marcus Aurelius, suhtusid mängudesse ükskõikselt või põlglikult. Caligula ja Nero värbasid gladiaatoreid vahel ihukaitsjateks. Gladiaatorite arvu püüti seadustega piirata, kuid sellel ei olnud mõju. Näiteks aastail 108 ja 109 pKr olevat Traianus oma Daakias saavutatud võite tähistades tapnud 123 päeva jooksul 10 000 gladiaatorit ja 11 000 looma. Ajaloolaste Keith Hopkinsi ja Mary Beardi hinnangul tegutses Rooma riigis korraga 400 amfiteatrit. Kokku sai neis aastas surma 8000 inimest (kaasa arvatud need, kes hukati või surid õnnetusjuhtumi tagajärjel). See tähendab, et ühes amfiteatris hukkus aastas keskmiselt alla 20 inimese. Kreeklased suhtusid veristesse vaatemängudesse põlastavalt, roomlased vaimustusega. 5. sajandil pKr tehti gladiaatorivõitlustele kui paganlikele pidustustele lõpp. Kristlased olid gladiaatorivõitluste vastu ka sellepärast, et nägid neis inimeste ohverdamist, mis oli kristluses keelatud. Keiser Valentinianus III keelas gladiaatorivõitlused ära aastal 438 pKr. Võitlusi metsloomadega korraldati siiski vähemalt 536. aastani. Muundunud kujul elavad need edasi härjavõitlustes. Gladiaatorite valik Gladiaatoreid valiti sunniviisil sõjavangide, orjade, kurjategijate ja hiljem ka kristlaste seast. Mõnedelt eeldas gladiaatoriks saamine kindlat tüüpi füüsilisi ja psüühilisi omadusi ning soovi võitluses osaleda. Gladiaatorite võitlus oli etendus ja etenduse andjad eeldasid professionaalidelt kvaliteeti. See saavutati vabatahtlikega, isegi kui vabatahtlikkus oli tingitud elu hädadest. Oli ka vabatahtlikke, kes soovisid teenida raha, kuulsust või näidata oma võitlusoskusi. Järjepidevad andmed küll puuduvad, aga on leitud gladiaatorivõitluste kavasid, mille põhjal näib, et kolmandik gladiaatoritest olid vabad mehed, kes sõlmisid lanistaga lepingu, ning kaks kolmandikku orjad ja süüdimõistetud. Kohtunikud määrasid kurjategijad kas orjatööle, ristilöömisele või areenile. Osa areenile määratuist anti relvitult kiskjate meelevalda (ad bestias). Teiste puhul eeldati, et nad surevad gladiaatoritena aasta jooksul (ad gladium) või saavad kolme aasta pärast vabaks (ad ludos), kui neil õnnestub ellu jääda. Gladiaatorite väljaõpe Gladiaatoreid õpetati välja gladiaatorite koolides ehk ludustes. Parimad ludused asusid suuremates linnades amfiteatrite juures. Algaja gladiaator sai vitstest punutud kilbi ja puust mõõga, mis oli kaks korda raskem kui võitlusrelv. Väljaõpe toimus maasse rammitud kahe meetri kõrgust vaia ehk palust rünnates. Pärast mõnekuulist väljaõpet määrati igale mehele kindel võitlejatüüp. Vaid üksikud suutsid omandada kaht tüüpi võitlustehnika. Väljaõpe oli pikk ja jõhker ning toimus puust mõõkadega, relvad anti vaid areenil võitlemiseks. Üks suuremaid koole oli Ravennas. Roomas oli neli kooli, millest suurima nimi oli Ludus Magnus. See kool oli tunneli kaudu ühenduses Colosseumiga. Gladiaatorite väljaõpetajat nimetati lanistaks. See nimetus pärineb etruski sõnast lani ('timukas'). Gladiaatorid kuulusid sageli rändtruppi (familia). Kuna aga trupiliikmed said üksteisega lähedaseks, olid nendevahelised võitlused teatraalsed ja väheste ohvritega. Trupi omanik rentis gladiaatoreid neile, kes tahtsid mänge pidada. Ludustes elavate gladiaatorite suhteid püüti hoida pingelistena, et amfiteatri areenil toimuvad võitlused oleksid armutud. Lanistad määrasid võistluspaarid. Üks gladiaator ei võidelnud tavaliselt sagedamini kui kolm korda aastas. Gladiaator võis kuuluda ka rikkale eraisikule, kes palkas tema väljaõpetamiseks lanista. Mitmel senaatoril ja keisril olid oma favoriidid. Võitlejatüübid Gladiaatorid võitlesid liivastel areenidel paljajalu, sest liiv sandaalides segas võitlust ja võis saada saatuslikuks. Gladiaator oli väga hästi treenitud mees mehe vastu võitluseks, kaotada võis ta üldjuhul vaid teisele gladiaatorile. Seevastu lahinguüksustesse, kus oluline oli sõjaväeline distsipliin ja tehti lahingurännakuid, gladiaatorid ei sobinud. Nad jaotati võitlejatüüpideks ehk erialadeks (armatura). Lihtsam jaotus on jaotamine kerge- ja raskevõitlejateks. Tuntuimad võitlejatüübid olid järgmised.: Samniit oli soomusrüüga raskegladiaator, kes kandis pikka kilpi ja suuri sääreturviseid. Peas oli tal sulgedega ehitud kiiver. Relvadeks olid torkeoda ja mõõk. Hilisemal ajal seda võitlejatüüpi moderniseeriti ja selle asemele tuli hoplomachus ehk cataphractus ('soomusrüüsse riietatu'). Hoplomachus kasvas välja samniitidest. Ta kandis samuti sulgedega kiivrit, väikest ümarat metallkilpi, mõõgakäe ja reie turvist ning vasakul jalal sääreturvist. Ründerelvadeks olid torkeoda ja lühike mõõk. Tavaliselt võitles ta murmillo'ga, kes oli raskegladiaator, või thraex'i ehk traaklasega, kes oli kergegladiaator. Secutor tähendab tagaajajat, jälitajat. Tal oli kaitseks mõõgakäe turvis ja üks sääreturvis. Ta kandis kogu pead katvat siledat kiivrit ja suurt nelinurkset kilpi ehk scutumit ning kasutas lisaks mõõgale pistoda, millega sai parajal hetkel purustada tagaaetava vastase, retiarius'e võrgu. Gallus ehk gallialased olid Galliast pärit võitlejad, enamasti sõjavangid. Nende relvastus ja võitlusstiil olid omased Gallia sõdalastele. See võitlejatüüp arenes hiljem uueks gladiaatoritüübiks – murmilloks. Murmillo oli raskerelvis gladiaator, kes kandis silmatorkavat kiivrit, mida kaunistas kalakuju. Murmillo seati tavaliselt võitlema thraex'iga. Retiarius oli kergegladiaator, kelle varustuse hulka kuulusid võrk, kolmhark ja pistoda. Ta võitles peaaegu alasti, kandes vaid niudevööd (subligaculum), ning oli ainus gladiaator, kes võitles ilma kiivrita. Kaitseks oli tal galerus ehk õlasoomus, mis kaitses enamasti vasakut õlga (olenes käelisusest) ning olenevalt mudelist ka kaela ja külge. Galerusest allpool katsid käevart ja käelaba tepitud varrukad – manica'd. Provocator'i relvastus ja varustus olid kuni Rooma vabariigi ajajärgu lõpuni suhteliselt sarnased Rooma leegionäri omaga. Veliit oli varustatud raske odaga (hasta), millega sai vastast kaugelt rünnata. Thraex (armatura thraex) ehk traaklane oli kergegladiaator, kelle relvastus ja varustus olid nagu Traakia sõjameestel. Thraex oli ainus võitlejatüüp, kes kandis kahte sääreturvist. Kaitseks oli väike kilp parmula. Traaklase mõõk sica oli väga lühike, kõver ja hambulise teraga. Equites oli ratsanik-gladiaator. Ta oli relvastatud kergelt, üksnes mõõga või piigiga. Tal oli keskmise suurusega kilp ning peas kahe tiivaga kaunistatud kiiver. Equites'ed võitlesid vaid omavahel. Sagittarius oli vibumees. Selle võitlejatüübi kohta on vähe andmeid. Kui sagittarius'ed mängudel osalesid, tuli rakendada erilisi turvameetmeid. Laquearius oli gladiaator, kelle areenivarustuseks oli lasso. Ta oli gladiaatorite hierarhia kõige madalamal astmel ning võitles tavaliselt retiarius'ega. Andebata oli raskes soomusrüüs gladiaator. Tema kiivris ei olnud silmade kõrgusel ühtegi auku ja ta pidi võitlema pimesi, andes vastasele lööke huupi. Cupelarius oli raskegladiaator, kes oli pealaest jalatallani soomustatud. Niikaua kui ta püsti püsis, oli ta sama hästi kui võitmatu. Korra kukkunud, ei suutnud ta raske varustuse tõttu enam tõusta ja jäi täiesti kaitsetuks. Viited Kirjandus Anne Bernet. Gladiaatorid. Tallinn: Olion, 2004. Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn: AS Äripäev, 2017. Martin van Creveld. Sõjamängud. Gladiaatoritest gigabaitideni. Tallinn: AS Äripäev, 2015. Vana-Rooma Elukutsed


source: CulturaX

text: M-M-RVAXPRO 1annust +1annust +1annust 1TK ⋆ MediKeep M-M-RVAXPRO 1annust +1annust +1annust 1TK Ravimi nimi: M-M-RVAXPRO Originaal ID: 1747379 Ravimvorm: süstesuspensiooni pulber ja lahusti Pakend: 1annust +1annust +1annust 1TK Tags: 1747379, artriit, artriit, dengue palavik, dengue palavik, difteeria, difteeria, elus, elus nõrgestatud +mumpsiviirus, gripp, gripp, hepatiit, hepatiit, HPV, HPV, immuniseerimine, immuniseerimine, infektsioon, infektsioon, J07BD52, kollapalavik, kollapalavik, koolera, koolera, kopsupõletik, kopsupõletik, läkaköha, läkaköha, lastehalvatus, lastehalvatus, leetrid, leetrid, leetrite tekitaja, M-M-RVAXPRO, meningiit, meningiit, mumps, mumps, nakkus, nakkus, nõrgestatud, nõrgestatud +punetiste tekitaja, papilloomiviirus, põletik, poliomüeliit, punetised, puukentsefaliit, rotaviirus, rõuged, spesis, suguelund, süstesuspensiooni pulber ja lahusti, teetanus, tuberkuloos, tüüfus, vähk, vaktsiin


Anvelope Vara HANKOOK Dynapro HP RA23 275/60 R18 117 H ID produs: II01783 Specificatii tehnice Anvelope Vara HANKOOK Dynapro HP RA23 275/60 R18 117 H EAN: 8808563293493 Descriere Anvelope Vara HANKOOK Dynapro HP RA23 275/60 R18 117 H 117, 18, 275, 275/60 R18, 60, Dynapro HP RA23, H, HANKOOK, Turisme4x4, Vara


Mis on põhjused Low Kortisool ? - Tips for you - Tipsed.Com Mis on põhjused Low Kortisool ? Kuigi kõrge kortisooli on seostatud südame-veresoonkonna haigused, madal kortisooli võib olla sümptom Haigus samuti.Sümptomid madal kortisooli on kirjeldatud patsientidel, kellel on madal kilpnäärme seisundit ja võib sisaldada nõrk või värisev tunne, siis võitle või põgene reageering, kiire möllab, ei meeldi grupp olukordades, kõik üle närvi valud, kofeiin, millel on lõõgastav toime ja lähebvannituppa palju.Ülekoormatud elustiil on sageli süüdistatud kui süüdlane aeglustunud tootmise neerupealised tegemise eest vastutavad kortisooli. Mõnikord neerupealiste väsimus on seisund, kus neerupealised toodavad liiga vähe kortisooli, kuid aeg-ajalt, ei ole diagnoositav põhjus seisukorras.Steroidid, mis on meditsiiniliselt määratletud otstarbel, nagu näiteks need, mida kasutatakse raske liigesevalu ja neile ettenähtud hingamisprobleemid, võib peatada neerupealised "tootmise ja takistab seeläbi tootmise kortisooli.Konsulteerige oma arstiga riskidest madala kortisooli, kui te võtate steroide terv isliku seisundi kohta. Kortisool võivad olla blokeeritud steroidide kasutamine, sest selle keemilise sarnasus steroidid kehas.Medical lahendusi sellele probleemile, kui kasutatakse mitte-steroid alternatiive, kui võimalik, lühim ravi võimalik, kui steroidid on vajalik ja vahelduva ravi ja ravi mittesaanud päeva.Need on kõik võimalused, et säilitada neerupealiste tervise jooksul steroid ravi. Krooniline väsimus põdejatele on näidanud kortisooli puudus veres.Püüdes näha, kas inimese loodud kortisooli oleks toimimise parandamiseks kroonilise väsimuse põdejatele, eksperimentaalse Patsientidele manustati hüdrokortisoon, mis on sünteetiline vorm kortisooli ning nende mõju mõõdeti vastu platseeborühmas.Väsimus põdejatele tundsin parem aeg, kuid steroidasendusravi oli näidanud, et põhjustada veelgi neerupealiste pikemas perspektiivis. aruanne on "Journal of meeleoluhäirete" näitas, et ravi, mis keskendus parandamise käitumist aidata tulemuste ja sümptomite kroonilise väsimuse all kannatavatele, suutis aidata patsientidel tõsta kortisooli tase kuihästi. 2009. a aruandes on "Journal of Psychoneuroendocrinology" teatab, et lapsed Aspergeri sündroom, teatud liiki autism, võib olla ka madal kortisooli tase.Kui inimesed ärkavad, kortisooli tase tõuseb, siis arvatakse, et saada keha ja aju valmis päeval.Aspergeri sündroomiga lapsed ei ole seda tõusu kortisooli, et usutakse seda biokeemilist tasakaalu võib olla vastutav ebanormaalne ja korduv käitumine neis lapsi. NIAID Uuring kortisooli ja kroonilise väsimuse kõrge kortisooli ja Südamehaigused Low Kortisool sümptomoloogiat Kuidas hoolitseda Calathea Plant Kuidas saada sooduskoodi lennupileteid Kuidas teha Terrarium jaoks Kärbsepüünis


source: wikipedia

text: Konstantin Päts VR I/1 ja III/1 (23. veebruar 1874 Tahkuranna vald, Pärnumaa – 18. jaanuar 1956 Buraševo, Kalinini oblast) oli Eesti riigitegelane, ajakirjanik, elukutselt jurist. Konstantin Päts oli Eesti riigi üks rajajaid – Eestimaa Päästekomitee esimees, Eesti Ajutise Valitsuse I koosseisu Ministrite Nõukogu esimees ning II ja III koosseisu peaminister, neljakordne riigivanem, peaminister riigivanema ülesannetes, riigihoidja ja Eesti Vabariigi esimene president, Asutava Kogu ja I−V Riigikogu liige, Vabadusristi kavaler. Elulugu Konstantin Päts sündis meetrika andmeil 10. (uue kalendri järgi 22.) veebruaril 1874 Pärnumaal Tahkuranna vallas maaomanik Jakob Pätsi (1848–1909) teise lapsena Pätsi (Põldeotsa) talus Tahku külas Tahkuranna mõisas. Alates 1897. aastast on Pätsi sünnikuupäevana kasutusel 11. veebruar vana kalendri (23. veebruar uue kalendri) järgi ja see kuupäev on avaldatud kõigis teatmeteostes. Ühepäevase erinevuse põhjus pole teada. Tal oli neli venda ja üks õde: Nikolai Päts, Paul Päts (1876–1881), Voldemar Päts, Peeter Päts, Marianna Pung (1882–1947). Tema ema oli Olga Tumanova, kes sündis Viljandis ja kasvas üles Valga linnavalitsuse liikme Vassili Razumovski perekonnas. Väidetud on ka, et Tumanova kasvatati üles parun Krüdeneri peres, kuid tegemist on eksitusega, sest Olga oli paruni peres guvernant. Olga isa oli Hariton Tumanov, kelle päritolu pole täpsemalt teada. Konstantin Päts oli õigeusklik, kuulus Tahkuranna kogudusse. Tema haridustee algas Tahkuranna apostliku õigeusu kihelkonnakoolis, jätkudes seejärel Raeküla Nikolai koolis ja Riia Vaimulikus Seminaris. Seminari jättis Päts pooleli ning jätkas õpinguid Pärnu Meesgümnaasiumis. 1894–1898 õppis ta Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas cand. jur. kraadi (hiljem nimetati 1. järgu diplomiga) ja kubermangusekretäri auastmega, Rooma õiguse teemal. Sellele järgnes aastane teenistus Pihkvas 96. Omski jalaväepolgus, lõpetades Peterburis lipnike kursused, milline auaste andis õiguse isiklikule, mittepärandatavale aadliseisusele. 1900. aastal asus Päts tööle Tallinnas advokaat Jaan Poska abina. 1901–1905 andis Päts välja ja toimetas ajalehte Teataja. 1901. aastal osales ta Jalgrattasõitjate Seltsi Kalev asutamises ja temast sai seltsi aseesimees. 1904. aasta Tallinna Linnavolikogu valimisteks organiseeris ta eesti-vene valimisliidu, mis võitis valimistel baltisakslaste ees. Päts valiti 8. veebruaril 1905 Tallinna linnanõunikuks ja 19. aprillil sai Pätsist Tallinna linnapea abi, sama aasta 2. detsembrist ka Tallinna linnapea kohusetäitja. Saamaks hääleõigust Vene riigivolikogu valimistel, ostis ta Mäe talu Kodilas Rapla vallas ja valiti Harjumaa valijameheks. Pätsi osavõtt 1905. aasta revolutsioonist Olgugi et Päts korraldas märgukirjade aktsiooni, ei väljendanud ta revolutsioonisündmuste ajal radikaalseid vaateid, piirdudes peamiselt omavalitsuste reformi nõudmisega. Tallinna töölistele avaldatud sotsiaaldemokraatlikus vaimus üleskutse Teatajas trükkimise pärast otsustati Päts võimude poolt lehe Teataja vastutava toimetajana vangistada ning pidi Eestist põgenema (karistussalga ülema kindral Vladimir Bezobrazovi korraldatav Rapla sõjakohus mõistis ta mässulise tegevuse eest surma). 1905. aastal põgenesid Eestist Konstantin ja Voldemar Päts, Jaan Teemant, Peeter Speek, Otto Strandman, Karl Ast, Mihkel Martna jt. Mõnda aega peatus Päts Weissensteini mõisas Berni lähedal Šveitsis, kust 1906. aastal siirdus Soome, kus elas Ivan Mikuri varjunime all ning tegi kaastööd ajalehtedele. Samuti valmisid Soomes Ollilas tollal radikaalseid ideid kandvad käsikirjad omavalitsus- ja agraarküsimustes. Pätsi õhutusel asutati 1907–1908 Peterburis kirjastusühing Ühiselu, mis hakkas välja andma Peterburi Teatajat. 1908. aastal Konstantin Pätsi tõlkes avaldatud Francis Lieberi raamat "Rahvavabadus ja omavalitsus" mõjutas edaspidi määravalt tema poliitilisi vaateid ja tegevust. Lieberi raamatuga tegeldes mõtles Päts tema seisukohad läbi ja võttis omaks. Pätsi hilisemates kõnedes tuleb alatasa ette sõnasõnalisi tsitaate Lieberi teostest. 1909. aastal tekkis Pätsil võimalus Rapla sõjakohtu määratud surmaotsusest pääseda, kuna paljud dokumendid olid kadunud ning teda mässuga siduvaid materjale polnud palju. Pärast Eestisse naasmist ilmus ta suvel ise Tallinna ringkonnakohtu uurija ette ja vabastati kautsjoni vastu. 1910. aasta veebruaris mõisteti Päts Peterburi kohtupalati väljasõiduistungil Tallinnas üheks aastaks kindlusvangistusse; see otsus muudeti 9-kuuseks üksikvangistuseks, mille ta kandis ära alates 7. juulist 1910. aastast Krestõ vanglas Peterburis. Pärast vabanemist töötas Päts ajalehe Tallinna Teataja toimetajana ja naasis poliitikasse. Päts tegutses aktiivselt omavalitsusreformiga seotud küsimustega, mis viimaks Eesti omavalitsuse eelnõuna 12. aprillil 1917 Ajutise Valitsuse poolt kinnitati. Alates veebruarist 1916. aastal teenis Päts ohvitserina Tallinnas Peeter Suure Merekindluses, ta oli märtsi lõpul 1917. aastal Tallinna linnamiilitsa ülem ja osales ka Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee esimehena Eesti rahvusväeosade asutamises, kuulus Järva maakonna saadikuna Eesti Maapäeva liikmete hulka ning valiti Eesti Maavalitsuse esimeheks. Pärast bolševike riigipööret oli Päts kuu aega vangis "riigivaranduste ning asjaajamismaterjalide kõrvaldamise, varjamise ja muude seaduserikkumiste eest" ning liitus siis vastupanuliikumisega. 19. veebruaril 1918 sai temast Eestimaa Päästmise Komitee esimees, kellena ta juhtis Eesti iseseisvaks kuulutamist ja Eesti esimese Ajutise Valitsuse moodustamist, kuhu ta kuulus ministrite nõukogu esimehe ja siseministrina. Päts arreteeriti 11. juunil 1918 selle eest, et Lääne maakonnavalitsusest leiti tema kiri, milles Päts soovitas omavalitsuse laialisaatmise puhul deklareerida, et saksa okupatsioonivõimud ei läheks Eesti saatuse otsustamisel mööda Eesti Maapäevast. 4. juunist kuni 17. novembrini 1918 viibis Päts Saksa okupatsioonivõimude juhi kindral Adolf von Seckendorffi korraldusel Saksa keisririigi vägede poolt okupeeritud aladel vangilaagreis Kuramaa kubermangus ja Poolas Minski ja Grodno kubermangus. Päts Eesti Vabariigi riigiorganites Pärast Saksamaa Novembrirevolutsiooni ja keisrivõimu kokkuvarisemist 1918. aasta novembris naasis Päts Eestisse. Pätsile omistatakse ka valitsuse otsus mitte pidada kommunistidega läbirääkimisi ja alustada Eesti Vabadussõda. Vabadussõja algul (novembrist 1918 kuni 8. maini 1919) oli Päts Eesti Vabariigi pea- ja sõjaminister, pärast Asutavas Kogus opositsioonis, kus hoidis konservatiivset ja isegi ettevaatlikku joont. Muuhulgas oli ta näiteks Landesveeri sõja alustamise vastane. Konstantin Päts kuulus Asutavasse Kogusse Eesti Maarahva Liidust ja I, II, III, IV, V Riigikogusse, 1920. aastal asutatud Põllumeeste Kogude erakonnas. Jaanuarist 1921 novembrini 1922 (Konstantin Pätsi esimene valitsus), augustist 1923 märtsini 1924 (Konstantin Pätsi teine valitsus), veebruarist 1931 veebruarini 1932 (Konstantin Pätsi kolmas valitsus), novembrist 1932 maini 1933 ja oktoobrist 1933 jaanuarini 1934 oli riigivanem (Eesti kõige pikaajalisem riigivanem). Alates 1925. aastast oli ta asutatavate kutsealaste omavalitsuste Kaubandus-Tööstuskoda ja Põllutöökoda) asutaja ja liige. Päts tegutses ka äris. 1920–1921 ja 1925–1931 oli ta Tallinna Börsikomitee esimees ning tegutses Eesti-Vene Kaubandusekojas jm. Harju Panga pankroti järel taotles ta panga likvideerimiskomisjonilt kahjude hüvitamist 700 000 marga suuruses. Seejärel nõuti isegi tema kohtu alla andmist. Tema majandustegevusest on põhjalikult kirjutanud Jaak Valge ja Magnus Ilmjärv. Viimane on kirjutanud põhjalikult Pätsi ärisidemeist Nõukogude Liiduga. Hiljem Jaak Valge avaldatud andmetest selgub aga, et Ilmjärve kasutatud allikatest ei selgu midagi, mis tema väiteid tõestaks. Aastal 1927 osales ta Fenno-Ugria sihtasutuse rajamisel ja oli selle esimees. 21. oktoobril 1933 valiti ta üleminekuvalitsuse riigivanemaks ja 24. jaanuaril, seoses uue põhiseaduse kehtestumisega sai peaministriks riigivanema ülesannetes ja peaministriks. Konstantin Pätsi kandidatuur seati üles ka 1934. aastal toimuma pidanud riigivanema valimisteks, milleks ta kogus 18 501 toetusallkirja. Tema kandidatuur seati Viljandi- ja Pärnumaal üles ka VI Riigikogu valimistel. Kartes valimiskaotust kehtestas Päts 12. märtsil 1934 üleriigilise kaitseseisukorra ja nimetas Johan Laidoneri Kaitseväe ülemjuhatajaks. Ta oli peaminister riigivanema ülesannetes, riigihoidja ja alates 24. aprillist 1938 Vabariigi President. Seda perioodi nimetavad tema vastased "vaikivaks ajastuks". Ta algatas riigireformi, uue presidentaalse põhiseaduse vastuvõtmise ja ühiskonna ümberkorraldamise kohalike ja kutsealaste omavalitsuste võrgustiku alusel. 1934. aastal avas Päts Tallinna Kunstihoone. 1935. aasta 14. aprillil avas Päts Eesti Panga hoone. Uurijad pole üksmeelel hinnangutes Pätsi tegevusele seoses 1939 Nõukogude Liiduga sõlmitud baaside leppe ning sellele järgnenud Eesti okupeerimisega Nõukogude vägede poolt 17. juunil 1940. Levinud on hinnang, mille kohaselt tegi Päts vea, andes järele kõikidele Nõukogude Liidu soovidele. Harilikult on sellise käitumise tagamaaks peetud soovi vältida relvakonflikti. "Korraga nähakse kõiges, mis tehti kolmekümnendatel, kas rumalusekiitust või klikisiseseid väärarvestusi. Mingi äraspidise mõnuga kirjeldatakse Pätsi, Laidoneri, Eenpalu, Uluotsa, Selterit, Piipu etc paadunud sulidena ja poolearuliste riigijuhtidena. Mõni ajaloouurija annab koguni mõista, et Eesti vabatahtlik loovutamine või mahamüümine Venemaale olnud ühe osa poliitikute pikemaajaline kava, mille Stalini-Hitleri pakt võimaldas viimaks ellu viia. Inimesed, kes pole vaevunud ennast põgusaltki kurssi viima tollal Euroopas ja Eestis toimunuga, žongleerivad sõnadega "diktatuur", "demokraatia hävitamine", "reetmine", "häbistav alistumine"." Tänapäeva rahvusvahelise õiguse seisukohalt loetakse Konstantin Pätsi tegevust alates 19. juunist (või hiljemalt 21. juunist), mil talle dikteeriti Andrei Ždanovi poolt kokku pandud uue valitsuse koosseis, juriidiliselt õigustühiseks. Sellel käsitlusel põhineb ka Eesti Vabariigi järjepidevuse rahvusvaheline tunnustamine. 21. juunil 1940 andis Päts allkirja Andrei Ždanovi poolt kokku pandud Johannes Vares-Barbaruse valitsuse ametissemääramisele ning allkirjastas järgneva kuu jooksul enamiku uue valitsuse dekreetidest. Muuhulgas andis ta välja ka valimisseadust muutva dekreedi, mille alusel sai korraldada ennetähtaegsed valimised. Pärast valimisi ja uue parlamendi esimest istungit 21. juulil allkirjastas Konstantin Päts lahkumiskäskkirja, mida ei avaldatud, lastes "Riigivolikogul" ta ametist vabastada. Siiski nähtub olemasolevatest andmetest, et ta pidas end Vabariigi Presidendiks kuni surmani, eelmises lõigus toodud põhjusel. Konstantin Päts ja Soome saatkond Tallinnas 1923. aastal pakkus Konstantin Päts Soome saatkonnale võimaluse üürida ruumid temale kuuluvas hoones aadressil Kohtu 4, mille ta oli aasta varem ostnud Uexküllidelt. Hiljem sai samal aadressil oma ruumid ka Ungari saatkond. 1926. aastal tegi Päts ettepaneku maja ära osta; tal oli 25 miljonit marka võlgu pankrotistunud Harju Pangale. Atašee Ville Niskase sõnul "Ta ütles, et teinud pakkumise raske südamega, aga et on vana Soome sõber, siis tunneb suurt kergendust, kui maja, millele ta on pühendanud nii palju tähelepanu, hoolt ja kannatust ja millest ta oli kujutlenud, et sellest saab tema vanaduspõlve kodu, läheks just Soome riigile." Maja osteti 30. novembril 1926, Päts jäi sinna üürnikuna elama. 1938. aastal kolis ta elama Kadrioru lossi, Viktor Pätsi perekond elas Kohtu tänaval mai lõpuni 1940. Maailma ajaloos oli olukord, kus riigipea elab teise riigi saatkonna territooriumil, ainulaadne. Vangistus Päts vahistati nädal aega hiljem, 30. juulil 1940 oma Kloostrimetsa talus ja saadeti administratiivasumisele koos perega Nõukogude Liitu. Interneeritud alates 9. augustist 1940 koos perekonnaga (Viktor Päts, Helgi Päts, Olga Tünder, Matti Päts, Henn Päts) Ufas selleks eraldatud korteris. Kord nädalas pidi ta käima end registreerimas, ühtlasi toimusid ülekuulamised. Ettekannete järgi kiitsid Pätsid Eesti elu ja laitsid Vene oma, olid nõukogude võimu vastu vaenulikult meelestatud, ilmutasid kontrrevolutsioonilisi natsionalistlikke vaateid, laimasid NSV Liidu rahvus- ja rahupoliitikat, majandus- ja hariduspoliitikat. Konstantin Päts koos Viktor Pätsiga arreteeriti pärast Saksa-Nõukogude Liidu sõja algust, 26. juunil 1941. Teda süüdistati sidemetes Saksamaa diplomaatiliste ringkondadega, samuti selles, et ta oli Saksa luure esindaja Eestis ja tegutses NSV Liidu vastu, ka kontrrevolutsioonilisi ütlusi nõukogude võimu aadressil. 9. juulil 1941 esitati talle täpsustatud süüdistus § 58 4. ja 10. punkti alusel (rahvusvahelise kodanluse abistamine nõukogude võimu kukutamiseks ja kontrrevolutsiooniline sabotaaž). 19. septembril 1942 saadeti Konstantin ja Viktor Päts Moskvasse, 23. veebruaril 1943 uurimine peatati erikorralduseni. Ta oli Kaasani vangla psühhiaatriahaiglas. Pärast Viktor Pätsi surma 4. märtsil 1952 eraldati Konstantin Pätsi kriminaalasi 5. aprillil Viktor Pätsi omast ja lõpetati 8. aprillil 1952. 29. aprillil 1952 saadeti ta NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Erinõupidamise otsusega sundravile ja hoiti kinni Kaasani vanglahaiglas. 15. novembril 1954 pärast erinõupidamise otsuse läbivaatamist otsus tühistati ning 8. detsembril vabastati sundravilt. 18. detsembrist kuni 29. detsembrini 1954 viibis Päts Jämejala vaimuhaiglas, kust ta aga liiga suure tähelepanu ning Eesti elanike külastamiste tõttu kiiresti Eesti NSV tervishoiu ministri asetäitja Vladimir Pobuse korraldusel Kalinini oblasti Buraševo psühhiaatriahaiglasse viidi. Pätsi isiku varjamiseks kasutati meditsiinidokumentides nime "Johannes Augusti poeg Päts". Päts viibis Doktor Litvinovi nimelises Kalinini Psühhoneuroloogiahaiglas Buraševos 1. jaanuarist 1955 kuni 18. jaanuarini 1956, mil ta seal suri. Säilmete otsimisest Aastal 1988 otsisid Eesti NSV RJK endised töötajad Henn Latt ja Valdur Timusk üles Konstantin Pätsi haua Kalinini (nüüd Tveri oblastis), see leiti Tverist 15 km kaugusel asuvas külas, Buraševos, kus asus haigla, mille üks patsient oli olnud Päts. Latil ja Timuskil õnnestus kohtuda Pätsi viimase raviarsti, Ksenija Gussevaga, kes kirjeldas Konstantin Pätsi matuseid ning näitas uurijatele presidendi umbkaudse haua asupaiga. Kõik nähtu dokumenteeriti videokaameraga, filmis kohalik Aleksandr Sokolov. Kui uurijad naasid Eestisse, siis anti presidendi pojapojale Matti Pätsile üle video. Peagi sõitis Matti koos Eesti Muinsuskaitse Seltsi esindajatega Buraševosse ja 22. juunil 1990 kaevati üles säilmed ning tehti geneetiliselt kindlaks, et leitud säilmete näol on tegu Konstantin Pätsiga Presidendi säilmed maeti Eesti Muinsuskaitse Seltsi korraldusel 21. oktoobril 1990 perekond Pätsi rahulasse Tallinna Metsakalmistul.. 2010. aastal külastas Henn Latt taas Buraševot ja sai teada, et pärast Eesti delegatsiooni lahkumist 1990. aastal koos väljakaevatud säilmetega, vallandati Buraševo asula külanõukogu esimees Nikolai Pankratjev, kes oli surnuaial tehtud väljakaevamise eest vastutuse enda peale võtnud. Isiklikku Konstantin Pätsi vennad olid Nikolai, Peeter ja Voldemar Päts ning õde Marianne Pung – õigusteadlase ja poliitiku, Riiginõukogu esimehe Mihkel Punga abikaasa. 3/16. juunil 1902 abiellus Konstantin Päts luteri usku Wilhelma Ida Emilie Pedyga (sündinud Helma Peedi; 19/31. oktoober 1878 – august 1910). Neil oli kaks poega – 1903. aastal sündinud Leo ja 1906. aastal sündinud Viktor. Helma Päts suri 1910. aastal Davosis tuberkuloosi, kui Konstantin Päts kandis 9-kuulist vanglakaristust Krestõ vanglas Peterburis (aastatel 1910–1911) 1905. aasta revolutsiooni sündmustest osavõtu eest Eestis. Lapsed jäid Helma õe Johanna Peedi (1869–1939) hoolde. Riigivanemana elas Konstantin Päts Toompeal Pikk jalg 11 asuvas ametikorteris ja Soome saatkonnas Tallinnas, viimased aastad elas Konstantin Päts aga oma Kloostrimetsa talus (krunt nr 90) ja kasutas ka riigivanema suveresidentsi Oru lossi Ida-Virumaal. 30. juulil 1940. aastal küüditati Konstantin Päts koos perega just Kloostrimetsa talust. Konstantin Pätsi valitsused Konstantin Päts juhtis Eesti Ajutist Valitsust 1918.–1919. aastal ning Eesti Vabariigi valitsusi viiel korral. Kronoloogia Riigijuhina Ministrite nõukogu esimees 24.02.1918−12.11.1918 Peaminister 12.11.1918−08.05.1919 Riigivanem 25.01.1921−21.11.1922 02.08.1923−26.03.1924 12.02.1931−19.02.1932 21.10.1933−24.01.1934 Peaminister riigivanema ülesannetes 24.01.1934−03.09.1937 Riigihoidja 03.09.1937−24.04.1938 Vabariigi President 24.04.1938−17.06.1940 Muudes ametites 1900–1901 vandeadvokaat Jaan Poska abi Tallinnas 1901–1905 ajalehe Teataja toimetaja 1904–1905 Tallinna linnanõunik 1905 Tallinna abilinnapea 1908–1910 ajalehe Peterburi Teataja tegevtoimetaja 1911–1916 ajalehe Tallinna Teataja toimetaja 1917 Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee esimees 1917–1918 Eesti Maavalitsuse esimees 1918 Eesti Päästekomitee esimees 1918 Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse peaministrina ka siseminister, 1918–1919 sõjaminister. 1922–1923 I Riigikogu esimees 1917–1919 Maanõukogu liige 1919–1920 Asutava Kogu liige 1920–1937 I−V Riigikogu liige 1919–1933 Kindlustusseltsi Eesti Lloyd esimees (vaheaegadega, kui oli Vabariigi Valitsuse liige) 1925–1929 Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu esimees, aastast 1935 aunõunik 1925–1936 Eesti-Soome-Ungari Liidu esimees, aastast 1936 auesimees 1927–1937 sihtasutuse Fenno-Ugria esimees klubi Centum esimees asutamisest peale Harju Panga nõukogu esimees Tallinna Börsikomitee esimees Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse esimees Tunnustus 1924 Püha Piiskop Platoni orden 1928 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor (dr. jur. h. c.) 1932 valitud korp! Fraternitas Estica auvilistlaseks 14. veebruar 1929 Kotkaristi teenetemärgi I klass 1935 Püha Mauriitsiuse ja Püha Laatsaruse ühendatud Ordu (l ́Ordine dei SS. Maurizio e Lazzarro)(Itaalia Kuningriik) suurrist 1937 Valge Roosi Rüütliordu Suurrist ketiga 1938 Prantsuse Auleegioni suurpael 1938 Tallinna Tehnikaülikooli tehnikateaduste audoktor (dr. sc. techn. h. c.) 1938 Andhra ülikooli (The Andhra Research University, Indias) audoktor 1938 Õpetatud Eesti Seltsi auliige 1938 Loodusvarade Instituudi auliige 1938 Loodusuurijate Seltsi auliige 1938 Tartu Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu auliige 1938 Eesti Maleliidu auesimees 22. veebruar 1939 Eesti Teaduste Akadeemia auliige Piirimaade Seltsi auliige (31. mai 1934) Tori Hobuste Tõuseltsi auliige (15. mai 1938) Töötute Haritlaste Ühingu auliige Vabadusristi I liigi 1. järk (23. veebruar 1920): "Eesti sõjalisele organiseerimisele pani aluse K. Päts juba Päästekomitees. Saksa vangist vabanedes astus K. Päts kohe Sõjaministeeriumi etteotsa. Riik oli hädaohus. Vaenlane oli riigi piiridesse sisse tunginud. Sõjaväge ei olnud. Sõjavägede formeerimises ja organiseerimises oli K. Päts'il kui Sõjaministril suurte raskustega võidelda. Sõjaministri energilisel korraldusel saadi takistustest ja raskustest üle. Vaenlase pealetungimine pandi seisma ja meie sõjavägi algas pealetungimist, mis meie võiduga lõppes. Naabritega hoidis K. Päts sõbralist vahekorda alal – Soome vabatahtlised olid meile suureks toeks kriitilisel silmapilgul. K. Päts aitas oma tahtejõuga ja püsivusega seisukorda päästa ka siis, kui vaenlane meil juba Tallinna külje all oli, ja sisemine korralagedus riiki ähvardas. Sõjaministeeriumile ja sõjaväele aitas Konstantin Päts kindla aluse rajada, mille peal võis kasvada meie rahvavägi." Vabadusristi III liigi 1. järk 24. aprill 1938 Valgetähe teenetemärgi kett 24. aprill 1938 Riigivapi teenetemärgi erisuurpael Looduskaitsemärgi I järk Rohelise Risti I järgu kaelaskantav märk Kuldauraha Tallinna põllumajanduslikul näitusel (9. september 1935) Tallinna mustpeade vennaskonna auvend Akadeemilise Emakeele Seltsi auliige (19. märts 1939) Tallinna linna aukodanik 1939 Tartu aukodanik Pärnu linna aukodanik Narva linna aukodanik Tahkuranna valla aukodanik Iru valla aukodanik Voka valla aukodanik (31. juuli 1937) Aegna Merikindluste Ohvitseride Kogu auliige (vt. Sõjaministri käskkiri nr. 19 – 14. jaanuarist 194) Kaitseliidu Kadrioru malevkonna auliige Tema järgi on nimetatud roosisort 'Staatspräsident Päts' 25. aprillil 1938 asutati Tartu 16. algkoolis Konstantin Pätsi nimeline stipendium Skautluse kõrgeima teenetemärgi "Hõbehunt" kavaler XI Eesti üldlaulupeo (1938) patroon XIII Soome, Eesti, Läti, Leedu (SELL) üliõpilaskondade vahelise olümpiaadi aupatroon (17.-18. september 1938) Eesti Punase Risti auliige (26. veebruar 1934) Sakala partisanide ühingu auliige, 26. detsember 1934 Tallinna Rotary klubi auliige (17. veebruar 1939) Eesti loomakaitse suurpatroon (25. veebruar 1939) Tallinna vabatahtliku tuletõrje ühingu auliige (diplom saadud 8. märtsil 1938) Akadeemilise Emakeele Seltsi auliige (valitud 19. märtsil 1939) 31. mail 1938 lasti Pärnu jõkke 9000 Konstantin Pätsi nimelist lõhemaimu Mälestuse jäädvustamine 1939 nimetati Kentmanni tänav Tallinnas Konstantin Pätsi tänavaks. Tema järgi on nimetatud ka Tallinna retrotramm Konstantin 25. juunil 1939 avati tema sünnitalu asukohas Tahkurannas Konstantin Pätsi mälestussammas. Mälestussammas lõhuti 1940. aastal ning taasavati 1989. aastal. 2009. aastal avati Konstantin Pätsile mälestustahvel Venemaal Ufas hoonel, kus ta koos perega elas väljasaadetuna aastatel 1940–1941. 2015. aasta veebruaris avati mälestuskivi Buraševos Konstantin Pätsi algsel hauakohal.. Toilas Oru lossi varemete juures avati 23. veebruaril 2020 Konstantin Pätsi monument, mille autor on skulptor Aivar Simson. Samuti on kavas rajada Tallinna Konstantin Pätsi mälestusmärk. Alates 1989. aastast meenutatakse igal aastal perekond Pätsi küüditamise päeva Metsakalmistul. Konstantin Pätsi on kehastanud filmis "Jõulud Vigalas" Peeter Simm ja draamasarjas "Tuulepealne maa" Indrek Taalmaa. Eesti Televisiooni sarjas "Poliitilised kired" ja "Sünniaasta" mängis Pätsi Peeter Kard. Teosed "Minu elu: mälestusi ja kilde eluloost" (valimik artikleid ja kirju). Koostanud ja eessõna: Hando Runnel. Ilmamaa, Tartu 1999 "Eesti riik" I osa (valimik artikleid). Sari Eesti mõttelugu. Koostaja: Toomas Karjahärm. Ilmamaa, Tartu 1999 "Eesti riik" II osa. Sari Eesti mõttelugu. Koostajad Toomas Karjahärm ja Hando Runnel, eessõna: Jüri Adams. Ilmamaa, Tartu 2001 Tõlked Aleksandr Butlerov. Kuidas mesilasi pidada. Tartu, 1897 Adolf Damaschke. Kogukondliku omavalitsuse ülesanded. Tallinn, 1908, 2. trükk Tartu-Tallinn 1938. Franz Lieber. Rahvavabadus ja omavalitsus. Peterburi, 1908. Rudolf Diesel. Solidarismus. Tallinn, 1910 Vaata ka Eesti kutsealaste omavalitsuste loend (1940) Konstantin Pätsi näopildiga postmargid Konstantin Pätsi muuseum Viited Kirjandus "K. Päts: tema elu ja töö. Kaasaeglaste mälestusi". Koostanud Artur Tupits, Tallinn 1934, 445 lk. Artur Tupits, "Konstantin Päts: Eesti riigi rajaja". Tallinn 1936 . Friido Toomus, "K. Päts ja Eesti tulevik". Tartu 1937. Friido Toomus, "Konstantin Päts ja riigireformi aastad". Tartu–Tallinn 1938 . Eduard Laaman, "Konstantin Päts: poliitika- ja riigimees". Noor-Eesti, Tartu 1940; 2. trükk: Vaba Eesti, Stockholm 1949. Märt Raud, "Riigiehitaja Konstantin Päts". Stockholm 1977. Märt Raud, "Kaks suurt: Jaan Tõnisson, Konstantin Päts ja nende ajastu". Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1953; 2. trükk Olion, Tallinn 1991 . Küllo Arjakas, "Ausalt & Avameelselt Eesti suurmeestest. Konstantin Päts". Perioodika, Tallinn 1990. Elmar Tambek, "Tõus ja mõõn" (I-II). Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1964; 2. trükk: Olion, Tallinn 1992–1993. "President ja sõjavägede ülemjuhataja NKVD ees", Vene keelest tõlkinud ja kommenteerinud Magnus Ilmjärv, Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut, 1993, 146 lk. "Konstantin Pätsi tegevusest: artiklite kogumik". Koostanud Küllo Arjakas. Konstantin Pätsi Muuseum, Tallinn 2002, 135 lk. Martti Turtola, "President Konstantin Päts: Eesti ja Soome teed". Soome keelest tõlkinud Maimu Berg. Tänapäev, Tallinn 2003. "Alasi ja haamri vahel. Artikleid ja mälestusi Konstantin Pätsist". Koostanud Anne Velliste. Kirjastus Konstantin Pätsi Muuseum, 2007, 290 lk. Kuulo Kutsar. Presidendi elu viimane lehekülg. Vikerkaar, märts 1990, nr. 3, lk. 47–57. Ilmar Soomere. Konstantin Päts Jämejala haiglas. Vikerkaar, detsember 1988, nr. 12, lk. 80–81. Vabariigi President Konstantin Päts astus pidulikult ametisse. Uus Eesti, 25. aprill 1938, nr. 113, lk. 1. President K. Päts India ülikooli audoktoriks. Uus Eesti, 31. detsember 1938, nr. 356, lk. 3. Meie riik on asutamisjärgust välja jõudnud. Uus Eesti, 24. aprill 1939, nr. 111, lk. 3. Vabariigi Presidendi tööpäev. Uus Eesti, 23. veebruar 1939, nr. 53, lk. 2. Tallinn sai Konstantin Pätsi nimelise tänava. Uus Eesti, 22. juuni 1939, nr. 167, lk. 19. Peeter Järvelaid. Presidendi institutsioon Eesti kultuuris. – Pärnu Postimees, 2014, 30. aprill, lk. 19. Olev Remsu. Buraševo hullud. Tänapäev, 2019. "Konstantin Päts : bibliograafia". Koostajad: Sirje Madison, Kristiina Kaju, Marge Allandi, Margit Tammur, Kristiina Viks, Gerli Köösel, Eve Toomra, Mare Kurvet. Toimetaja: Kai Ellip. Autor: Konstantin Pätsi Muuseum, Rein R (firma), 2019. Toomas Karjahärm. "Konstantin Päts: poliitiline biograafia. I osa, Vabameelne opositsionäär (1874-1916)". (Toimetanud Kai Tafenau, Helina Tammann), Tartu: Rahvusarhiiv, 2018. Ago Pajur. "Konstantin Päts: poliitiline biograafia. II osa, Riigimees (1917-1956)". (Toimetanud Katre Kaju, Helina Tammann), Tartu: Rahvusarhiiv, 2018. 2021, Hent Kalmo, Kadrioru Aednik - Lugu Konstantin Pätsi muutumisest isevalitsejaks, ajakiri Vikerkaar 1. osa, Kadrioru aednik 2. osa, Asutused 3. osa, Riigikasvatus 4. osa, Elureform 5. osa, Hammustamise tund 6. osa, Tagasipöördumine 7. osa, Kosmalgia ja autoritaarsus Välislingid Eesti Vabariigi riigihoidja K. Päts’i kõne 31.12.1937 (atsetaatalusel heliplaat Eesti Filmiarhiivis) Vabariigi President Konstantin Päts kõnelemas Eesti Vabariigi 21. aastapäeva paraadil 24.02.1939 (film) Kõne 31. detsembril 1937 Ohvitseride andmekogu Sudoplatov Pätsi vastu: mida kirjutas Nõukogude spioon presidendi kohta – Postimees, 29. november 2008. Konstantin Pätsi jälgedes Konstantin Pätsi teenistuskiri Rahvusarhiivis Konstantin Päts Eesti presidendid Eesti riigivanemad Eesti peaministrid Eesti siseministrid Asutava Kogu liikmed I Riigikogu liikmed II Riigikogu liikmed III Riigikogu liikmed IV Riigikogu liikmed V Riigikogu liikmed Eesti juristid Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liikmed Riigikaitse Nõukogu liikmed Kaubandus-Tööstuskoja liikmed Põllutöökoja liikmed Eesti Maarahva Liidu poliitikud Põllumeestekogude poliitikud Kaitseliidu Vanematekogu liikmed Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed Eesti Olümpiakomitee liikmed Eesti loomakaitsjad Eesti ajakirjanikud Riia Vaimuliku Seminari vilistlased Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased Korporatsioon Fraternitas Estica liikmed Valgetähe ketiklassi teenetemärgi kavalerid Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid Vabadusristi I liigi 1. järgu kavalerid Püha Piiskop Platoni ordeni kavalerid Kolme Tähe ordeni kavalerid Pärnu aukodanikud Tallinna Linnavalitsus Tallinna aukodanikud Tartu aukodanikud Tartu ülikooli audoktorid Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liikmed Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed Eesti Looduseuurijate Seltsi auliikmed Tallinna Mustpeade vennaskonna liikmed Looduskaitsemärgi kavalerid Auleegioni suurristi kavalerid Eestlased Soomes Eesti represseeritud isikud Metsakalmistule ümbermaetud Sündinud 1874 Surnud 1956 Narva aukodanikud


text: Tele2 alustas 3,5G-võrgu testimisega - Äripäev Tele2 alustas 3,5G-võrgu testimisega 01. september 2006, 10:53 Eestis suuruselt teine mobiilsideoperaator Tele2 testib Tallinna kesklinna piires kiiret andmesideteenust võimaldavat 3,5G-võrgu. Kommertskasutuseks kavatseb Tele2 avada 3,5G-võrgu tänavu neljandas kvartalis, laiendades seda ka mujale Tallinnas. 'Võtame 3,5G arendamist tasa ja targu. Leviala kasvab koos teenust toetavate telefonide ja lisateenuste hulga kasvuga, aga ka telefonide hinna taskukohaseks muutumisega', ütles Tele2 juhatuse esimees Toomas Tiivel. 'Suurt rõhku peame panema uue tehnoloogia klientidele arusaadavaks ja käepäraseks tegemisega. Ainuüksi suurest kiirusest pole kasu, kui puuduvad rool ja pedaalid.' Testvõrku võivad pääseda ka Tele2 kliendid, juhul kui telefon toetab 3G-tehnoloogiat. Teenuse testimisel kehtivad Tele2 klientidele nii kõneaja kui ka andmeside puhul tavapärased GSM-võrgu hinnad. Kui uue võimaluse proovimiseks huvi puudub, tuleb telefoni automaatse võrguvahetuse vältimiseks valida võrgurežiimiks 2G- või GSM-võrk. 3,5G ehk HSDPA tehnoloogial põhinev võrk lubab andmesidekiirust kuni 1,8 Mbit/s, samuti erinevaid uusi teenuseid, nagu videokõne ja mobiil-TV. Lisaks 3,5G võrgu ehitamisele jätkab Tele2 investeeringuid enimlevinud GSM levialasse. Tele2 on tänavu 8 kuuga investeerinud uute GSM-levialajaamade rajamisse ligikaudu 66 miljonit krooni, avades kokku 41 uut levialajaama. 2006. aasta lõpuks on plaanide kohaselt Tele2 GSM-leviga kaetud 99 protsenti Eestimaast.


text: Iisrael ja Poola ei liitu ÜRO ränderaamistikuga | Välismaa | ERR {{1542725460000 | amCalendar}} Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu ütles teisipäeval, et Iisrael järgib USA ja veel mitme riigi eeskuju ja ei liitu detsembris vastu võetava ÜRO ränderaamistikuga. "Olen andnud välisministeeriumile juhise teatada, et Iisrael ei liitu ja ei allkirjasta rändepakti," ütles Netanyahu avalduses. "Me oleme pühendunud oma piiride kaitsele ebaseaduslike migrantide eest. See on see, mida me oleme teinud, ja mida me jätkame." USA lahkus ränderaamistiku üle peetud kõnelustelt. Dokumendi heakskiitmise järel on selle tagasi lükanud Austraalia, Ungari ja Austria ning sama on lubanud teha ka Tšehhi ja Bulgaaria. Paljud migrandid on asunud elama rannikulinna Tel Avivi vaesemates linnajagudes. Poola ei liitu ÜRO ränderaamistikuga Poola teatas teisipäeval, et ei liitu detsembris vastuvõetava ÜRO rändeleppega. Poola konservatiivse võimuerakonna Õigus ja Õiglus (PiS) valitsus teatas avalduses, et ei kiida heaks "kokkulepet, mis ei taga Poola julgeolekut ja mis võib stimuleerida ebaseaduslikku rännet". Valitsuse sõnul on rändelepe vastuolus selle prioriteetidega, mille seas on "Poola kodanike julgeolek ja rändevoogude üle kontrolli hoidmine". Pakt ei ole suutnud "anda tugevaid tagatisi seoses riikide suveräänse õigusega otsustada, keda nad oma territooriumile lubavad, ja eristada seaduslikku ja ebaseaduslikku rännet", lisas valitsus. Sarnaselt ülejäänud kolmele Visegrádi neliku riigile on Poola praegune valitsus olnud vastu Euroopa Liidu migrantide ümberpaigutamiskavale.


Väga tasavägiselt alanud mäng lõppes 16-punktise vahega - Rapla Korvpallikool Väga tasavägiselt alanud mäng lõppes 16-punktise vahega Eile, 11. märtsil pidas AVIS UTILITAS Rapla oma ühe kodumängudest traditsiooniliselt Haapsalus. Võib öelda, et traditsiooniks hakkab kujunema ka Wiedemanni Spordihoones toimuvate kodumängude tulemus – kui eelmisel hooajal võitsime seal Valgat, siis eile õnnestus meil võita TTÜ-d. Kuigi mäng algas väga tasavägiselt, siis lõpuks teenisime kindla võidu 92:76. AVIS UTILITAS Rapla algviisikus jooksid väljakule Devonte Upson, Gert Dorbek, Indrek Kajupank, Dominique Hawkins ja Sven Kaldre. Mängu esimesed kolm minutit mängisid meeskonnad võrdset mängu, kuid siis tabasid TTÜ-l järjest kahene ja kaks kolmest ning nad läksid juhtima 17:10. Kuigi vahe ei olnud suur, siis muutus olukord Rapla jaoks märgatavamalt pingelisemaks. Mõnda aega püsiski vahe 7 punkti ümber, aga siis õnnestus Raplal siiski hakata seda vähendama ning veerandi lõpus läksime tänu Cressleri ja Dorbeku tabavatele visetele mängu 1 punktiga juhtima 29:28. Teise veerandi esimene pool jätkus tasavägise mänguga. Õnneks neli minutit enne esimese poolaja lõppu sai Rapla lõpuks hoo sisse ning tegi 10:0 spurdi, mis suurendas eduseisu 5 punkti pealt 15 peale 54:39. Vastased tabasid veel ühe vabaviske, aga see nende olukorda märgatavalt ei parandanud, sest Rapla oli teise veerandi võitnud 25:12 ning läks vaheajale 14-punktise eduseisuga 54:40. Kolmanda veerandi algul käisid vastased kordamööda vabaviskejoonel ning viskasid nende vahele veel ühe kolmese, mis kokku vähendas meie edu 8 punktile 59:51. Üha kindlamat mängu näidanud Raplal õnnestus küllaltki kiiresti vahe taas peaaegu kahekordistada ning kuigi kolmanda veerandi võitsime vaid 1 punktiga 19:18, siis olime mängu juhtimas 15 punktiga 73:58. Viimasel veerandil oli võitja juba küllaltki kindel, aga pingutada tuli lõpuni. Neljanda veerandi keskel olime juhtimas juba 20 punktiga ning kaks minutit enne lõppu 22 punktiga 90:68. Vastaste välismängijad tabasid veel kaks kolmest, Sven Kaldre kaks vabaviset ja vastased ühe kahese ning väga tasavägiselt alanud mäng lõppes Rapla kindla võiduga 92:76. Eriti hästi tulid Rapla meestel sel korral välja vabavisked, mis 100% kõik korvirõnga läbisid! Resultatiivseimad olid aga Nolan Cressler (23p), Gert Dorbek (16p), Indrek Kajupank (14p), Sven Kaldre (10p) ja Domagoj Bubalo (9p, 8lp). Järgmine mäng 17. märtsil, kui võõrsil läheme taas vastamisi Tartu Ülikooliga. Näeme saalis! U11 poiste VKK finaalturniiril Payless Rapla on Olybet NKML II divisjoni poolfinaalis!


text: Põhikiri – Eesti Sisekoolituse Arendamise Liit Eesti Sisekoolituse Arendamise Liidu (ESAL) põhikiri Mittetulundusühingu Eesti Sisekoolituse Arendamise Liit (edaspidi: liit) põhikiri on vastu võetud 18. novembril 2010 asutamiskoosolekul. Põhikirja eesmärk Eesti Sisekoolituse Arendamise Liidu (edaspidi: liit) põhikiri lähtub Mittetulundusühingute seadusest ning selles on sätestatud liidu eesmärk ja tegevussuunad, liidu liikmeks vastuvõtmise ja liidust väljaastumise tingimused ja kord, liikmete õigused ja kohustused, liidu üldkoosolek, liidu juhatuse töökorraldus, liidu majandustegevus, ümberkujundamine ja lõpetamine. 1.1. Mittetulundusühingu ametlik nimetus on Eesti Sisekoolituse Arendamise Liit, lühendina ESAL. (inglise keeles Estonian Association for Internal Training Development). 1.2. Eesti Sisekoolituse Arendamise Liit on avalikes huvides tegutsev füüsiliste ja juriidiliste isikute ühiskondlik, vabatahtlik ja demokraatlikel põhimõtetel toimiv kasumit mittetaotlev organisatsioon. 1.3. Liidu asukohaks on Tallinn. Liidul on oma pangakontod ja sümboolika, mille kasutamisele on tal ainuõigus. Liidu eesmärk ja tegevussuunad 1.3. Liidu eesmärgiks on tõsta sisekoolituste alase tegevuse professionaalset taset Eestis. Eesmärgi saavutamiseks liit: 1.3.1. teadvustab ja täpsustab organisatsioonides sisekoolitajate rolli tähtsust, tõstab sisekoolitajate töö väärtust; 1.3.2. kogub ja vahendab infot sisekoolituste alase tegevuse kohta; 1.3.3. korraldab ja vahendab koolitusi, töötubasid, seminare, konverentse; 1.3.4. annab eksperthinnanguid sisekoolitustöö valdkonnas; 1.3.5. loob soodsad tingimused sisekoolitajate omavaheliseks suhtlemiseks, informatsiooni vahetamiseks ja koolitaja kompetentsuse professionaalseks arendamiseks; 1.3.6. teeb koostööd Eesti ja teiste maade ühingute ja organisatsioonidega, kelle tegevus ja eesmärgid on kooskõlas liidu tegevuse ja eesmärkidega. 1.5. Liidu tegevus on tähtajatu. Liit juhindub oma tegevuses seadustest ja käesolevast põhikirjast. II Liidu liikmeks vastuvõtmise ja ühingust väljaastumise ning väljaarvamise 2.1. Liidu liikmeks vastuvõtmist võib taotleda iga füüsiline või juriidiline isik (edaspidi liige), kes soovib tegutseda kooskõlas ühingu eesmärkidega, esitab liidu juhatusele kirjaliku avalduse ja tasub liikmemaksu, mille suuruse kinnitab üldkoosolek. 2.2. Liidu liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus. 2.3. Liidust väljaastumiseks esitab liige juhatusele kirjaliku avalduse, milles kirjeldab väljaastumise põhjust. Liidu juhatuse otsusel kustutatakse avaldaja liikmete nimekirjast. 2.4. Liidu liikme võib liidust välja arvata juhatuse otsusega, kui: 2.4.1. liidu liige ei ole tasunud ühingu liikmemaksu 3 kuu jooksul alates liitumisest või liikmelisuse pikendamisest; 2.4.2. on rikkunud põhikirja või olulisel määral kahjustanud liidu mainet. 2.5. Liidu liikme väljaarvamise otsustab liidu juhatus oma koosolekul, teatades selle küsimuse arutelust väljaarvatavale liikmele kirjalikult vähemalt 2 nädalat enne juhatuse koosoleku toimumist ja tal on õigus osaleda sõnaõigusega oma väljaarvamise küsimuse arutamisel. Liikme väljaarvamise otsus on langetatud, kui selle poolt on 2/3 juhatuse liikmetest. 2.6. Liidu juhatuse poolt väljaarvatud liikmel on õigus nõuda väljaarvamise küsimuse otsustamist väljaarvamisele järgneval ühingu üldkoosolekul. 3.1. Igal liidu liikmel on õigus: 3.1.1. osaleda üldkoosolekul ja omada hääleõigust üldkoosolekul; 3.1.2. kandideerida juhatusse kui juhatuse valmised on välja kuulutatud; 3.1.3. saada liidu juhatuselt teavet ühingu tegevuse kohta; 3.1.4. kasutada juhatusega kooskõlastatult liidu sümboolikat. 3.2. Iga liidu liige on kohustatud: 3.2.1. järgima liidu tegevuses osalemisel põhikirja, üldkoosoleku ja juhatuse otsuseid; 3.2.2. tasuma üldkoosoleku poolt kindlaksmääratud summas ja korras iga-aastast liikmemaksu; 3.2.3. teatama juhatusele liidu liikmete arvestuse pidamiseks oma andmed ning teatama nende muutumisel uued andmed hiljemalt 2 kuu jooksul; 3.2.4. tasuma liidu liikmemaksu jooksva aasta eest ka siis, kui ta liikmelisus lõpeb aasta kestel; 3.2.5. hoidma liidu head mainet. 4.1. Liidu kõrgeimaks organiks on üldkoosolek, kus igal liidu liikmel on üks hääl. 4.2.1. põhikirja vastuvõtmine ning selles muudatuste ja täienduste tegemine; 4.2.2. liidu tegevuse eesmärgi muutmine; 4.2.3. iga-aastase liikmemaksu suuruse kindlaksmääramine; 4.2.4. juhatuse liikmete arvu otsustamine, juhatuse ja revidendi valimine; 4.2.5. vajaduse korral juhatuse liikme või revidendi tagasikutsumine; 4.2.6. liidu eelarve ja tegevusprogrammi kinnitamine; 4.2.7. juhatuse ja revidendi aruannete ärakuulamine ja kinnitamine; 4.2.8. liikmelisuse ja esindatuse küsimuste otsustamine teistes organisatsioonides; 4.2.9. juhatuse või juhatuse esimehega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes esindaja määramine; 4.2.10. liidu ühinemise ja lõpetamise otsustamine; 4.2.11. liidu liikmetele täiendavate materiaalsete kohustuste määramine. 4.3. Liidu üldkoosoleku kutsub kokku juhatus: 4.3.3. punktis 4.2 loetletud asjaoludel ja muudel juhtudel, kui liidu huvid seda nõuavad. 4.5. Üldkoosolek on otsustusvõimeline sõltumata osalejate arvust, kui on kohal liidu juhatus. 4.7. Liidu põhikirja muutmiseks on vajalik üldkoosoleku 2/3 häälteenamus, täiendavate materiaalsete kohustuste määramiseks on vajalik üldkoosolekust 2/3 osavõtjate häälteenamus ning liidu eesmärgi muutmiseks kõigi liidu liikmete nõusolek.Tegevuse eesmärgi muutmisel üldkoosolekul mitteosalenud liikmete nõusolek peab olema väljendatud kirjalikult 2 kuu jooksul arvates üldkoosoleku toimumisest. 5.1. Liidu tegevust juhib ja seda esindab juhatus, milles on vähemalt 3 liiget ja mitte rohkem kui 5 liiget. Juhatuse esimees ja aseesimees kuuluvad juhatuse koosseisu. 5.2. Juhatuse liikmed valitakse üldkoosoleku poolt kolmeks majandusaastaks. 5.3. Juhatus juhib liidu tegevust üldkoosolekute vahelisel ajal ja langetab otsuseid kõigis liidu tegevust puudutavates, v.a. üldkoosoleku pädevusse kuuluvates küsimustes. 5.4. Juhatuse pädevuses: 5.4.1. kaitseb ja esindab ühingu huve ja õigusi; 5.4.2. kutsub kokku üldkoosoleku; 5.4.3. juhib liidu tegevust ning jälgib üldkoosoleku otsuste täitmist; 5.4.4. võtab vastu uusi liikmeid ja otsustab liikmete väljaarvamise, v.a. juhul, kui liige nõuab küsimuse lahendamist üldkoosoleku otsusega; 5.4.5. koostab liidu eelarve ja tegevusprogrammi; 5.4.6. otsustab juhatuse liikmete tööjaotuse ja volitused; 5.4.7. annab aru üldkoosolekule eelarve ja tegevusprogrammi täitmisest vähemalt kord aastas; 5.4.8. võtab vajadusel tööle tegevjuhi ja otsustab lepingute sõlmimise; 5.4.9. valdab, kasutab ja käsutab liidu vara; 5.4.10. lahendab muid küsimusi, mis seaduse või põhikirjaga pole antud üldkoosoleku pädevusse. 5.7. Juhatuse esimees valitakse juhatuse poolt kolmeks majandusaastaks. Ta juhib liidu tegevust juhatuse koosolekute vahelisel ajal. 5.8. Juhatuse esimehel on õigus esindada liitu kõikides õigustoimingutes. 5.9 Juhatuse esimehel on õigus volitada juhatuse liikmeid sõlmima liidu nimel lepinguid ning asendama juhatuse esimeest teistes liidu juhtimist puudutavates küsimustes. 5.10. Juhatuse esimehe äraolekul asendab teda juhatuse aseesimees, kes on valitud liidu juhatuse poolt juhatuse esimesel koosolekul. 5.11.1. tagab liidu üldkoosolekute ja juhatuse koosolekute otsuste elluviimise; 5.11.2. juhib liidu igapäevast asjaajamist; 5.11.3. kasutab liidu vara eelarvega kooskõlas; 5.11.4. annab oma tegevusest aru juhatusele. 6.1.1. iga-aastastest liikmemaksudest; 6.1.2. sihtlaekumistest, annetustest ja toetustest; 6.1.3. lepingulistest töödest laekuvatest summadest; 6.1.4. reklaamituludest; 6.1.5. muudest laekumistest. 6.2. Liidu vara kasutatakse põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas igapäevase töö korraldamiseks, töö tasustamiseks ja tegutsemiseks, vajaliku vara soetamiseks. 6.3. Liit ei vastuta oma liikmete kohustuste ja võlgade eest. 6.4. Liit vastutab oma varaliste kohustuste eest temale kuuluva varaga. 7.1. Liidu ühinemine toimub üldkoosoleku otsuse alusel, kui selle poolt on üle 2/3 koosolekul osalejatest või seaduses ettenähtud asjaoludel. Ühinemine toimub seaduses sätestatud tingimustel ja korras. 7.2. Liit ei jagune. 7.3. Liidu tegevuse lõpetamise otsuse vastuvõtmisel valitakse likvideerimiskomisjon ja määratakse viimase üldkoosoleku toimumise aeg ja koht.


Foto: Binaj Gurubacharya, AP Välisministeeriumi kinnitusel on Nepalis katastroofipiirkonnas eestlaste grupp, kellega pole seni õnnestunud ühendust saada. Delfi kommentaariumis ütleb üks lugeja siiski, et sugulased on matkajatega ühendust saanud. "Veider: sugulased said juba tunde tagasi ühendust," kirjutas kommenteerija. Ta lisas, et grupiga on kõik korras ja tulevad tasapisi mäest alla. Ei välisministeerium ega reisikorraldaja Sandberg Reisid seda infot kinnitada veel ei saa. Vaata märksõnade teemalehti või lisa/eemalda neid MyDelfi huvidest + ja - abil. Mis teemad Sind huvitavad? Lase MyDelfil ehitada Sinu personaalne uudisleht! Logi sisse Facebook'iga Alusta MyDelfi kasutamist


text: Hoidke ristikut potis - nii hoiate seda mitu aastat Istutage õnnelik ristik kevadel välja või kasvage potis aastaringselt Õnnest ristikut saab potis kasvatada aastaringselt. Suvel meeldib talle, kui paned ta aeda päikeselisse kohta. Näpunäited õnneliku ristiku hooldamiseks potis ja aias Kolmnurkne õnnelik ristik - hooldus potis Kasvatage seemnetest õnne ristik ise Mai lõpus saab õnneliku ristiku istutada otse põllule. Ta hindab ka sealset päikeselist asukohta. Kuidas hoolitseda õnne ristiku eest potis Kui tavaliselt ei pea õnne ristikut õues kastma, siis potis olev õnnelik ristik vajab regulaarselt vett. Kuid vältige vettimist. Väetamist kasutatakse ainult suvel - kui üldse. Õnnelist ristikut tuleb ümber istutada ainult siis, kui eelmine pott on liiga väikeseks jäänud. Uus istutusmasin peaks olema vaid veidi suurem. Asendage taimne substraat nii täielikult kui võimalik. Kärpimine pole Glücksklee puhul vajalik. Siiski peaksite ära lõikama kuivad ja haiged lehed. Samuti saab eemaldada kahjurite poolt nakatunud lehti. Lisaks, kui te ei soovi seemneid koristada, peaksite lilled kohe pärast nende õitsemist lõikama. Magage õnne ristik korralikult Õnnelik ristik on vaid osaliselt vastupidav. Potis ei ela see õues külma talve üle. Nii talvitage seda külmavabalt. Talvel ostetud õnnelikku ristikut saate hõlpsalt elutoas hoida. Ärge kastke üle ega väetage seda. Kui õnnelik ristik on üle elanud rohkem kui ühe hooaja, muutub see sügisel pruuniks ja kaotab lehed. Kuid see tärkab kevadel uuesti. Pange pott jahedasse, kuid külmavaba kohta, mis pole liiga pime. Valatakse nii vähe, et substraat ei kuivaks täielikult. Kui olete potis ostnud õnneliku ristiku või kui talle on antud, peaksite selle võimalikult kiiresti ümber istutama. Sageli on anumad liiga väikesed ja muld liiga niiske, liiga toitev või liiga kurnatud.


Islandi president tänas rahvast õige otsuse eest(24) Islandis algas pühapäeval arutelu selle üle, kuidas pankrotistunud Icesave’i investeerimispanga küsimusega edasi tegelda. Laupäevasel referendumil otsustati laene brittidele ja hollandlastele mitte kompenseerida. Kui pea kõik hääled olid loetud, oli 93,5 protsenti islandlastest kompenseerimise vastu. Island oleks pidanud Suurbritanniale ja Hollandile tagasi maksma ligi 4 miljardit eurot, vahendab YLE Uutiset. Islandi parlament oli kompensatsiooni maksmise juba heaks kiitnud, kuid president Ólafur Ragnar Grímsson keeldus otsusele alla kirjutamast ja pani selle rahvahääletusele. President oli rahvahääletuse tulemusega rahul ja õnnitles rahvast selle puhul. „Mul on tõeliselt põhjust islandlasi õnnitleda. Rahvahääletusel läks väga hästi ja see andis selge tulemuse,” ütles Ólafur Ragnar pühapäeval. President tuletas meelde, et pall on nüüd Suurbritannia peaministri Gordon Browni käes. Islandi majandusminister Steingrímur Sigfússon ütles, et Islandi valitsus tahab Icesave’i kompensatsioonide osas lahenduse leida enne, kui Suurbritannias ja Hollandis parlamendivalimised korraldatakse. Briti valimised toimuvad mai alguses ja Hollandi omad kuu aega hiljem. Suurbritannia ja Holland maksid oma kodanikele Icesave’is kaotatud raha eest kompensatsiooni, mida nüüd Islandilt tagasi nõutakse.


source: fineweb

text: Hotell L’Ermitage ahvatleb külalisi asukohaga Tallinna kesklinnas otse vanalinna külje all, kesklinna kõige rohelisemas ja rahulikumas piirkonnas. Viieminutilise jalutuskäigu kaugusel on vanalinna süda – Raekoja plats. Hotell L`Ermitage on modernse arhitektuuri ja detailideni läbi mõeldud kaasaegse sisustusega. Hoone paistab juba kaugelt silma oma ainulaadse vasest fassaadiga. Hotellis ootavad teid mugavad toad, saun, konverentsiruum ja à la carte restoran ning tähelepanelik ja personaalne teenindus.


Kuidas diabeedi korral leivaühikuid kokku lugeda - Põhjused Suhkurtõbi raskendab inimese elu oluliselt. Diabeetikud peavad oma dieedile rohkem tähelepanu pöörama kui teised inimesed. Insuliini manustamine ja dieedist kinnipidamine on muutumas diabeedihaigete oluliseks osaks. Diabeetikutele mõeldud toitu iseloomustavate paljude näitajate hulgas on peamine leivaühikute arvutamine ja glükeemilise indeksi arvutamine.. Leivaühikud ehk XE on mõõdetud ühik, mis kajastab teatud toitude ja roogade süsivesikute sisaldust. Teravilja (süsivesikute) ühikute süsteem töötati välja Saksamaal. Erinevad riigid on seda mõistet kvantitatiivselt erinevalt kohandanud: Saksa toitumisühing määrab ühe leivaühiku 12 g süsivesikuid sisaldava toidu koguseks. Šveitsis on leivaühik võrdne 10 g toidukorra süsivesikute komponendiga.. Rahvusvaheline süsivesikute ühik - 10g süsivesikuid. Ingliskeelsetes riikides kasutatakse XE-d, mis võrdub 15 g süsivesikutega. Venemaal kasutatakse järgmisi väärtusi: 1 ühik leiba = 10 g süsivesikuid, välja arvatud taimsed kiudained (koos 13 g); 1 ühik leiba = 20 g saia; 1 ühik leiba lisab glükoosikontsentratsioonile 1,6–2,2 mmol / l. Mis juhtub kehas süsivesikute võtmisel Igasugune inimeste tarbitav toit töödeldakse makro- ja mikrokomponentideks. Süsivesikud muundatakse glükoosiks. Seda keeruliste toitude "väikesteks" aineteks muutmise protsessi kontrollib insuliin. Saadud süsivesikute, veresuhkru ja insuliini vahel on lahutamatu seos. Kehasse sisenevad süsivesikud töödeldakse seedemahlade abil ja need sisenevad vereringesse glükoosi kujul. Sel ajal on insuliinist sõltuvate kudede ja elundite "väravates" valves hormoon, mis kontrollib glükoosi sisenemist. Seda saab kasutada energia tootmiseks või ladestuda rasvkoesse hilisemaks kasutamiseks.. Diabeetikutel on selle protsessi füsioloogia kahjustatud. Kas insuliini ei toodeta piisavalt või muutuvad sihtorganite rakud (insuliinist sõltuvad) selle suhtes tundetuks. Mõlemal juhul on glükoosi kasutamine häiritud ja keha vajab kõrvalist abi. Sel eesmärgil manustatakse insuliini või hüpoglükeemilisi ravimeid (sõltuvalt diabeedi tüübist) Kuid sama oluline on sissetulevate ainete kontrolli all hoidmine, nii et dieediravi on sama vajalik kui ravimite võtmine.. Mida näitab XE Leivaühikute arv peegeldab seda, kui palju vere glükoosi saadakse toidust. Teades, kui palju mmol / l glükoosikontsentratsioon suureneb, saate täpsemini arvutada vajaliku insuliini annuse. Leivaühikute loendamine võimaldab teil hinnata toidu väärtust. XE on mõõteseadme analoog, mis võimaldab võrrelda erinevaid toiduaineid. Leivaühikute vastus on järgmine: millises teatud toodete koguses on täpselt 12 g süsivesikuid? Seega, võttes arvesse leivaühikuid, on II tüüpi diabeedi korral dieediteraapiast lihtsam kinni pidada.. Kuidas XE-d kasutada? Tabelis on kirjas leivaühikute arv erinevates toodetes. Selle struktuur näeb välja selline: toodete nimed sisestatakse ühte veergu ja teise - mitu grammi seda toodet on 1 XE-s. Näiteks sisaldab 2 supilusikatäit kõige tavalisemaid teravilju (tatar, riis jt) 1 XE. Teine näide on maasikad. 1 XE saamiseks peate sööma umbes 10 keskmist maasikat. Puuviljade, marjade ja köögiviljade puhul sisaldab tabel kõige sagedamini kvantitatiivseid näitajaid tükkidena. Teine näide koos valmistootega. 100 g Yubileinoe küpsiseid sisaldab 66 g süsivesikuid. Üks küpsis kaalub 12,5 g. See tähendab, et üks küpsis sisaldab 12,5 * 66/100 = 8,25 g süsivesikuid. See on veidi vähem kui 1 XE (12 g süsivesikuid). Süsivesikute loendamise valem: Süsivesikute kogus 100 grammis tootes (märgitud pakendil) - N Toote kogumass anumas - D (N * D / 100) / 12 = XE (leivaühikute arv roogades). Kui palju ühikuid leiba tuleks ühe söögikorra kohta ja kogu päeva tarbida, sõltub vanusest, soost, kehakaalust ja füüsilisest aktiivsusest. Toidu tarbimine on soovitatav kokku lugeda nii, et see sisaldaks umbes 5 XE-d. Mõned leivaühikute normid täiskasvanutele päevas: Normaalse kehamassiindeksiga (kehamassiindeks) istuva töö ja istuva eluviisiga inimesed - kuni 15–18 XE. Füüsilist tööd vajavate ametite normaalse KMI-ga inimesed - kuni 30 XE. Ülekaalulised ja rasvunud vähese kehalise aktiivsusega patsiendid - kuni 10-12 XE. Suure kehalise aktiivsusega ülekaalulised inimesed - kuni 25 XE. Lastele soovitatakse sõltuvalt vanusest kasutada: 1-3-aastaselt - 10-11 XE päevas; 4-6-aastased - 12-13 XE; 7-10-aastased - 15-16 XE; 11-14-aastased - 16-20 XE; 15-18-aastased - 18-21 XE. Samal ajal peaksid poisid saama rohkem kui tüdrukud. 18 aasta pärast tehakse arvutus vastavalt täiskasvanute väärtustele. Insuliini ühikute arvutamine Eine leivaühikute kaupa ei tähenda ainult toidukoguse arvutamist. Neid saab kasutada ka manustatava insuliini ühikute arvu arvutamiseks.. Pärast sööki, mis sisaldab 1 XE, tõuseb vere glükoosisisaldus umbes 2 mmol / l võrra (vt eespool). Sama glükoosikoguse jaoks on vaja 1 ühikut insuliini. See tähendab, et enne sööki peate loendama, kui palju leivaühikuid selles on, ja sisestama sama arvu ühikuid insuliini.. Kuid mitte kõik nii lihtne. Soovitav on mõõta vere glükoosisisaldust. Kui avastatakse hüperglükeemia (> 5,5), tuleb süstida rohkem ja vastupidi - hüpoglükeemia korral on vaja vähem insuliini. Enne lõunasööki, mis sisaldab 5 XE, diagnoositi inimesel hüperglükeemia - vere glükoosisisaldus 7 mmol / l. Glükoosi langetamiseks normaalsele tasemele peate võtma 1 ühiku insuliini. Lisaks jääb järele 5 XE, mis varustatakse toiduga. Need "neutraliseeritakse" 5 ühiku insuliini abil. Seetõttu peab inimene enne lõunat sisestama 6 ühikut. Põhidiabeetikute leivaühikute tabel: Toode 1 XE sisaldav kogus rukkileib 1 känts (20 g) Valge leib 1 tükk (20 g) (tatar, riis, pärl oder, kaerahelbed jne) keedetud 30 g või 2 spl. lusikad Mais 1⁄2 kõrva Kartul 1 mugul (keskmise suurusega) Banaan 1⁄2 tükki Melon 1 tükk Maasikas 10-15 tk Vaarikas 20 tk Kirss 15 tk Oranž 1 arvuti Õun 1 arvuti Viinamarjad 10 tükki Suhkur 10 g (1 tükk või 1 supilusikatäis) Kvass 1. silmus Piim, keefir 1. silmus Porgand 200 g Tomatid 2-3 tk Paljud köögiviljad (kurgid, kapsad) sisaldavad minimaalselt seeditavaid süsivesikuid, nii et te ei pea neid XE loendisse lisama. Diabeedi korral pole leivaühikute arvestamine nii keeruline, kui esmapilgul võib tunduda. Patsiendid harjuvad väga kiiresti XE-d loendama. Pealegi on see palju lihtsam kui suhkruhaigetele kalorite ja glükeemilise indeksi arvutamine. Diabeetikute leivaühikute tabel. XE arvutamine ja dieet Suhkurtõbi (vere glükoosisisalduse püsiv tõus hormooninsuliini puuduse tõttu) on haigus, mida süvendab söömine. Sellega seoses on eriti aktuaalne teave vere glükoosisisaldust suurendavate toodete kohta ja võime arvutada nende negatiivse mõju määra inimkehale. Tarbitud süsivesikute õige arvutamine võimaldab teil vältida pärast sööki glükoosi kahjulikku kontsentratsiooni veres. Kui glükoositaseme tõus on vältimatu, on protsessi enese leevendamiseks objektiivne kvantitatiivne alus, kehtestades suhkrut vähendava ravimi - insuliini optimaalsed blokeerivad annused. Mis on teraviljaühik ja mis eesmärgil see kasutusele võeti? XE jaotus päeva jooksul Kuidas erinevad toidud glükoositaset suurendavad? Toidud, mis mõõdukalt suurendavad glükoositaset Suure süsivesikute kontsentratsiooniga toidud Toidus sisalduvate süsivesikute koguse arvutamiseks on spetsiaalne näitaja - leivaühik (XE). See meede sai selle nime, kuna selle lähteaineks oli tükk musta leiba - umbes 1 cm paksune pooleks lõigatud "telliskivi" viil. See viil (selle kaal on 25 g) sisaldab 12 g seeditavaid süsivesikuid. Vastavalt sellele on 1XE 12 g süsivesikuid koos toidukiudude (kiudained) sisaldusega. Kui te ei arvesta kiudaineid, siis sisaldab 1XE 10 g süsivesikuid. On riike, näiteks USA, kus 1XE on 15 g süsivesikuid. Teraviljaühikule leiate ka teise nime - süsivesikute ühik, tärklise ühik. Vajadus toidus sisalduvate süsivesikute hulga standardiseerimise järele tekkis seoses vajadusega arvutada patsientidele manustatud insuliini annus, mis on otseses proportsioonis tarbitud süsivesikute massiga. See puudutab peamiselt insuliinisõltuvaid diabeetikuid, st 1. tüüpi diabeetikuid, kes võtavad insuliini enne sööki iga päev 4-5 korda päevas.. On kindlaks tehtud, et ühe leivaühiku tarbimine suurendab vere glükoosisisaldust 1,7–2,2 mmol / l. Selle hüppe kukutamiseks vajate 1–4 ühikut. insuliin sõltuvalt kehakaalust. Võttes teavet roogis oleva XE koguse kohta, saab diabeetik iseseisvalt arvutada, kui palju insuliini ta vajab, et toit ei tekitaks tüsistusi. Vajaliku hormooni kogus sõltub ka kellaajast. Hommikul võib see võtta kaks korda rohkem kui õhtul.. Suhkurtõvega patsientide jaoks on oluline mitte ainult süsivesikute kontsentratsioon nende poolt söödavates toitudes, vaid ka ajavahemik, mille jooksul need ained jagunevad glükoosiks ja satuvad vereringesse. Glükoosi moodustumise kiiruse ühikut pärast teatud toote tarbimist nimetatakse glükeemiliseks indeksiks (GI). Kõrge glükeemilise indeksiga (magusus) toidud kutsuvad esile suure süsivesikute muundumise glükoosiks, mis tekib veresoontes suures koguses ja tekitab kõrgeima taseme. Kui madala glükeemilise indeksiga toidud (köögiviljad) satuvad kehasse, tekib vere glükoosisisaldus aeglaselt, pärast söömist on selle taseme tõus nõrk. Diabeedihaigetel ei tohiks söögikordade vaheajad olla pikad, seetõttu tuleks vajalikke 17-28XE (204-336 g süsivesikuid) päevas jagada 5-6 korda. Lisaks põhitoidukordadele soovitatakse suupisteid. Kui aga söögikordade vahed pikenevad ja hüpoglükeemiat (vere glükoosisisalduse langus) ei esine, võite suupistetest keelduda. Isegi siis, kui inimene süstib ultralühikest insuliini, pole vaja kasutada täiendavaid söögikordi. Diabeedi korral loendatakse leivaühikuid iga toidukorra kohta ja kui toidud on kombineeritud, siis iga koostisosa kohta. Toodete puhul, milles on vähe seeditavaid süsivesikuid (vähem kui 5 g 100 g söödava osa kohta), võib XE välja jätta. Et insuliini tootmise kiirus ei ületaks ohutuid piire, peaksite sööma mitte rohkem kui 7XE korraga. Mida rohkem süsivesikuid tarbitakse, seda raskem on suhkrut kontrollida. Soovitatav hommikusöögiks 3–5XE, teiseks hommikusöögiks - 2XE, lõunasöögiks - 6–7XE, pärastlõunaks suupisteks - 2XE, õhtusöögiks - 3-4XE, ööseks - 1-2XE. Nagu näete, tuleks enamik süsivesikuid sisaldavatest toiduainetest tarbida hommikul.. Kui tarbitud süsivesikute kogus osutus kavandatust suuremaks, tuleks glükoositaseme hüppe vältimiseks mõni aeg pärast sööki manustada lisaks väike kogus hormooni. Siiski tuleb meeles pidada, et lühitoimelise insuliini üksikannus ei tohiks ületada 14 ühikut. Kui glükoosi kontsentratsioon veres ei ületa normi, võib söögikordade vahel süüa ükskõik millist toodet 1XE-l ilma insuliini säilitamiseta. Mitmed eksperdid soovitavad kasutada ainult 2–2,5XE päevas (seda tehnikat nimetatakse madala süsivesikusisaldusega dieediks). Sellisel juhul võib insuliinravi nende arvates üldse loobuda.. Teave toodete leivaühikute kohta Diabeetiku jaoks optimaalse menüü koostamiseks (nii koostiselt kui ka mahult) peate teadma, mitu ühikut leiba on erinevates toodetes. Need teadmised on tehasepakendis toodete puhul väga lihtsad. Tootja on kohustatud märkima süsivesikute koguse 100 g toote kohta ja see arv tuleks jagada 12-ga (süsivesikute kogus grammides ühes XE-s) ja arvutada toote kogumassi põhjal uuesti.. Kõigil muudel juhtudel saavad teraviljaühikute tabelid abilisteks. Need tabelid kirjeldavad, kui palju tootest sisaldab 12 g süsivesikuid, st 1XE. Mugavuse huvides jagatakse tooted rühmadesse sõltuvalt päritolust või tüübist (köögiviljad, puuviljad, piimatooted, joogid jne). Need teatmikud võimaldavad teil kiiresti arvutada tarbimiseks valitud toodete süsivesikute koguse, koostada optimaalse toitumisrežiimi, asendada mõned tooted õigesti teistega ja lõpuks arvutada vajalik insuliini annus. Süsivesikute kohta käiva teabe abil saavad diabeetikud endale lubada süüa natuke sellest, mis tavaliselt on keelatud.. Toodete arv on tavaliselt märgitud mitte ainult grammides, vaid ka näiteks tükkide, lusikate, klaasidena, mille tulemusena pole vaja neid kaaluda. Kuid selle lähenemisviisi abil saate insuliini annustamisel vea teha.. Leivaühikute tabelisse ei kuulu kõik toidud, vaid ainult need, milles süsivesikuid leidub kogustes, mis mõjutavad vere glükoosisisaldust. I tüüpi suhkurtõve puhul on leivaühikute tabelite sisu sama mis 2. tüüpi suhkurtõve puhul, sest mõlemal haigusel on sama liikumapanev jõud ja väline algpõhjus - süsivesikud. Lifescan leivaühikute tabel Diabeetikute leivaühikute tabel Milleks on teraviljaühikute tabel? Kahjuks pidid kunagi väga paljud inimesed maailmas kokku puutuma sellise tõsise probleemiga nagu diabeet. Diabeetiku elus on rohkem piiranguid kui me tahaksime, kuid need on vajalikud. Sellises olukorras normaalse elu elamiseks peate teadma, milliseid toite võite süüa ja milliseid mitte. Eriti peaks diabeetik tõsiselt võtma süsivesikuid. Mis on XE süsteem? Me kõik teame aeglaste ja kiirete süsivesikute olemasolust. Ja me teame ka, et kiired tekitavad veresuhkru taseme järsu hüppe, mida diabeetik ei tohiks lubada. Kuidas aga sõbruneda süsivesikutega? Kuidas neid raskeid tooteid allutada ja veenduda, et need tooksid kehale kasu, mitte ei kahjustaks seda? Ainult tarbitud süsivesikute vajaliku määra arvutamine on keeruline, kui neil kõigil on erinev koostis, omadused ja kalorsus. Selle raske ülesandega toimetulekuks on toitumisspetsialistid leiutanud spetsiaalse leivaüksuse. See võimaldab teil kiiresti arvutada mitmesuguste toitude süsivesikuid. Nimi võib olla ka erinev, olenevalt allikast. Sõnad "asendus", "tärklis. ühik "ja" süsivesikud. ühik ”tähendavad sama asja. Lisaks kasutatakse sõnakombinatsiooni "teraühik" asemel lühendit XE. Tänu kasutusele võetud XE süsteemile on paljudel diabeeti põdevatel inimestel, eriti insuliinihaigetel, ja just neil, kes jälgivad kaalu või kaotavad kaalu, muutunud süsivesikutega suhtlemine, arvutades täpselt enda päevaraha. XE-süsteemi on lihtne hallata. Saate asjatundlikult koostada oma igapäevase menüü. Niisiis, üks XE on 10-12 grammi seeditavaid süsivesikuid. Ühikut nimetatakse leivaühikuks, kuna täpselt kui palju ühes leivatükis leidub, kui lõikate tervest leivast umbes 1 cm paksuse tüki ja jagate selle kaheks osaks. See osa võrdub HE-ga. Selle kaal on 25 grammi. Kuna ChE süsteem on rahvusvaheline, on väga mugav navigeerida mis tahes maailma riigi süsivesikutoodete järgi. Kui kuskil on tähise XE jaoks veidi erinev näitaja, umbes 10-15 g, on see lubatud. Lõppude lõpuks ei saa siin olla täpset arvu. XE abil ei saa te toitu kaaluda, vaid määrate süsivesikute komponendi lihtsalt silma järgi. XE ei ole ainult leiva määratlus. Sel viisil saate mõõta süsivesikuid kõigega - tasside, lusikate, tükkidega. Kui teil on seda mugavam teha. Kuidas XE õigesti lugeda? Võib-olla esimesed kaaluvad maiustusi, sest need on kõige salakavalam toit. Üks supilusikatäis granuleeritud suhkrut sisaldab 1XE. Tuleb meeles pidada, et peate magusat sööma alles pärast peamist söögikorda. Nii et äkilisi insuliinihüppeid ei toimu. Nii populaarses ja paljude poolt armastatud magustoidus nagu jäätis sisaldab üks portsjon 1,5-2 XE (kui see on 65-100g portsjon). Kuigi kreemjas jäätis sisaldab rohkem kaloreid, on see parem kui popsiclejäätis. see sisaldab rohkem rasva, mis takistab süsivesikute liiga kiiret imendumist. Suhkruid popsikeses on palju. Selleks, et teada saada, kui palju XE on vorstides või banaanides, kasutage lihtsalt meie tabelit või laadige see sellel lingil tasuta alla. (Wordi vorming) Leivaühikute tabel erinevates toodetes Diabeetikute jaoks peaks leivaühikute tabel alati käepärast olema, sest ta peab täpselt teadma tarbitavate toodete suhkruhaiguse leivaühikuid. Allpool on täielik tabel ühikute kohta 1. ja 2. tüüpi diabeetikutele.. Leivaühikud ja glükeemiline indeks on süsivesikute toidu olulised parameetrid Suhkruhaigusega patsiendid peaksid hoolikalt jälgima leivaühikuid ja toiduainete glükeemilist indeksit. Hea söömine aitab vähendada diabeedi komplikatsioonide riski ja vähendada ravimite annuseid. Sellisel juhul on oluline teada, milliseid süsivesikuid eelistada ja millised tuleks välja jätta. Eriti diabeetikute jaoks on süsivesikute mõõtmiseks tavapärane üksus, mida nimetatakse leivaühikuks. Samuti peate arvestama ajaga, mis kulub erinevate süsivesikute lagundamiseks. Mõned neist suurendavad dramaatiliselt veresuhkru taset, teised aga järk-järgult. Süsivesikute lagunemiskiirus määratakse glükeemilise indeksiga. Sellest artiklist leiate nii kasulikke tootetabeleid kui ka kommentaare nende õigeks kasutamiseks. Mis on leivaühik (XE) Leivaühik (süsivesikute ühik) on mõõt, mida kasutatakse toidus sisalduvate süsivesikute koguse hindamiseks. 1 ühik leiba võrdub 25 g leivaga. See on pool 1 cm paksust rukkileivatükki, mis sarnaneb pildil olevaga: 1 ühik leiba sisaldab 10 g seeditavaid süsivesikuid, mis vastab 10 g puhtale suhkrule. Mõnest allikast leiate teise samaväärse. 1 XE = 12 g süsivesikuid. See kogus sisaldab 2 g mitteseeditavaid süsivesikuid, mis ei mõjuta suhkru taset. Seetõttu kasutame segaduste vältimiseks valemit: 1 XE = 10 g süsivesikuid Leivaühikute abil saab mõõta mis tahes toodet, mis sisaldab süsivesikuid. Teatud toodetes on juba valmis tabelid, milles on arvutatud teraviljaühikute arv. Pakume neist kahte. Tabelis 1 on esitatud leivaühikute arv mõnes toidutoodetes 100 g toote kohta. Näiteks 100 g viinamarjas 1,25 XE ja 100 g täisterajahust leivas - 3,33 XE. Selleks, et oleks mugav arvestada mitte ainult leivaühikute, vaid ka glükeemilise indeksiga, on kõrge, keskmise ja madala glükeemilise indeksiga toidud tähistatud värviga. Analüüsime seda parameetrit veidi üksikasjalikumalt.. Leivaühikute tabel nr 1 Tabel 2 on kodus kasutamiseks mugavam. Näiteks kui peate õhtusöögiks sööma mitte rohkem kui 1,5 XE süsivesikuid, siis võite valida 5 tk. kreekerid ja 0,5 tassi keefirit. Leivaühikute tabel nr 2 Alguses võivad kõik need arvutused tunduda väga ebamugavad ja keerulised, kuid mõne aja pärast saab sellest harjumus ja te ei pea tabeleid kasutama.. Leivaühikud ja insuliini annuse arvutamine I tüüpi diabeediga inimeste insuliinidoosi arvutamiseks on vaja leivaühikut. 1 XE omastamiseks on vaja 1-2 ühikut insuliini. Kuid kehal on individuaalseid omadusi, mis on seotud paljude teguritega - kõhunäärme rakkude kahjustuse määr, tema enda insuliini kogus, kui hästi see toimib, keha rakkude tundlikkuse aste insuliini suhtes, ravimi kvaliteet jne. Seetõttu on piisava annuse insuliini valimine kunst, mida peavad valdama nii raviarst kui ka patsient ise.. Muide, II tüüpi diabeediga inimestele on konkreetse toote leivaühikute arvu mõistmine väga kasulik. Fakt on see, et 1 XE suurendab veresuhkru taset 1,5-2 mmol / l (ja mõnel diabeetikul veelgi rohkem). Seega, arvutades, kui palju XE-d on söödud, saate prognoosida veresuhkru ligikaudset tõusu. Nende tabelite abil saate koostada ka päeva dieedi. Ainus, mida tuleb meeles pidada, on see, et II tüüpi diabeetikud ei tohiks süüa kõrge süsivesikute sisaldusega toite, vaid ainult madala süsivesikute sisaldusega dieeti! Kuna insuliinisõltlastel on suhkruvastane kiire relv - insuliinisüstid, II tüüpi diabeetikutel aga mitte. Pillid, mida nad võtavad, on kerge, hilinenud toimega ega mõjuta alati otseselt veresuhkrut. Muidugi ei piirdu elu ainult koduse toiduga. Diabeedihaige võib õhtusööki pidada näiteks peol. Õnneks on olemas spetsiaalsed kalkulaatorid, mida saate hõlpsalt Internetist leida. Need aitavad teil arvutada leivaühikuid toidus, mida kavatsete süüa. Täpsema loendamise jaoks on parem hoiduda mitmekomponendilistest roogadest.. Mis on glükeemiline indeks (GI) Glükeemiline indeks on kõigi süsivesikuid sisaldavate toiduainete lagunemiskiiruse lühenemine võrreldes glükoosi lagundamise kiirusega.. Glükoosi lagunemise kiirust võetakse standardina: GI glükoos = 100% Mida kõrgem on toidu glükeemiline indeks, seda kiiremini see laguneb ja tõstab veresuhkru taset. Seetõttu tuleks II tüüpi diabeediga inimese toidust välja jätta kõrge GI-ga toidud ja nende tarbimine peaks piirduma I tüüpi diabeediga inimestega.. Vaatame, mis juhtub insuliiniga suhkrut sisaldavate toitude söömisel. Näiteks sõite paar magusat kommi. Magusate inimeste glükeemiline indeks on lähedane 100-le, nii et veresuhkur tõuseb peaaegu koheselt. Terved inimesed hakkavad kohe tootma suures koguses insuliini. Ja tal, nagu me teame, on võime talletada maksa ja lihastesse glükogeeni kujul glükoosi ning rasvkoesse rasva. Lisaks stimuleerib insuliin nälga, mistõttu kommide "näksimine" ei rahulda teie nälga pikka aega. Paar sellist "suupistet" päevas hävitab teie dieedi. Seetõttu on kõrge glükeemilise indeksiga toidud ülekaalulistele inimestele vastunäidustatud.. Ja siin on tegelikult glükeemiliste indeksite tabel ise. Selles olevad tooted on paigutatud selle parameetri kasvavas järjekorras. Uurige ja tehke järeldused. Seega süües madala süsivesikute sisaldusega ja madala glükeemilise indeksiga toite, on suhkru normaalses vahemikus hoidmine palju lihtsam. Õige arvutamise jaoks vajate köögikaalu, kalkulaatorit ja tabeleid. Söö õigesti ja hoolitse oma tervise eest! Lisateavet madala süsivesikusisaldusega dieedi ja suhkruasendajate kohta leiate siit. Diabeetikute leivaühikute tabel! Kuidas XE õigesti lugeda? Mis on leivaühik - XE laud? Leivaühik on mõõt, mida kasutatakse toidus sisalduvate süsivesikute hulga mõõtmiseks. Esitatud kontseptsioon võeti kasutusele just selliste suhkurtõvega patsientide jaoks, kes saavad insuliini oma elutähtsate funktsioonide säilitamiseks. Rääkides leivaühikutest, pöörake tähelepanu asjaolule, et: see on tavapärane tähis, mille saab menüü koostamisel aluseks võtta ka suurepärase tervisega inimesed; on olemas spetsiaalne tabel, kus need näitajad on märgitud erinevate toiduainete ja tervete kategooriate kohta; leivaühikute arvutamist saab ja tuleks teha käsitsi enne toidu söömist. Arvestades ühte teraühikut, pöörake tähelepanu asjaolule, et see on võrdne 10 (välja arvatud toidukiud) või 12 grammi. (võttes arvesse ballasti komponente) süsivesikud. Samal ajal vajab see keha kiireks ja probleemideta assimilatsiooniks 1,4 ühikut insuliini. Hoolimata asjaolust, et leivaühikud (tabel) on avalikult kättesaadavad, peaks iga diabeetik teadma, kuidas arvutused toimuvad, samuti kui palju süsivesikuid on ühes leivaühikus.. Teraviljaühikute arvutamine ja kasutamine Esitletud kontseptsiooni tutvustamisel võtsid toitumisspetsialistid aluseks kõigile tuntud toote - leiva. Kui lõikate musta leiva pätsi või tellise tavalisteks (umbes ühe cm paksusteks) tükkideks, siis pool saadud tükist kaalub 25 grammi. võrdub ühe teraühikuga toidus. Sama kehtib näiteks kahe Art. l. (50 gr.) Tatar või kaerahelbed. Üks väike õuna või pirni vili on sama palju XE. Leivaühikute arvutamist saab diabeetik iseseisvalt läbi viia, saate ka pidevalt tabelitega tutvuda. Lisaks on paljudel arvutuste arvutamine võrgukalkulaatorite abil või toitumisspetsialisti menüü eelnevalt väljatöötamine palju lihtsam. Sellise dieedi korral on ette nähtud, mida täpselt peaks diabeetik sööma, mitu ühikut konkreetne toode sisaldab ja milliste söögikordade suhtega on parem järgida. On väga soovitatav pöörata tähelepanu asjaolule, et: 1. tüüpi diabeediga patsiendid peavad sõltuma XE-st ja olema eriti ettevaatlikud nende lugemisel, sest see mõjutab insuliini päevaannuse arvutamist; eriti puudutab see lühikese või ülilühikese toimega hormonaalse komponendi sissetoomist. Mida tehakse vahetult enne söömist; 1 XE suurendab suhkru kogust 1,5 mmol kuni 1,9 mmol. Seetõttu peaks arvutuste lihtsustamiseks alati olema leivaühikute tabel.. Seega peab diabeetik teadma, kuidas leivaühikuid kokku lugeda, et säilitada veresuhkru optimaalne tase. See on oluline 1. ja 2. tüüpi haiguste korral. Eeliseks on see, et selgitades, kuidas õigesti arvutada, saab kasutada veebikalkulaatorit koos käsitsi arvutustega.. Kui palju XE-d on vaja diabeedi korral? Päeval peab inimene kasutama 18-25 leivaühikut, mis tuleb jagada viie kuni kuue toidukorra vahel. See reegel on asjakohane mitte ainult I tüüpi diabeedi, vaid ka II tüüpi diabeedi puhul. Neid tuleb arvutada järjestikku: hommiku-, lõuna- ja õhtusöögiks. Nendel söögikordadel peaks olema kolm kuni viis leivaühikut, pärastlõunaste suupistete puhul üks kuni kaks ühikut, et välistada negatiivset mõju inimese veres glükoosisisaldusele.. Ärge tarbige rohkem kui seitset leivaühikut ühe toidukorra kohta.. Diabeedihaigetele on oluline, et enamik süsivesikuid sisaldavatest toiduainetest võetaks päeva esimesel poolel.. Rääkides suhkruhaiguse leivaühikutest, pööravad nad tähelepanu asjaolule, et kui teil õnnestub tarbida rohkem kui plaanitud, siis peaksite pärast söömist veidi ootama. Seejärel sisestage väike kogus insuliini, mis välistab veresuhkru muutuste tõenäosuse. Tabel XE võimaliku kasutamise kohta erinevat tüüpi inimestele Raske füüsilise töö või alakaalulised isikud 25–30 XE Normaalse kehakaaluga isikud, kes teevad mõõdukat füüsilist tööd 20–22 XE Normaalse kehakaaluga isikud, kes teevad istuvat tööd 15-18 XE Tüüpiline diabeetik: üle 50-aastane, füüsiliselt passiivne, KMI = 25-29,9 kg / m2 12–14 XE Isikud, kellel on rasvumisaste 2A (KMI = 30-34,9 kg / m2) 50 aastat, füüsiliselt passiivne, KMI = 25-29,9 kg / m2 10 XE Isikud, kellel on 2.B astme rasvumine (KMI 35 kg / m2 või rohkem) 6–8 XE Probleem on selles, et te ei saa seda teha liiga sageli ja kasutada enne sööki korraga rohkem kui 14 U insuliini (lühike). Sellepärast on väga oluline ette mõelda ja arvutada, mida patsient 2. tüüpi diabeedi korral päevas tarbib. Kui söögikordade vahel on suhkrutase optimaalne, võite süüa midagi 1 XE koguses ilma insuliini manustamiseta. Ärge unustage, et diabeetikute leivaühikute tabel peaks alati käepärast olema.. Toit, mida saab tarbida ja mida tuleks vältida Kõik need toidud, mida diabeetik võib või vastupidi ei tohiks tarbida, väärivad erilist tähelepanu. Kõigepealt peate tähelepanu pöörama jahutoodetele. Diabeetik võib kasutada kõiki nende sorte, mis pole rikkad. Siiski tuleb meeles pidada, et: kõige madalamad näitajad on Borodino leivas (umbes 15 grammi) ja jahus, pastas; suurimat leivaühikute suhet iseloomustavad pelmeenid ja kodujuustuga pannkoogid, seetõttu ei soovitata neid dieetidesse lisada; ei ole soovitatav kombineerida jahu kategooria tooteid sama söögikorra ajal. Teraviljadest ja teraviljadest rääkides pööravad eksperdid erilist tähelepanu tatra ja kaerahelbedele. Tuleb meeles pidada, et vedelat putru iseloomustab kiirem imendumine. Sellega seoses on kõrge suhkrusisaldusega soovitatav keeta paksu putru ja madala suhkruga näiteks manna. Selle nimekirja kõige vähem soovitavad toidud on konservherned ja noor mais.. 3 - 5 XE 2 XE 6–7 XE 2 XE 3 - 4 XE 1 -2 XE Märkides kasutatud toodete kõiki omadusi, ei saa tähelepanu pöörata kartulile ja eriti keedetud kartulile. Üks keskmise suurusega kartul on üks XE. Kartulipuder vees tõstab suhkrutaset kiiresti, terve keedetud kartul aga suhkrutaset aeglasemalt. Praetud nimi toimib veelgi aeglasemalt. Ülejäänud juurköögiviljad (porgandid, peet, kõrvits) võidakse dieeti lisada, kuid kõige parem on kasutada värskeid nimesid. Piimatoodete loendis on kõige soovitavamad tooted, mida iseloomustab madal rasvaprotsent. Sellega seoses peate näiteks loobuma täispiima kasutamisest. Kuid iga päev võite kasutada klaasi keefirit, väikest kogust värsket kodujuustu, millele võib lisada pähkleid ja muid tooteid (näiteks ürte).. Peaaegu kõik marjad ja puuviljad on soovitatav ja vastuvõetav suhkruhaiguse korral. Kuid kuna need, nagu kaunviljad, sisaldavad palju süsivesikuid, on nende suhkrusisalduse vältimiseks soovitatav nende suhet reguleerida. Kui menüü on koostatud õigesti, saab diabeetik ohutult süüa puuvilja- ja marjamagustoite, nautides poekompvekide asemel maasikaid. Arstid soovitavad süüa maasikaid, kirsse, karusmarju, punaseid ja musti sõstraid. Mõelge siiski magusa kirsi, kirsi viljadele. Mitu ühikut leiba need sisaldavad? On väga oluline eelnevalt kindlaks teha, olles spetsiaalse tabeli läbi lugenud. Samuti on oluline: keelduda ostetud mahlade ja kompottide kasutamisest, kuna neis on säilitusaineid ja muid kahjulikke koostisosi; jäta dieedist välja maiustused ja maiustused. Aeg-ajalt saate kodus valmistada õunakooke, kukleid, neid hiljem mõõdukalt kasutades; kala ja lihatooted ei kuulu XE arvestuse alla, kuna need ei sisalda süsivesikuid. Liha või kala ja köögiviljade kombinatsioonid on aga juba põhjus esitatud näitajate arvutamiseks. Seega peab iga diabeetik teadma kõike leivaühikute ja nende arvutamise kohta. See indikaator aitab säilitada optimaalset veresuhkru taset ja minimeerida komplikatsioonide tõenäosust. Seetõttu ei tohiks mingil juhul unarusse jätta leivaühikute õigeaegset lugemist.. Metformiin kehakaalu langetamiseks - kuidas võtta, hind, ülevaated Kolesterooli mõõtühikud ja nende teisendamine Oakarbid: kasulikud omadused, vastunäidustused, kasu ja kahju D-vitamiin ei ole mitte ainult vitamiin, vaid ka hormoon, kuna inimkeha rakud sisaldavad vastavaid retseptoreid. Selle puudus võib negatiivselt mõjutada enamikku süsteeme ja elundeid.


imemine, sitapea, löök, ass fuck, buttfuck, buttfucking, blowjob, perse suhu, päraku-, analfuck, analtoy, tool


text: Põhjavint |Põhjavint| |Kaitsestaatus| |Taksonoomia| |Ladinakeelne nimetus| |Fringilla montifringilla Linnaeus, 1758 Sisukord Levila[muuda | redigeeri lähteteksti] Põhjavint on levinud Euraasia metsavööndi põhjaosas Skandinaaviast kuni Ida-Siberini. Põhjavint on rändlind. Ta talvitub Euroopa lääne-, kesk- ja lõunaosas, Põhja-Aafrikas, Pakistani ja India põhjaosas, Hiinas ja Jaapanis. Rände ajal satub regulaarselt Alaskale, kus võib jätkata oma teekonda lõunasse kuni USA lääneosani. Esinemine Eestis[muuda | redigeeri lähteteksti] Eestis on põhjavint kõikuva arvukusega harv haudelind ja sage läbirändaja. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 5–50 paarile, talvist püsiarvukust 10–500 isendile[2]. Talvel tegutseb põhjavint üksikult või väikeste salkadena. Teda võib kohata talvel linnas toidumajakeste juures. Põhjavint saabub märtsi lõpul või aprilli algul, rohkearvuline läbiränne kestab mai alguseni. Sügisene läbiränne algab septembris, muutub rohkearvuliseks septembri lõpul ja oktoobri algul, ja lõpeb novembris. Välimus[muuda | redigeeri lähteteksti] Linnu üldpikkus on 14–16 cm, kehakaal 20–25 g. Kõigis sulestikes erineb metsvindist roostekollase või oranži rinna- ja õlasulestiku ning valge päranipuala poolest. Häälitsused[muuda | redigeeri lähteteksti] Lennuhäälitsused on kanepilinnu häälitsuse laadne jäk ning iseloomulik venitatud kääksuv djääk. Põhjavindi laul on ürisev džrrrrr, see on rohevindi territooriumihüüu sarnane, kuid ilma tõusva lõputa. Harva esinev lauluvariant on urvalinnu lennuhäälitsuse sarnane sädistav tšetšetšetšetše. Pesapaigas võib kuulda ka teisi hääli. Elupaik[muuda | redigeeri lähteteksti] Asustab taigavööndi põhjaosa ja metsatundra soiseid metsi ja kaasikuid, eriti arvukas on ta mägikaasikutes. Pesitsemine[muuda | redigeeri lähteteksti] Pesa on metsvindi omast pisut suurem ja rohmakam ja paikneb tavaliselt kasel. Põhjavindi pesi on Eestis leitud kasel, kuusel ja lepal. Kuusel on pesa sageli oksal tüvest eemal, lehtpuudel paikneb enamasti vastu tüve. 5–7 munaga kurna on Eestis leitud mais ja juunis. Need sarnanevad metsvindi munadega, ent on rohekama põhitooniga ja peenema ning kahvatuma mustriga. Emaslind haub neid umbes 12 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanuselt. Põhjavint võib pesitseda ka pesakastis. Väljaspool pesitsusaega võib moodustada suuri parvesid, mõnikord koos metsvintidega. Toitumine[muuda | redigeeri lähteteksti] Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - BirdLife International (2004). Fringilla montifringilla. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Välja otsitud 30. jaanuaril 2010. - "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008". Hirundo, 1/2009. Eesti Ornitoloogiaühing. (PDF) - Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 504-505 |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Põhjavint|


Kannatada saanud naise sõnul käis ta ööklubis ja oli joonud paar kokteili. Seejärel võttis ta klubi eest takso ja soovis edasi teise ööklubisse minna. Neiu küsis taksojuhilt, kui palju sõit maksma läheb. Kui taksojuht ütles neiule oodatust suurema summa ja nõudis taksojuhilt taksomeetri tööle panemist, keeldus taksojuht seda tegemast, vahendavad TV3 Seitsmesed Uudised. Neiu esimene põhjus paanikaks oli aga siis, kui taksojuht hakkas sõitma oodatust teises suunas. "Taksojuht sõitis teises suunas, ma küünitasin tagaistmelt töötõendi järgi, et seda teistpidi keerata. Taksojuht haaras mul juustest kinni ja hoidis mind sõidu ajal juustest kinni," selgitab kannatanu. Sealt edasi läks neiu ja taksojuhi vahel rüseluseks. Takso peatus Kalev Spa taga olevas parklas ja jäi seal seisma. Hirmunud tütarlaps taipas autouksed seestpoolt lukku panna ja taksojuht ei saanud enam tüdrukule ligi. Samal ajal helistas tüdruk politseisse ning marru läinud taksojuhi peatas politsei. Poltisei viis tüdruku haiglasse, kus neiul fikseeriti kehavigastused, mis olid tõendiks kohtus. Kannatanu sõnul sai taksojuht üle 700 euro suuruse rahalise karistuse. Politsei- ja piirivalveameti kesklinna jaoskonna juhi Kaido Saarniit sõnas, et füüsiline vägivald on pigem harv juhtum ning pigem pöörduvad taksojuhid politsei poole arve maksmata jätnud klientide pärast. Loost selgub, et ühe pealinna tuntud taksofirma all tegutsev vägivaldne juht saab aga vajadusel oma tööd edasi teha, sest Eestis puudub seadus, mis võimaldaks taksojuhil kutsejuhitunnistuse ära võtta või tema tööd piirata. Tallinna linnatranspordiameti linnatranspordi osakonna juhataja Ruht Pärna sõnul on lahendusi oodata sügisel jõustuvast ühistranspordiseadusest, mis kohustab juhte omama teenindaja kaarte, mida hakkab väljastama vaid kohalik omavalitsus. Seejärel tekib parem võimalus taksojuht vastutusele võtta ja tema tegutsemist piirata.


(10) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb üle anda ohtlike jäätmete kogumispunktis (jäätmejaamas) või vallavalitsuse poolt määratud ajal korraldatud ohtlike jäätmete kogumisringi peatuskohas, millest vallavalitsus teavitab vähemalt 2 nädalat enne kogumisringi läbiviimist.