text: Filmikunst ehk kinematograafia (vanakreeka keeles κίνημα kìnema ja γράφειν gràphein ehk 'liikumise talletamine') on kunstiliik, mille alla kuuluvad kunstiteosed on filmid. Filmikunsti olemuses Film kui kunstivaldkond esitab väljakutse tavapärasele kunstile ja selle vastuvõtu põhimõtetele. Tehnika ja tehnoloogiline tootmine on vastuolus traditsioonilisele kunstile omaste tunnustega – ainukordsuse, originaalsuse ja psühholoogilisusega. Lisaks sellele sisaldavad klassikalised kunstiteosed alati nn transtsendentaalset mõõdet. See on püüe mõtestada teose tähendust ja sügavamat ideed, mis asub väljaspool meelelise tunnetuse sfääri ja on tabatav mõtlemist või aru rakendades. Moodsat tehnoloogiat iseloomustab aga seriaalsus, mitmuslikkus ja anonüümsus. Saksa mõtleja Walter Benjamin (1892–1940) arvates ohustavad need tunnused kunstiteoste "aurat" – aja ja ruumi unikaalsust ning sellega seotud müütide transtsendentaalsust, mis on alati lahus materiaalsest maailmast. Filmi emotsionaalne efekt tuleneb liikumisest – vaataja on sellesse liikumisse haaratud ning vaataja suhe liikumisse ei ole staatiline mõtlikuks sundiv; niisugune dünaamika avaldub nii filmimeediumi omapäras kui ka teisenenud vastuvõtus. Sellised põhimõttelised erijooned teevad filmist ühe esinduslikuma moodsa kunsti vormi. Filminarratiivi vormid Filmikunsti sajandipikkuse ajaloo vältel on domineerivad stiilivõtted ja vormid olnud paljuski seotud masskultuuri ja meelelahutusega. See ongi nn klassikaline-realistlik Hollywoodi filmimudel, mille olemuseks on 19. sajandi romaanitehnika ja näitlemismeetodid. Filmikunsti lühike ajalugu on alternatiivide otsimine sellele domineerivale jutustamis- ja näitlemismudelile. Filmikunsti areng ongi seotud alternatiivsete jutustamisvõimaluste otsimise ja kehtestamisega. Näited: avant-garde filmid – näiteks 20. sajandi alguse futuristlikud, ekspressionistlikud, sürrealistlikud katsetused, mis uurisid äsja kasutusele võetud meediumi võimalusi ja filmi suhet teiste kunstivaldkondadega. Neid eksperimente iseloomustab narratiivse põhjuslikkuse eitamine. Näiteks prantslase Fernard Légeri eksperimentaalset filmi "Ballet Mécanique" ("Mehaaniline ballett") võib pidada modernistliku avangardi võtteid koondavaks antoloogiaks; modernistlik film – Sergei Eisenstein, Yasujirō Ozu, Marguerite Duras, Robert Bresson jt, kelle filmides on esiplaanil ruumiliste ja ajaliste kategooriate uurimine. Nende kategooriatel on koos narratiiviga filmi ülesehitav roll; kunstiline film – Federico Fellini, Ingmar Bergman, Luchino Visconti, Michelangelo Antonioni, François Truffaut jt, kelle teoseid iseloomustab süvenemine inimpsühholoogia keerulistesse labürintidesse ning narratiivi allutamine oma autorinägemusele ja väljenduslikkusele. Žanrid Filmide jaotus žanrideks on nende liigitamine teemade järgi ehk selle järgi, millest film on: dokumentaalfilmid on dokumenteeritud sündmustest, armastusfilmid armastusest jne. Žanride alla kuuluvaks võib lugeda ka ekraniseeringut, samas võib ekraniseeringuid viia erinevate filmižanride alla. Žanr erineb stiilist selle poolest, et erinevaid stiile saab rakendada erinevatele žanritele. Samuti on võimalik žanride kombineerimine, näiteks ulmeseiklusfilm või õuduskomöödia. Dokumentaalfilm Dokumentaalfilm Poliitiline dokumentaalfilm Muusikafilm Propagandafilm Animafilm ehk multifilm Joonisfilm Anime Hentai Nukufilm Lamenukufilm 3D raalanimafilm flash – vektorgraafiline animafilm Piksillatsioon ehk inimese animeerimine Mängufilm Dokumentaaldraama Draamafilm Eksperimentaalfilm Fantaasiafilm Komöödiafilm Kriminaalfilm Kunstfilm Lühifilm Melodraama Märul (action-film) Muusikalfilm Poliitiline film Pornofilm Põnevusfilm Road movie (teekonnafilm) Romantiline film Seiklusfilm vestern Sõjafilm Triller Poliitiline põnevik Psühholoogiline põnevik Tummfilm Ulmefilm Õudusfilm Muusikavideo Reklaamfilm Stiilid Filmi stiil on rühm tavasid, mida filmitegijad kasutavad, et lisada oma töödesse köitvust, tähendusrikkust või sügavust. See võib puudutada filmi mis tahes aspekti: dialoogi, operaatoritööd, suhtumist-hoiakut. Kuigi osa stiile on tihedalt seotud konkreetse žanriga, saab iga stiili rakendada igale žanrile: näiteks võib välja tulla sürrealistlik seiklusfilm. Avant garde Ekspressionism Film noir Formalism Küberpunk New Wave (Uus Laine) No Wave Psühhoanalüüs Punk Remodernism Romantism Sotsialistlik realism Strukturalism Sürrealism Uusrealism Filmifestivalid Animated Dreams Armastus ja Anarhia Berliini filmifestival Cannes'i filmifestival Kinobuss Matsalu Loodusfilmide Festival Pula filmifestival Pärnu Antropoloogiafilmide Festival Rotterdami filmifestival Sundance'i filmifestival Tallinna Pimedate Ööde Filmifestival Tartu Maailmafilm Veneetsia filmifestival Filmiauhinnad Eesti Filmiajakirjanike Ühingu Aasta filmi auhind Kuldgloobus Kuldkaru Kuldlõvi Kuldpõrnikas Kuldne Palmioks Oscar Vaata ka Filmi mõisteid Filmi ajalugu Filmide loend Eesti filmikunst Eesti filmide loend Seriaalide loend Režissööride loend Filminäitlejate loend Filmioperaatorite loend Filmiprodutsentide loend Stsenaristide loend Filmitegelaste loend BBC 100 parimat 21. sajandi filmi Kirjandus Olev Remsu "Filmidraamatehnika". Tartu Ülikooli kirjastus, 2016 bg:Кинофилм gv:Filmyn


source: fineweb

text: Geovisualiseerimine |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Geovisualiseerimine ehk geograafiline visualiseerimine viitab visualiseerimisele, kus kasutatakse ruumiandmete analüüsimiseks mitmesuguseid tööriistu ja tehnikaid, näiteks kaardid, 3D vaated, kokkuvõtvad kaardid ja tabelid, ajalised vaated ja võrgustiku suhete skeemid.[1] Nende andmete hulgas, millega tänapäeval ühiskond kokku puutub, on oluline koht ruumiandmetel. Nende visualiseerimine ongi geovisualiseerimine. Väga tihti on need keerulise struktuuriga, mis võib visualiseerimise keerukaks muuta. Mõnikord nõuab see kaartide või 3D-vaadete kasutamist, kus vähemalt kaht mõõdet kasutatakse ruumi näitamiseks. See on erinev informatsiooni visualiseerimisest, kus tegeletakse abstraktsete andmetega. See piirab andmete ajaliste ja temaatiliste komponentide kujutamise võimalusi. Tänapäevases geovisualiseerimise tarkvaras võivad andmed olla esitatud niihästi traditsiooniliste kartograafia tehnikate (värvuste, tekstuuri, sümbolite ja diagrammide) kui selliste moodsate tehnikate abil nagu animatsioon ja interaktiivsed 3D-vaated. Kaartide tegemisel kasutatakse kombineeritud mittegeograafilise visualiseerimise tehnikaid, näiteks hajutatud punkte või paralleelseid koordinaate. Geovisualiseerimise standardiks on saanud mitme interaktiivse vaate kasutamine, mis on andmete saamiseks omavahel seotud. Sellegipoolest on veel lahendamist vajavaid probleeme, näiteks geovisualiseerimise tööriistade hulga suurenemine ja nende kasutatavus.[2] Nii geovisualiseerimine kui ka sellega seotud suunad, teaduslik visualiseerimine[3] ja informatsiooni visualiseerimine, rõhutavad pigem teadmiste tõlgendamisele kui teadmiste talletamisele ja informatsiooni vahetusele[4]. Sellest tulenevalt annab geovisualiseerimine ruumilist informatsiooni inimesele edasi arusaadavalt, samas võimaldab andmete uurimist ja aitab otsustada[3][5][6]. Traditsioonilisi staatilisi kaarte saab uurida üksnes piiratud ulatuses. Geoinfosüsteem ja geovisualiseerimine võimaldavad luua interaktiivseid kaarte, sealhulgas uurida kaardikihte, vähendada, suurendada ja muuta kaardi välimust, seda kõike tavaliselt juba arvuti ekraanil[7]. Geovisualiseerimine kasutab ära moodsate mikroprotsessorite võimalusi muuta kaarti ühe hetkega. Nii saavad kasutajad muuta kaardistatud andmeid käigu pealt.[3] Sisukord Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Mõistet "visualiseerimine" mainiti esimest korda kartograafia kirjanduses 1953. aastal Chicago Ülikooli geograafi Allen Philbrick artiklis. Uuendused arvutiteaduses sundisid USA Riikliku Teaduse Sihtasutust ümber defineerime mõistet 1987. aasta aruandes, kus visualiseerimist nimetati kui arvutigraafika, pilditöötlemise, arvutivisiooni, arvutidisaini erialade ja kasutajaliidese sulamit[8] ning tähtsustati teadusliku visualiseerimise nii teadmiste kui hüpoteeside loomise aspekte.[3] Geovisualiseerimine arenes uurimissuunaks 1980. aastate alguses suuresti tänu prantsuse teoreetikule Jacques Bertinile [6]. Bertini töö kartograafilise disaini ja informatsiooni visualiseerimisel jagas USA Riikliku Teaduse Sihtasutuse aruande fookust potentsiaalsel suunal nagu ”dünaamiline-visuaalne kuvamine kui pilguheit teaduslikku maailma ja dünaamiline-visuaalne kuvamine võib kangutada tunnetuslikke protsesse, et kaasa aidata teaduslikule mõtlemisele”. Seotud alad[muuda | redigeeri lähteteksti] Geovisualiseerimine on tihedalt seotud teiste visualiseerimise suundadega, näiteks teadusliku visualiseerimise[3] ja informatsiooni visualiseerimisega [4]. Omades juuri kartograafias, panustab geovisualiseerimine nendesse suundadesse kaardi kujul, kus “laialdaselt kasututakse mittegeograafilise info visualiseerimist informatsiooni visualiseerimise ja teadmiste visualiseerimise vallas”.[5] Praktilised rakendused[muuda | redigeeri lähteteksti] Geovisualiseerimine on loonud tee mitmesse päriselu situatsiooni, kus ta aitab kaasa otsuste tegemisele ja teadmiste tekkele. Järgneb nimekiri, mis võtab kokku erinevate geovisualiseerimise rakendused vastavas kirjanduses. Maastikutulekahju[muuda | redigeeri lähteteksti] Tuletõrjes kasutatakse geovisualiseerimist, et kiiresti ja füüsiliselt modelleerida topograafiat ja metsa tulekahjude korral juhtida strateegilist kustutamist. SimTable on 3D interaktiivne põlengu stimulaator, mis äratab kustutava ala ellu. SimTable kasutab arenenud arvutisimulatsiooni, et modelleerida tule liikumist erinevates oludes, k.a. kohalikus ümbruskonnas, kasutades tegelikku nõlvakallet, pinnareljeefi, tuule kiirust ja suunda, taimkatet ja teisi faktoreid. Sim Table'i mudeleid kasutati Arizona suurimas tulekahjus, Wallow' tulekahjus.[9] Metsandus[muuda | redigeeri lähteteksti] Geovisualiseerijad kasutavad Euroopa metsades CommonGis ja Visualization tööriistakomplekti (Visualization Toolkit (VTK)), et visualiseerida mahukaid ajalis-ruumilisi andmeid, mis on seotud Euroopa metsadega. Võimaldades andmeid uurida internetis ka mitte-ekspertidel. Aruanne, mis võtab selle jõupingutuse kokku “tekitab suure hulga fundamentaalseid küsimusi, mis on seotud geovisualiseerimise ja informatsiooni visualiseerimise uurimise laia alaga”.[10] Uurimismeekond on viidanud kahele suurele probleemile, geovisualiseerijate suutmatusele veenda metsandusetöötajaid geovisualiseerimise efektiivsuses ja metsandusetöötajaid usaldamatus, et võimaldada mitte-ekspertidele andmetele ligipääs „kontrollimatuks uurimiseks“. Samal ajal kui geovisualiseerijad keskenduvad geovisualiseerimise võimalusele abistada teadmiste tõlgendamisel, siis metsnikud eelistavad info edastamisel rohkem traditsioonilisi kartograafiliste esitamise vorme.[10] Arheoloogia[muuda | redigeeri lähteteksti] Geovisualiseerimine võimaldab arheoloogidel potentsiaalsete tehnikatega kaardistada väljakaevamiste keskkondi, samuti ka läheneda andmetele ja uurida arheoloogilisi andmeid kolmes mõõtmes.[11] Geovisualiseerimise arheoloogia rakendused võimaldavad arendada arheoloogia teooriat ja uurimist. Lisaks toovad uut arengut suhetesse ja koostööd arheoloogide ja arvutiteadlaste vahel.[12] Keskkonna teadused[muuda | redigeeri lähteteksti] Geovisualiseerimise tööriistad võimaldatavad paljudele gruppidele võimalusi tasakaalustada keskkonna otsuseid, võttes arvesse keerukaid vastanduvaid faktoreid, mida tuleks võtta arvesse uurides keskkonna muutusi. Geovisualiseerimise kasutajad kasutavad georeferenseeritud mudelit, et uurida keerukukaid keskkonna andmeid, võrrelda erinevaid stsenaariume ja poliitika valikuid, et selgitada välja parim.[13] Linnaplaneerimine[muuda | redigeeri lähteteksti] Nii planeerijaid kui ka avalik üldsus saab kasutada geovisualiseerimist, et avastada reaalse maailma keskkondi ja modelleerida “mis siis kui” stsenaariume, kasutades ajalis-ruumilis andmeid. Kui geovisualiseerimine eelnevatel aladel võib jaguneda kahe eri sektori vahel – erasektor, kus professionaalid kasutavad geovisualiseerimist, et uurida andmeid ja püstitada hüpoteese, ning avalik sektor, kus professionaalid esitlevad oma visuaalset mõtlemist avalikusele[7] – planeerimine keskendub rohkem kui mõni teine ala üldsuse ja professionaalide koostööle. Planeerijad kasutavad geovisualiseerimist kui tööriista, et modelleerida avalikkusele muret tekitavaid huvipakkuvaid piirkondi ja poliitikaid. Jiang et al.[7] mainis kaks näidet, kus “linna edasiarendamisel kasutatakse 3D fotorealistlikke vaateid ja dünaamilisi arvuti simulatsioone kasutatakse, et näidata võimalikku reostuse levimist aastate jooksul.” Avalikkuse interneti kasutamise laialdane levik on nõudnud selliseid koostööl põhinevaid pingutusi, mis on suurendanud avalikku kaasamist, samal ajal kui on vähenenud aeg, mis kulub planeeringute vastuoluliste otsuste üle vaidlemisele.[7] Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - ESRI Viimati vaadatud 7. oktoobril 2012 - International Cartographic Association. Commission on Visualization Viimati vaadatud 7. oktoobril 2012 - A.M. MacEachren ja M.J. Kraak, 1997. Exploratory cartographic visualization: advancing the agenda. Computers & Geosciences, 23(4), lk. 335–343 - Stuart Card, J.D. Mackinlay ja B. Shneidermann 1999. Reading in Information Visualization: Using Vision to Think. San Francisco: Morgan Kaumann Publishers - Jiang B. ja Li Z. 2005. Editorial: Geovisualization: Design, Enhanced Visual Tools and Applications. The Cartographic Journal, 42(1), lk. 3–4 - Alan MacEachren 2004. Geovisualization for knowledge construction and decision support. IEEE computer graphics and applications, 24(1), lk. 13–17 - Jiang B., Huang B. ja V. Vasek 2003. Geovisualisation for Planning Support Systems. In Planning Support Systems in Practice. S. Geertman ja J. Stillwell, (Toim.). Berlin: Springer - B.H. McCormick, T.A. DeFanti ja M.D. Brown (toim.). 1987. Visualization in Scientific Computing. Computer Graphics, 21(6). lk. 63 - KOB uudised - Andrienko, G., Andrienko, N., Jankowski, P, Keim, D., Kraak, M.-J., MacEachren, A.M., and Wrobel, S. 2007. Geovisual analytics for spatial decision support: Setting the research agenda. International Journal of Geographical Information Science, 21(8), lk. 839–857. - Watters, M. 2005. Geovisualization: an Example from the Catholme Ceremonial Complex. Archaeological Prospection, 13, lk. 282–290. - Watters, M. 2005. Review of Exploring Geovisualization , Dykes, J., MacEachren, A.M., and Kraak, M.J. (Eds.). Amsterdam: Elsevier Science, 2004. In Archaeological Prospection, 12, lk. 265–266. - Danada, J., Dias, E., Romao, T., Correia, N., Trabuco, A., Santos, C., Serpa, J., Costa, M., Camara, A. 2005. Mobile Environmental Visualization. The Cartographic Journal, 42(1), lk. 61–68.


text: Linter kirjutas pühapäeval oma Facebooki lehel, et partei Rodina, hiljuti loodud rahvusvaheline liikumine «Vene internatsionaal» ja paljud teised patriootlikud organisatsioonid kutsusid vabatahtlikke osalema Krimmis rahuvalve ja humanitaarmissioonil. Linter teatas, et ta andis üleskutsele oma allkirja ja on valmis toetama Ukraina seltsimehi. «Ma kirjutasin avalduse. Loome vabatahtlike meeskonna ühiseks puhkuseks Krimmis. Kes Euroopast tahab toetada meie seltsimehi Ukrainas ja lõõgastuda värskes õhus, kirjutage mulle. Tagame sõidukulud, toitlustuse, majutuse ja treeningu. Seisame rahu eest maailmas,» kirjutas Linter.


Vaatamata elektrikarjusele jäi Saaremaa Ökoküla ilma paarikümnest lambast(15) Eelmisel kolmapäeval murdsid hundid Lümanda vallas Põllukülas Saaremaa Ökoküla 300-pealisest lambakarjast 20 eesti tumedapäist tõugu lammast, kirjutab Saarte Hääl. “See on hundikarja töö, nii palju ei saa üksik hunt murda,” arvas Saaremaa Ökoküla tegevjuht Meelis Kuivjõgi, kelle sõnul oli nende lambakari laiali aetud. Neid loomi, kellest hundid olid söönud, oli väike osa, võrreldes sellega, kes olid maha murtud. Turvakaalutlustel olid lambad karjamaal koos veistega. Karjamaal on ka elektrikarjused ümber, aga hundi hüppevõime on päris hea, rääkis Kuivjõgi. Saaremaa Ökokülas on ka enne lambaid murtud, kuid mitte kunagi varem nii palju. Loe pikemalt Saarte Häälest.


source: wikipedia

text: Tõesus on teatav omadus, mida omistatakse propositsioonidele, väidetele, mõtetele, uskumustele jne ning ka lausetele ja lausungitele. Asju, millel see omadus võib olla, nimetatakse tõekandjateks. Selle kohta, milles see omadus seisneb, on erinevaid arusaamu, mida nimetatakse tõeteooriateks. Kas tõesus ja väärus on omistatav propositsioonidele, lausetele, uskumustele või millelegi muule, see on tõekandja probleem. Tänapäeval omistatakse tõesus ja väärus kõige sagedamini propositsioonidele. Propositsiooni koguni defineeritakse kui seda, mis võib olla tõene või väär. On siiski vaieldav, kas iga propositsioon peab olema tõene või väär. Filosoofilist huvi pakub veel, mis teeb tõekandja tõeseks (tõetagaja probleem). Formaalses loogikas on "tõene" (tavaliselt koos "vääraga") üks tõeväärtustest. Tavakeeles samastatakse sageli "tõene" ja "õige" ning "väär" ja "vale". Täpsemas keeles on tõesus ja väärus propositsiooni (või uskumuse või lause) vastavus või mittevastavus tõele, seevastu õigsus ja valesus aga teo (sealhulgas valiku või otsuse, ka uskumuse valiku või uskuda otsustamise) kooskõlalisus mingite reeglitega. Tõeteooriad Tõeteooriad on algselt vastused küsimusele tõesuse loomusest. 20. sajandist alates on loodud ka teistsuguse lähenemisega tõeteooriaid. Tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria Tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria järgi seisneb tõesus vastavuses sellele, kuidas asjad tegelikult on, (tõsiasjadele). See arusaam on vana ning esineb filosoofiliselt väljendatuna juba Aristotelesel. Tänapäeva filosoofias tõid selle käibele põhiliselt analüütilise filosoofia rajajad G. E. Moore ja Bertrand Russell. Artiklis "The Nature of Judgment" (1899) Moore veel vastavusteooriat ei poolda, pidades seda idealismi allikaks. Samal seisukohal oli Russell. Nad pooldasid tõe identsusteooriat (Moore, 1899, 1902; Russell 1904), mille järgi tõene propositsioon on identne mingi faktiga (faktid ongi lihtsalt tõesed propositsioonid). Moore'i ja Russelli variandis on propositsioonid uskumuste ja teiste propositsiooniliste hoiakute objektid ja ühtlasi esmased tõekandjad, tõesus on propositsioonide omadus, mis on lihtne ja analüüsimatu. Tõese propositsiooni uskumine on õige. Vastavusest pole tarvis rääkida. 1910. aasta paiku loobusid Moore ja Russell identsusteooriast ja võtsid omaks vastavusteooria. Asi oli selles, et nad hakkasid eitama propositsioonide olemasolus; selleni viis nad kahtlus väärade propositsioonide olemasolus. Et tõesed propositsioonid on identsusteooria järgi faktid, siis väärad propositsioonid on midagi faktide sarnast, ainult väärad, seega on nad maailmas olemas, ja seetõttu tõesed; järelikult väärasid propositsioone ei ole olemas. Vaata ka Tõde Fakt Viited Kirjandus George Edward Moore. The Nature of Judgment. – Mind, 1899, 8, lk 176–193. George Edward Moore. Truth. – J. M. Baldwin (toim). Dictionary of Philosophy and Psychology, London: Macmillan, kd 2, 1902, lk 716–718. Bertrand Russell. Meinong's theory of complexes and assumptions I, II, III. – Mind, 1904, 13, lk 204–219, 336–354, 509–524. Taastrükk: Douglas Lackey (toim). Essays in Analysis, New York: George Braziller 1973. John Dewey. The Problem of Truth, 1911. Google'i raamat Bertrand Russell. Philosophical Essays, London: George Allen and Unwin 1910 The monistic theory of truth (1910a), lk 131–146. On the nature of truth and falsehood (1910b), lk 147–159. George Edward Moore. Some Main Problems of Philosophy, London: George Allen and Unwin 1953. Richard Cartwright. A neglected theory of truth. – Richard Cartwright. Philosophical Essays, Cambridge, MA: MIT Press 1987, lk 71–93. Thomas Baldwin. The identity theory of truth. – Mind, 1991, 100, lk 35–52. Richard L. Kirkham. Theories of Truth: A Critical Introduction, Cambridge, MA: MIT Press 1992. John McDowell. Mind and World, Cambridge, MA: Harvard University Press 1994. Simon Blackburn, Keith Simmons (toim). Truth, Oxford: Oxford University Press 1999. Stewart Candlish. Identifying the identity theory of truth. – Proceedings of the Aristotelian Society, 1999, 99, lk 233–240. Julian Dodd. An Identity Theory of Truth, New York: St. Martin's Press 2000. Michael P. Lynch (toim). The Nature of Truth: Classical and Contemporary Perspectives, Cambridge, MA: MIT Press 2001. Jennifer Hornsby. Truth: The identity theory, lk 663–681. Marian David. Truth as identity and truth as correspondence, lk 683–704. Wolfgang Künne. Conceptions of Truth, Oxford: Clarendon Press 2003. Alexis G. Burgess, John P. Burgess (toim). Truth, Princeton: Princeton University Press 2011. Välislingid Michael Glanzberg. Truth, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2013. Filosoofia Loogika


Täna võivad sandid ukse taha tulla - Tartu Postimees Mardipäev on küll kümnendal novemberil ehk homme, kuid marti joostakse üks päev varem. Mardipäev on tänini elav rahvakalendri tähtpäev. Eesti rahvakalendri andmebaasi kohaselt jooksid veel 20 sajandi alguses marti pigem noormehed ja selletõttu on püha seostatud näiteks noorte meeste initsiatsiooniga ehk vastuvõtuga meeste kogukonda. Tüüpilised olid tumedasse riietatud mardid, kelle tulek tõi kaasa viljaõnne. Varem on see olnud päev, mil tuli mõistatada ja mida peeti hingedeajaga kokkukuuluvaks – hinged tulid koju, mardipäev lõpetas hingedeaja. Pika traditsioonis püsimise jooksul on mardikombestik palju muutunud ja sulatanud endasse mitmeid uusi jooni. Martidel olid seljas musta või tumedat värvi rõivad või pahupidi pööratud kasukad. Kasutati igasuguseid käepäraseid vahendeid, nagu takkusid, millest tehti habe ja juuksed, tohtu, sammalt ja oksi, millest sai valmistada maski või kasutada kostüümi juures, samuti vatti ja riideribasid. Maskid olid enamasti mõeldud näo varjamiseks ja seetõttu rohmakad ning koledad. Oluline oli varjata nägu ja muuta end täiesti tundmatuks. Ka seos tagasipöörduvate esivanemate hingedega tingis riietuse ja maskide valiku. Karvaseid rõivaid on usundi-uurijad seostanud viljakusega, eeskätt on meil teateid, et karvaste santide puhul on oodata head lambaõnne. Martidel ja kadridel olid alati ka vitsad kaasas, millega pererahvale löödi tervist, kuid ka nuheldi neid, kes olid olnud laisad: lapsi, kes lugeda ei osanud ja tüdrukuid, kellel käsitöid oli vähe ette näidata. Usundilooliselt on mardi- ja kadrivitsa seostatud eluvitsaga, mistõttu see võis olla murtud üksnes osa puude küljest - nimelt mõned puud panid inimese ja looma hoopis kiduma, üksnes kask andis igal juhul tervist. 20. sajandil hakati käima koolimajades, kohvikutes, restoranides, nii nagu 19. sajandil käidi mõisas või hiljem ka seltsimajas mardisandiks. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid tähistasid püha oma ruumides peoga, Veljesto näiteks spetsiaalsete mardikarnevalidega. Kuni viimaste aastateni on mardid visanud tuppa viljaõnne ehk visanud peoga toapõrandale viljateri, herneid, tangu või riisi, soovides viljaõnnele jätku.


1. I lisas nimetatud osalisel tuleb koos osaliste konverentsi asjakohase otsuse alusel esitatava iga-aastase ülevaatega, milles käsitletakse Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja neeldajates seotud gaaside koguseid, esitada artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 järgi.


text: Krahv Axel Julius De la Gardie (12. veebruar 1637 Stockholm — 28. mai (17. mai) 1710 Stockholm) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane, feldmarssal-leitnant (1674), Läckö ja Kuressaare krahv ja Ekholmeni vabahärra; Hiiumaa, Tarvastu, Friberg-i, Kokemäki, Autis-e ja Tullgarni härra. Ta oli aastast 1674 Rootsi riiginõunik. Eestimaa kindralkubernerina 13. juuli 1687– 4. november 1704 ajas ta kohalikku aadlit soosivat poliitikat, kehtestas Põhjasõja ajal sõjamajanduskorra ja organiseeris Rootsi sõjajõude Eestis. Teenistus enne Põhjasõda 10-aastaselt astus De la Gardie Uppsala Ülikooli. 1655. aastal sai De la Gardie Ihukaitsekompaniis kornetiks, järgmisel aastal kaardiväes majoriks. Järgmisel aastal sai ta Östergötlandi jalaväerügemendis ooberstleitnandiks. 1660. aastal asus ta teenistusse Västergötlandi ratsarügementi, kus sai ooberstiks. Samal aastal esindas ta Brahede perekonda Rootsi riigipäeval ning kandis Karl X Gustavi matuste ajal riigilippu. Peale seda reisis ta Pariisi ning kui ta mõne aasta pärast Rootsi naasis, oli ta oma kulutuste tõttu suurtes võlgades. 1664. aastal sai ta ihukaitse kaardiväes ooberstiks ning neli aastat hiljem ratsaväe kindralleitnandiks. Samal aastal tema majanduslik seis ka abielu, pärandite ja hea majandamise tõttu paranes. Teenistus kuninga õukonnas Karl XI trooniletuleku järel sai De la Gardiest üks tema lähimaid nõunikke. 1672. aastal kõneles De la Gardie ka riigipäeval, kus rääkis debatis reduktsiooni läbiviimise vastu. 1674. aastal määrati ta Soome provintsi kaitset võimaliku sõja vastu Venemaaga organiseerima. Samal aastal ülendati De la Gardie feldmarssal-leitnandiks ning määrati perioodil 1675–1677 Eestimaa, Liivimaa, Karjala, Ingerimaa, Bergslageni ja Jämtlandi kubermangude omakaitse ülemaks. Nendes ametites lasi ta mitmeid kindlustusi parandada ning lõi kohalike võimudega tihedamaid suhteid. 1676. aastal pidas ta Turus maa seisustega koosoleku, mille järel viimased lubasid kohalikke vägesid sõja korral toetada. Sõjaohu kadudes lahkus De la Gardie 1677. aasta juulis Soomest. De la Gardie mõjuvõim kuninga õukonnas kasvas ning 1682. aastal määrati ta lihtrahva probleemidega tegeleva nõukogu liikmeks. 1684. aastal määrati ta Smålandi ja Östergötlandi aadlilipkondade värbamise läbiviijaks. 1687. aastal sai ta ka reduktsioonikomisjoni liikmeks. Eestimaa kindralkuberner 1687. aasta 13. juulil määrati De la Gardie Eestimaa kindralkuberneriks, Tallinna saabus ta aga alles kolm aastat hiljem. De la Gardie näitas oma ametiaja algul üles tegevusetust, mida kritiseeris ka kuningas, väites, et De la Gardie on lasknud vaimulikel ja rüütelkonnal ise otsuseid teha. 1696. aastal aitas De la Gardie maal levinud näljahäda leevendada, käskides magasinides järgmise aasta külveperioodiks seemet koguda ning seda talurahvale jagada. 1698. aastal kuulutas ta näljahäda tekkimise põhjuste uurimiseks ning talupoegade võlgnevuste selgeks tegemiseks välja komisjoni, mille eesotsa asusid Matthias von Porten ja Engelbrecht Mannerburg. Komisjoni uurimiste käigus tuli rendimõisatel neile ette näidata mõisa vakuraamat ja rendilepingud. De la Gardie suhted talurahvaga olid veel Põhjasõja alguseski head. De la Gardie suhted Tallinna linnaga olid kehvad. Ta arvas, et linna raad kasutab oma privileege liialt ära. 1690. aastal oli tema ja rae vahel tekkinud vaidlused, kuna De la Gardie soovis, et linna kodanikud annavad oma vande Karl XI-le koos teiste seisustega Toompeal, mitte raekojas nagu vanasti. Rae ja gildide protesti peale lubas De la Gardie 7. septembril toimunud vandeandmisel rael, gildil, vaimulikel ja kooliteenistujatel see raekoja ees turul, Toompea kodanikel aga oma lossi ees anda. Selle peale saabus Stockholmist raele kiri, milles ähvardati neid karistada. Linn saatis kuninga juurde oma saadikud, kes talt vabandust palusid. De la Gardie astus vastu ka Tallinna rae soovile luua linna jalaväerügement, kuna arvas, et see välistaks linna tema enda rajatava jalaväerügemendi värbamisalast. Tegevus Põhjasõja ajal 12. veebruaril 1700 vkj alustasid Liivimaal Rootsi-vastast sõjategevust Poola-Leedu ja Saksi väed, millega algas Põhjasõda. Kevadel loodi ka De la Gardie kavandatud jalaväerügement, mille juhtimise andis ta oma pojale, Adam Carl De la Gardiele. Augustis kuulutas Rootsile sõja ka Venemaa, mille väed jõudsid Eestisse septembri algul. Septembri keskpaigas avaldas De la Gardie mitu plakatit, millega kuulutas maal välja üldise väkkekutse. Järgnevatel aastatel puhkesid maal välja mitmedi talupojarahutused, mille maha surumiseks pidi De la Gardie mässavate mõisatalupoegade juurde väeüksusi saatma. Ta andis välja ka mitu plakatit, milles keelas talupoegade vägivaldse värbamise ning manitses maarahvast sõna kuulama ning koormiseid täitma. Lisaks algatas ta maamiilitsale riietusesemete varustamise kohustuse ning viis läbi suurtükkide transportimist. 1702. aasta 14. märtsil kirjutatud kirjas kritiseeris Karl XII De la Gardied, süüdistades teda aadelkonnale alistumises ning neile liigsete leevenduste kinkimises. Seoses Rootsi välivägede Virumaale koondumisega andis De la Gardie 1703. aasta suvel välja järgmise väkkekutse plakati, mis maarahva seas vastupanu kohtas. Sama aasta septembris andis ta välja ka plakati, millega lubas Tallinna põgenevatele talupoegadele peavarju ning kaitset vägivaldse värbamise eest. 1704. aastal halvenes De la Gardie suhe Liivimaa välivägede ülemjuhataja, Wolmar Anton von Schlippenbachiga. Lisaks hakkas kuninga õukonnas levima arvamus, et De la Gardie ei ole enam oma vanuse tõttu suuteline kindralkuberener olema. Ka De la Gardie oli oma palga vähenemise tõttu soovinud ametist lahkuda, kuid oma naise veenmisel ta seda ei teinud. 1704. aasta 4. novembril eemaldati De la Gardie siiski kindralkuberneri ametikohalt, tema asemel sai viitsekuberneriks von Schlippenbach. Elu lõpus oli De la Gardie riigipäeva liige ning osales selle istungitel isegi mõni nädal enne oma surma. Axel Julius De la Gardie suri 17./28. mail 1710. Maavaldused Axel Julius De la Gardiele kuulusid maavaldused Soomes, Mandri-Eestis, Hiiumaal, Lätis ja Rootsis. Hiiumaal kuulusid talle peale oma isa surma 1652. aastal näiteks Putkaste, Suuremõisa, Kõrgessaare ja Orjaku mõisad. Axel Juliuse ajal arenes tema mõisates välja lubjapõletus. Reduktsiooni käigus kaotasid De la Gardie ja tema abikaasa suure osa oma maavaldustest ja päritud varast. De la Gardiel kuhjusid ka suured võlad, mistõttu võõrandasid tema võlausaldajad, Johan Gabriel Stenbock ja Nils Bielke Stockholmis suure osa tema vallasvarast. Elu lõpus oli De la Gardiele alles jäänud vaid mõisad Hiiumaal. Reduktsiooni ajal sattus De la Gardie ka suurtesse majanduslikesse raskustesse. Näiteks palus ta leskkuninganna Hedvig Eleonoralt majanduslikku toetust oma laste hariduse jaoks, kuna tal endal selleks raha polnud. Perekond Isa: Jakob De la Gardie (1583–1652), Rootsi väejuht ja riigitegelane Ema: Ebba Brahe (1596–1674) Axel Julius De la Gardie abiellus 1664. aastal Stockholmis vabapreili Sofia Juliana Forbusega (1649–1701), kes oli riiginõuniku ja sõjaväelase, vabahärra Arvid Forbuse ja Margaretha Boije tütar. Abielust sündisid: Adam Carl De la Gardie (1664–1721), Rootsi kindral Magnus Julius De la Gardie (1668–1741), Rootsi kindralleitnant Pontus Fredrik De la Gardie (1669–1717), Rootsi kuninga kammerhärra Esivanemad Viited Kasutatud kirjandus Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. 1960. Kelch, Christian. Liivimaa kroonika järg. Tõlkinud Ivar Leimus, Toimetanud ja registrid koostanud Kai Tafenau. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv. 2009. Jacobson, Gustaf. Axel Julius De la Gardie. Svenskt biografiskt lexikon. 1931. Lk 709. Särg, Alo. Hiiumaa mõisad. Argo. 2022 (teine trükk). Tallinna ajalugu II, 1561–1710. Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv. 2019. Vaata ka De la Gardie Välislingid Axel Julius De la Gardie korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Svenskt biografiskt handlexikon (1906), lk. 232 Nordisk familjebok (1907), lk. 60 Peter Wieselgren, Jakob Gustaf De la Gardie DelaGardiska archivet (1837), lk. 131-141 Rootsi feldmarssalid Axel Julius Põhjasõda Eesti alal Rootsi Eestimaa kindralkubernerid Sündinud 1637 Surnud 1710


text: MTA tollikorralduse osakonna juhataja Urmas Koidu sõnul polnud aktsiisikogumise eesmärgiks raha saamine riigikassasse, vaid piirijärjekordade ära kaotamine ning see eesmärk on tänaseks täidetud, vahendab ERR Uudised rahvusringhäälingu raadiouudiseid. Igapäevaselt piiri ületavate sõidukite arv on vähenenud Koidula piiripunktis üle 90 protsendi ja Luhamaal praktiliselt 100 protsenti ning kui sõiduautode piirijärjekord oli Luhamaa tollipunktis juunis kaheksa tundi, juulis kaks tundi, siis augusti esimesel nädalal keskmiselt vaid üks tund. Koidula tollipunktis on augusti alguseks piiriületuse ooteaeg aga täiesti kadunud. Lisaks on veidi rohkem kui kuuga riigile aktsiisina kogutud üle 45 000 euro.


(2) Ühismahuti kasutamine kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega jäätmevaldajate omavahelise kirjaliku kokkuleppe alusel.


Valimised Haljala ja Vihula vallas - Arvamus - Virumaa Teataja “Haiglas on gripiga eakad inimesed, kel mitu kroonilist haigust või gripp on tüsistunud kopsupõletikuga.” Rakvere haigla erakorralise meditsiini osakonna juhataja Aile Kaasik Valimised Haljala ja Vihula vallas 4. oktoober 2017, 15:02 Haljala vapp. Valimisliit Plaan A Valimisliitu Plaan A on koondunud inimesed, kellele meie elukeskkond ja kogukonnaelu kõige enam korda lähevad. Pärast 15. oktoobrit ei ole enam endisi valdu, on vaid üks uus Haljala vald. Me peame oma väljakutseks ja peamiseks eesmärgiks ühinenud vallas ühtse identiteedi tekitamist. Ainult sellisel moel saame ka võimalikult kiiresti keskenduda meile kõigile olulistele küsimustele. Innustame valla inimesi looma oma paikkondlikud külakogud. Igas suuremas külas oma, väiksematele küladele ühine piirkondlik külakogu. Külakogud peavad saama valla toimimise ja sisemise koostöö lahutamatuks osaks. Avalikustame vallale kuuluva varaga seotud tehingud. Need peavad olema avalikud ja nende sisu ning otstarbekus peavad olema selged, arusaadavad ja valla arengule soodsad. Loome kaasava eelarve uue nüüdisaegse keskkonna – e-külaeelarve. Kõigil vallakodanikel peab olema õigus ja võimalus kaasa rääkida nii kohaliku elu küsimustes kui ka ülevallaliste investeeringute üle otsustamisel. Meie uues ühinenud vallas ei tohi olla kõrvalisi paiku ning kõikide külade ja piirkondade inimesed peavad olema kaasatud otsustusprotsessidesse. Korraldame ühendvalla hariduselu selliselt, et ühtki praegust kooli ei peaks sulgema. Noored pered ei pea oma elukohta vahetama hariduselu halva korralduse või hariduskulude ebamõistliku optimeerimise tõttu. Meie valla koolid olgu isiksuse arendajad individuaalse õpetamise ja lähenemise kaudu. Haridusrahastust tuleb targalt ja efektiivselt kasutada. Volikoguesimehe kandidaat on Vello Väinsalu, pikaajalise kogemusega nii ettevõtja- kui ka omavalitsustöös, pidanud seda ametit ka Vihula vallavolikogu esimehena. Vallavanema kandidaat on Tiit Toming, Haljala valla volikogu liikme suure kogemusega, kuid ka kogemustega ettevõtlusest ja kogukonnaelu korraldamisest. Valimisliit Maheda Maheda valimisliit on kohalikes küsimustes kaasa mõelnud ja otsustamise juures olnud alates aastast 1999. Tugev toetus valimistel ja vastutustundlik valijate esindamine on tõestus sellest, et päevapoliitikast sõltumatut jõudu on väga vaja. Soovime stabiilset, läbipaistvat ja ausat valitsemisstiili jätkata ka uue ühendvalla juhtimisel. Seadusega kohalikule omavalitsusele pandud kohustuste täitmise toetamiseks ja täiendamiseks peame vajalikuks uue ühendvalla efektiivse asutuste ja ametnike struktuuri loomist ja võimekate inimeste värbamist, parandades samas avalike teenuste kvaliteeti. Samuti on meie motoks ühinevate valdade parima praktika rakendamine ühises vallas. Võtame eesmärgiks minna uue koolikompleksi ehitusega lõpuni, luua parimad võimalikud tingimused õpetajatele ja õpilastele kvaliteetse lasteaia- ja koolihariduse andmiseks ja omandamiseks, kaasata külavanemad otsustusprotsessi kohalike eestkõnelejatena. Meile on oluline parandada keskustest kaugemale jäävate vallateede seisukorda ja arendada kergliiklusteede võrku, luua tingimused kohaliku elamufondi uuendamiseks, arendada kodanikega kontakti hoidmiseks ja nende vallas toimuvaga kursis hoidmiseks operatiivselt uuenevat kodulehte, märgata ja tunnustada kohalikke ettevõtjaid. Küsimuste ja täpsustuste tarvis võib igalt meie kandidaadilt nööbist kinni võtta ja selgitusi nõuda. Maheda valimisliidu eestvedaja ja volikoguesimehe kandidaat on jätkuvalt kaheksa aastat Haljalas seda ametit edukalt pidanud Margus Punane. Vallavanema kandidaat on Meelis Kuzma, keda valija on enamasti harjunud leidma kandidaatide nimekirja lõpust. Sel korral on ta meeskonnarivis, kandmaks vallajuhtimise vastutust, milleks vajalikud omadused on Meelisel olemas. Meelis Kuzma on saanud hariduse avaliku halduse erialal, lisaks kogemuse vallavalitsuse liikmena. Mitmes tööstusettevõttes töötamisest teab ta hästi efektiivse juhtimise põhimõtteid, samas on olemas tundlik sotsiaalne närv. Lõpetame äraostetavuse ja ülereguleerimise, korruptsiooni ja raiskamise. Keeldume kvoodipagulaste paigutamisest omavalitsuse elamispindadele. Me ei luba suruda koolidesse ega lasteaedadesse sooneutraalsust, homopropagandat või muid eestlaste elujõudu pärssivaid äärmusideoloogiaid.Oleme vastu praegusele Käsmu uue sadama kavale. Sadam peab teenima ennekõike kohalikku rahvast ning olema mõistlikes mõõtmetes. Sadamakohad pole ärastamiseks, vaid teenigu ühishuve. Toetame noori peresid ja laste kasvatamist. Tõstame sünnitoetuse 1000 euroni ja anname lasterikastele peredele soodsalt elamuehitusmaad. Kompenseerime sooviavalduse alusel kuni 100% ulatuses laste füüsilist tervist tugevdavaid huviringe. Toetame pensionäridel, lasterikastel peredel ja vähekindlustatutel küttekollete renoveerimist. Tõstame vabatahtlike päästjate ja abipolitseinike tegevustoetusi. Korraldame teede korrashoiu igal aastaajal. Toetame talunikke, väikeettevõtjaid ja rannakalureid. Piirame maa ja metsa müüki välismaalastele. Kaitseme rannarahva ja kalurite huve väikesadamate arendamisel. Toetame kohalikku algatust, vabatahtlikku tegevust ja seltsiliikumist ning kultuuripärandi säilitamise ja propageerimisega seotud ettevõtmisi. Hoiame Lahemaa unikaalset pärandkultuuri ja oleme sellega eeskujuks kogu Eestile. Rakendame kohalikke rahvahääletusi-rahvaküsitlusi. Vallavanema kandidaat Leo Bergström on praeguse Vihula valla Palmse küla elanik. Ta töötab juba 23 aastat riigiametnikuna keskkonna ja kalanduse alal. Olles samal ajal ka rannakalur, on ta hästi kursis kohaliku elu ja kohalike inimeste probleemidega. Nähes tühjenevaid külasid, virelevaid külapoode, raskustes väikeettevõtjaid, lokkavat bürokraatiat, eurorahade kantimist ning korruptsiooni, liitus ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga ning kandideerib kohalikel valimistel. Valla kõige suurem väärtus on seal elavad inimesed, meie elanikud. Omavalitsuse ülesanne on korraldada kohalikku elu nii, et vallaelanikud oleksid rahul. Selleks peame esmatähtsaks elukaare teenuste kättesaadavuse tagamist: lasteaed, haridus, vaba aeg, tervishoid ja sotsiaalteenused. Nende teenuste tase ja kättesaadavus määrab valla jätkusuutlikkuse, mõjutades inimeste elukohavalikuid. Oluline on, et teenused oleksid kättesaadavad võimalikult elukoha lähedal. Näiteks on Haljala perearstikeskuse jätkamine praeguses asukohas mõistlik. Kõiki huvihariduse võimalusi ei ole võimalik aga oma vallas pakkuda ning sellisel juhul tuleks nende teenuste kättesaadavuse suurendamiseks lastevanemaid rahaliselt aidata. Kõik need teenused tuleb tagada olemasoleva eelarve tingimustes, valda mõistlikult majandades ja tasakaalukalt juhtides. Juhtimistaseme parandamist alustame juhtimiskultuuri muutmisest ja seda eelkõige vallavolikogu tasemelt – kodanikuühiskonnale ei saa olla omane kummitempli rollis vallavolikogu ega see, et vallavalitsuse otsused vormistatakse tagatubades. Vallavolikogu valib vallavanema. Vallavanemast ja tema juhitud valitsusest sõltub, kui palju ja kui sisuliselt suheldakse ettevõtjate ja külaseltsidega, vabatahtlike päästjate ja õpilaskogudega, MTÜ-de ja kogudustega, rahvatantsijate ja kalurite ühingutega. Ei ole võimalik kavandada mõistlikke tegevusi, kui ei ole suhtlust ja tagasisidet laial kandepinnal. Kuigi see on iga kodaniku põhiseaduslik õigus, ei tohiks valla asutuste juhid olla tegevad poliitikas. Volikogu töö- ja otsustusprotsesside paremaks jälgimiseks peame vajalikuks teha volikogu istungid reaalajas jälgitavaks. Reformierakonna valimisnimekiri ühendab endas eri sihtrühmi ja tegevusvaldkondi esindavaid valla eri piirkondade kodanikke. Soovime jätkata Haljala valla arendamist valgustatud, turvalise, kauni ja peresõbraliku elukeskkonnaga omavalitsuseks. Tugev Haljala vald on loodussõbralik omavalitsus, kus toetatakse külakogukondade panust elukeskkonna korraldamisel, soodustatakse ettevõtluskeskkonna arengut ning tehakse koostööd Lahemaa rahvuspargi ja RMK-ga looduse, maastike ja kultuuripärandi kaitsmisel ning tutvustamisel. Valla juhtimine on avatud, efektiivne ja kaasav. Soodustame ettevõtluskeskkonna arengut seniste töökohtade säilitamisel ja uute töökohtade loomisel. Väärtustame kodulähedase ja tugeva põhihariduse andmist Võsul ja Haljalas, ehitame tänapäevase õpikeskkonnaga koolihoone ja võimla Haljalasse ning korrastame koolide staadionid. Tagame igale vallas registreeritud lapsele koha piirkondlikus lasteaias ja võimaldame tasuta toitlustamise kõigile valla lasteaialastele ja kooliõpilastele. Suurendame veelgi vahendeid valla haljastusele ja heakorrale. Kaalume tasuta jäätmevedu kõigile vallaelanikele, paigaldame pakendijääkide kogumiseks suurematesse küladesse vastavad pakendikonteinerid. Toetame abipolitseinike arvu suurendamist ja tegevust turvalisuse saavutamisel. Jätkame valgustuspunktide rajamist seni veel valgustamata tiheasustusega piirkondadesse ja seniste valgustuspunktide nüüdisajastamist. Laiendame turvakaamerate võrgustikku. Tagame talvise teehoolduse ja suvise tolmutõrje, tõhustame liiklusohutust, parkimiskorraldust ja korrastame parkimisalad. Seisame paindliku ja mugava transpordiühenduse eest. Arendame sotsiaalteenuseid ja tagame vajaduspõhiste toetuste jõudmise abivajajateni. Reformierakonna vallavanema kandidaat on Leo Aadel, kes viimased kaheksa aastat on olnud Haljala vallavanem. Haljala valla kandidaadid IRL-is on tublid, aktiivsed ja arengule orienteeritud valla inimesed, kes soovivad anda oma panuse uue valla hüvanguks. Valdade ühinemine on andnud suure eelise, see võimaldab korraga rohkem inimeste jaoks ära teha. Üks peamine eesmärk on toetada kaasavat valla juhtimist. Uues suures vallas ja uues muutunud olukorras on oluline kaasata eri kogukondade esindajad arengu ja investeeringute kavandamisse, arvestades ka äärealade maksumaksjate soovidega. Vald peab saama ettevõtjale heaks partneriks, leidma võimalused bürokraatia vähendamiseks ja menetlusaegade lühendamiseks, tunnustama ning abistama ettevõtjaid nii nõu kui ka jõuga, toetama valdkonna ettevõtjate omavahelist võrgustamist, ühisturundust ja seeläbi uutele turgudele liikumist. Toetame ettevõtlusõppe viimist koolidesse. Majanduskasv saab toimuda vaid ettevõtlike inimeste kaudu. Algus selleks tuleb luua juba koolis ja lasteaias. Peame oluliseks huvihariduse kvaliteedi tõstmist ja mitmekesistamist koolides. Kvaliteedi tõusuks on tarvis koolitada ringijuhendajaid ja vahetada kogemusi. Kestev probleem on olnud teedehooldus ja -remont, tänavavalgustuse nappus või puudumine. Sotsiaaltöö valdkonnas on oluline pöörata suuremat tähelepanu sotsiaaltöötaja(te) suhtlemisele abivajajatega. Volikoguesimehe kandidaat Anneli Alemaa kandideeris Vihula vallas esimest korda 2009. aastal. Hetkel töötab ta Võsu raamatukogu direktorina. Vallavanema kandidaat Tea Treufeldt on lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli ja läbinud magistriprogrammi Tartu ülikoolis. Ta on osalenud Vihula valla volikogus aastail 2013–2014 ja juhtinud majanduskomisjoni tööd. Valimisliit Vaba Vallakodanik Valimisliit loodi neli aastat tagasi. Tasakaaluka juhtimise tulemusena püsisid esimest korda Vihula vallavanem ja vallavolikogu esimees ametis terve valimisperioodi ning see tagas valla stabiilse arengu. Meie liikmeskond on täienenud tegusate inimestega. Ka uuel valimisperioodil soovime panustada ühisvalla järjepidevasse arengusse. Eeldame, et valulisi probleeme ei teki ja uus volikogu saavutab kiirelt koosmeele ning asub ühendvalla heaolu nimel tegutsema. Meie sihiks on panna alus Eesti parimale vallale. Otsuste tegemisel peame jätkuvalt tähtsaks kogukonna arvamust. Igasse külasse külavanem kui küla eestvedaja ja käepikendus. Nii toome küla lähemale valla juhtimisele ja otsustusprotsessile Peame võimalikuks, et Haljalas on taas gümnaasium. Sellise tulevikuvaate eelduseks on heatasemelise alus- ja põhihariduse olemasolu. Meie valla lastele peab jätkuma lasteaiakohti ja nende toit lasteaias olgu tasuta. Ranitsatoetus 1.–3. klassi õpilastele. Tervishoid ja sotsiaaltöö. Tõstes sotsiaaltöö võimekust loome eakatele võimaluse oma kodus väärikalt vananeda. Soovime perearstikeskustele rajada kaasaegsed ruumid. Teenused ja teed. Vähendame vee hinda vähemalt 15%. Jätkame vee- ja kanalisatsiooniprojektidega. Jätkame tänavavalgustuse nüüdisajastamist ning muudame kruusateed tolmuvabaks. Toetame uute ühistranspordiühenduste loomist. Simona sild kaherealiseks. Turvalisus. Toetame vabatahtlike päästjate, merepääste ja abipolitseinike tegevust. Lisame tõmbekeskustesse turvakaameraid. Merevald. Jätkame merekultuuri edendamist. Hoiame korras kaunid supelrannad. Kaptenite küla Käsmu, kalurite küla Karepa ja vallakeskus Võsu peavad saama väärilise sadama. Vaba aeg. Meie vaba aeg peab olema võimalusterikas. Valla spordiasutuste kasutus ja huviringides osalemine on vallarahvale tasuta. Volikoguesimehe kandidaadid on Merli Tammi-Jõeveer, Virge Ong, Tiit Pajuste ja Aide Veinjärv, vallavanema kandidaat Annes Naan.


Hsa kate kaalulangus 10 vahtrasiirupi kasulikkust tervisele - Tervise - Parimad kilpnäärmetestid kodus Sellise eeliste üle ei arutata. Kuid lingid on olemas ja üsna olulised. Let's take lähemalt mõningaid populaarsemaid ideedega söögiisu vähenemine. Vähendatud töödeldud toidud Vahtrasiirupi puhul on võib-olla üks olulisemaid asju see, et selle söömine võib vähendada töödeldud toitude hulka, mida oma kehasse panete. PARIMAD KILPNääRMETESTID KODUS - KILPNÄÄRME HAIGUSE Tekstuur Inimese juuksed on ainulaadsed ja üllatavalt keerukad. Juuste kasvu, tekstuuri ja värvi määravad paljud tegurid. Inimesed eristuvad teistest imetajatest selle poolest, et juustest on saanud pigem kosmeetiline omadus kui vajadus. Kuid mõned juuksepiirkonnad inimese kehal pakuvad endiselt kaitset. Lisaks on kehal erinevat tüüpi juuksed, millest igaühel on erinev rakuline ehitus, mis pakub ainulaadseid omadusi ja funktsioone. Juuste hsa kate kaalulangus Mida enamik inimesi nimetab juukseks, on kaks erinevat struktuuri: juuksefolliikulisse ja juuksevõlli. Karvanääps istub naha pärisnaha kihis ja haldab tüvirakke. Need abistavad juuste taastumist ja naha paranemist pärast vigastust. Juuksevõll on sektsioon, mis on tavaliselt nähtav. See koosneb kolmest kihist: küünenahast, ajukoorest ja medullast. Juuksevõlli Juuksenaha on juuksekiudude väliskiht, mis koosneb surnud rakkudest, mis on hakanud koos kihistuma ja kattuma. Need loovad kaalud, mis aitavad kaitsta juuksevõlli, pakkudes ultimate rasva poletamine sudame loogisagedus ajal vormi ja tugevust. Koor on juuksevõlli keskmine kiht; see hsa kate kaalulangus juuksevärvi ja omab märkimisväärses koguses melaniini, sama rühma pigmente, mis pakuvad nahavärvi. Melaniini jaotus on inimeseti erinev, mille tulemuseks on erinevate inimeste jaoks erinevad juuksevärvid. Lisaks seadsid paljud tööandjad palgaarvestuse mahaarvamisi, et saaksite hõlpsalt osa igast palgast otse oma HSA-sse lisada. Juuksevõlli sisemine kiht on medulla. See on peaaegu nähtamatu ning on kõige pehmem ja habrasem kiht. Karvanääps Erinevalt juuksevõlgust on juuksefolliikulis aktiivne elav struktuur. Folliikuli alus on papilla. See sisaldab pisikesi kapillaare, mis annavad rakkudele verd. Papilla lähedal on struktuur, mis võimaldab uutel rakkudel karvu kasvatada: idumaatriks. See on saadaval ka mõnedes ravimipoodides riiulil, nii et see on hõlpsasti kättesaadav. Testi kinnitab CAP Ameerika patoloogide kolledž. Pirn ümbritseb papilli ja idumaatriksit. See sisaldab hormoone, mis mõjutavad juuste kasvu ja struktuuri. Sise- ja väliskihiga juurekest kaitseb ja juhib sibulast väljuvat juuksevõlli. Juuretupp ja väliskonstruktsioonid Mooduka kehakaalu langus juurekesta sees on kaks kestat. Sisemisel kestal on kolm kihti, millest sisimised hoiavad allapoole ja veidi sissepoole suunatud rakke, võimaldades neil ühenduda juuksevõlli küünenaha rakkudega. Keskmine ja välimine kiht on vastavalt Huxley ja Henle kihid. KUIDAS SääSTUKONTO TööTAB? - RAVIM - Välimine juurekest katab sisemise ümbrise ja ühendub naha rasunäärmetega. Need näärmed toodavad rasu, juukseid ja nahka määrivat ja veekindlat õli. Juuksefolliikulisse kuulub ka klaaskeha kiht, kiuline juurekest, suprabulbi piirkond, kannus ja infundibulum. Juuste kasv Inimese juuksed võivad kasvada igal pool kehal, välja arvatud limaskestad ja peopesade, jalataldade ja huulte spetsiaalne paljas nahk. Liiga palju naatriumi ja lapse suremust by David L. Katz, MD, vanemteaduri meditsiininõunik, juhatuse sertifitseeritud arst Share on Facebook Share on Twitter Kuigi hiljutised, täiskasvanutele mõeldud optimaalse naatriumannuse vastuolulised uuringud võisid meid kõik veidi segaduses pidada, näib veelgi hiljutisem uuring laste kohta täiesti selge. Oleme neid üle soolinud. Täpsemalt, USA-s lastel ja noorukitel on keskmiselt ligikaudu mg naatriumi ööpäevas. See sisselaskeaste on praegusest soovitusest tunduvalt kõrgem ja isegi suurem kui kõrgem künnis, mis on välja pakutud uuringutes, kus on uuritud liiga vähese naatriumi sisaldava toidu ohtu. Juuste kasvutsüklil on kolm faasi: anageen, katageen ja telogeen. Iga juuksekiht sooritab neid tsükleid iseseisvalt, mis tähendab, et need on igal ajahetkel erinevates faasides. Kas on võimalik kaalust alla võtta, kui lõpetate joomise Anageenifaas on aktiivne kasvufaas ja tavaliselt kulub pea juuste puhul umbes kolm kuni neli aastat, ripsmete, kulmude ja jäsemete juuste puhul aga kuni mitu kuud. Katageeni faas kestab paar nädalat ja sellel on aeglane kasvukiirus. Selles faasis välimine juurekest kahaneb ja kinnitub juuksejuurele. Telogeeni faas on puhkefaas. Kas on võimalik kaalust alla võtta, kui lõpetate joomise See on võimalik, aga ainult NII. Juuksetüübid Käte juuksed erinevad pea peal olevatest juustest ja see erineb kubemepiirkonna juustest. Juuksetüüpe on erinevaid ja juuksed muutuvad erinevatel kasvuetappidel. Lapse sündides katavad mõnikord keha pehmed, karvased juuksed esimestel elunädalatel. Hsa kate kaalulangus on lanugo, esimene karv, mida loote juuksefolliikulid toodavad. Tavaliselt heidab laps juukseid enne sündi, tavaliselt raseduse seitsmendal või kaheksandal kuul. Harvadel juhtudel võib laps juukseid visata alles mitu nädalat pärast sündi. Velluse juuksed Kui laps on lanugot heitnud, asendavad need velluse juuksed. Velluse juuksed on lühikesed, heledat värvi ja ei pruugi olla märgatavad. Erinevalt teistest juuksetüüpidest ei ühendu vellus juuksed rasunäärmega.


Kütusevarguste maffiagrupp astub kohtu ette Riigiprokuratuur ei ole nõus kohtusse saadetud süüdistust enne protsessi algust avaldama. ERR-i uudisteportaali andmetel süüdistab riigiprokuratuur 37-aastast Aleksandrit püsiva ja selgelt jagatud ülesannetega grupeeringu loomises, et varastada masuuti ning legaliseerida sellest saadavat tulu. Ühtlasi pidas Aleksandr kahe oma lähema abilisega nn ühiskassat, millest maksti "töötasu" jõuguliikmetele ning neid kuritegude toimepanemisel aidanud inimestele. Süüdistuse järgi puurisid kurjategijad masuuditorusse ava ja paigaldasid kraani, mille kaudu pumpasid masuudi enda käsutuses olevatesse paakautodesse. Varastatud kütust hoidis jõuk endale kuuluva aktsiaseltsi mahutis kuni võltsiti selle müümiseks vajalik dokumentatsioon. Jõuku oli kaasatud ka üks endine politseinik, kes teavitas kambajõmme politseiautode liikumisest ja politseioperatsioonidest Maardus ja selle lähiümbruses. Uurimine tuvastas, et jõugul õnnestus nelja kuu jooksul suurtes kogustes kütust varastada 76 korda. Samuti süüdistatakse jõuku 2008. aasta 17. augustil vedurijuhiga kokkumängides Maardu lähedal AS-ile Eesti Raudtee kuuluvatest vagunitest 726 koti kokku 46 000 kilogrammi kakaoubadega varastamises. Tekitatud kahju on hinnatud 1,37 miljoni krooni suuruseks. Süüdimõistmisel kuritegeliku ühenduse loomises võib kohus määrata viie- kuni 15-aastase ning sellesse ühendusse kuulumise eest kolme- kuni 12-aastase vangistuse. Suures ulatuses rahapesu ja varguse eest võib kohus määrata rahalise karistuse või kuni 15-aastase vangistuse. Harju maakohus ei ole kriminaalasja arutamise aega veel määranud.


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Pousada De Sao Tiago Hotel ideaalselt Macau's; ühes linna populaarseimas paigas. 2.7 km kaugusel linnaelevusest, asub see 5-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Penha Church, Gate of Understanding, Maritime Museum naabruses. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Macau hotellis. WiFi , parkla, restoran, lastehoid, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja) on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Pousada De Sao Tiago Hotel esile teiste linna hotellide seast. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Pousada De Sao Tiago Hotel on Sinu sihtkoht Macau kvaliteetse majutuse otsinguil.


4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents teostab korrapärast järelevalvet protokolli rakendamise üle ja oma volituste piires teeb protokolli tõhusaks kohaldamiseks vajalikke otsuseid. Ta täidab talle protokolliga määratud järgmisi ülesandeid:


Fotosid ei saa iPhone'ist Windows 10 arvutisse importida - Windows Fotosid ei saa iPhone'ist Windows 10 arvutisse importida Saate fotosid iPhone'ist Windows 10-sse edastada. Kui te ei saa fotosid iPhone'ist Windows 10-sse importida ega edastada, aitab see artikkel teil seda teha. Peate oma arvutis mõnda sätet muutma. Erinevalt varasemast on iPhone'ist tehtud piltide ülekandmine Windows 10 süsteemi olnud nüüd lihtne. Tänu mitmele fotohaldustarkvarale, Apple Mobile Device Serviceile ja paljudele teistele. Hiljuti on mõned iPhone'i kasutajad kurtnud fotode importimise raskuste tõttu iPhone'ist oma Windows 10 arvutisse. Võib juhtuda, et piltide iPhone'ist arvutisse teisaldamise ajal ei pruugi kasutajad iPhone'i fotosid vaadata või neil võib olla raske piltide ülekandmine selliste rakendustega nagu Bluetooth, iCloud ja iTunes. Sel juhul on oluline mõista probleemide allikat, mis võib olla põhjustatud rikutud draiverist või võib vajada sätetes seadistusi. Kui teil on olnud sarnaseid probleeme, siis lahendame selle probleemi lahendamiseks mõned võimalikud lahendused. Fotosid ei saa iPhone'ist Windows 10-sse importida Enne edasiliikumist on soovitatav uuendada oma iPhone ja ka iTunes. Lisaks kontrollige palun, kas olete oma Windowsi süsteemi värskendanud. Vaatamata sellele, kui probleem püsib, vaadake järgmisi lahendusi. See peaks aitama teil viga lahendada. 1] Taaskäivitage Apple Mobile Device Service (AMDS) Apple Mobile Device Service on protsess, mis sildistab koos teiste taustaprotsessidega, kui installite Apple iTunes'i Windows 10-sse. See protsess aitab iTunesil põhimõtteliselt ära tunda Windowsi süsteemiga ühendatud iPhone'i seadme. Kui teie süsteem ei tunne iOS-i seadet ära, peate Apple Mobile Device Service (AMDS) taaskäivitama Järgmised juhised aitavad AMDS-i taaskäivitada. Minema Jookse klõpsates nuppu Windows Key + R. Tüüp teenused.msc aknas Run ja vajutage nuppu OK Teenuste juht . Otsige lehe loendimenüüst valikut Apple Mobile Device Service (AMDS). Paremklõpsake nuppu AMDS ja klõpsake rippmenüüs käsku Atribuudid. Minge aknas Atribuudid suvandini Käivitamise tüüp ja valige Automaatne rippmenüüst. Under Teenuse olek , vajutage nuppu Stop ja klõpsake nuppu OK. Kui teenus on peatatud, paremklõpsake uuesti Apple'i mobiilseadmete teenus ja klõpsake nuppu Alusta rippmenüüst. Nüüd avage piltide importimiseks oma iTunes ja ühendage oma iPhone. 2] Importige fotod telefonidraivilt Windowsi draivi Ühendage oma iPhone arvutiga. See kuvab teate kasutajale Usaldus valik. Klõpsake viipeakna jätkamiseks ja sulgemiseks suvandit Usalda. Avage File Explorer, vajutades Windows + E, mis kuvab telefoni draivina. Kopeerige ja kleepige pildid seadmest oma süsteemi. 3] Muutke kausta Pildi luba Kui olete AMDS-i taaskäivitanud ja probleem püsib, peate võib-olla oma Windowsi süsteemis Piltide kataloogi õigusi kontrollima. Minema See arvuti ja paremklõpsake kaustas Pildid. Klõpsake rippmenüüs valikut Atribuudid. Minema Vahekaart Turvalisus ja klõpsake nuppu Muuda. Leidke kasutajanime loendist oma konto nimi ja klõpsake sellel. Kontrollima Täielik kontroll all Lubama . Kliki Rakenda ja OK. 4] Ühendage oma iPhone teise USB-porti Kuigi USB 3.0 pordid on tõhusad ja kiiremad kui USB 2.0 pordid, on iPhone'i kasutajatel olnud probleeme seadme USB 3.0 pordiga ühendamisel. Kui te ei saa pilte USB3.0-porti kaudu edastada, proovige kasutada USB 2.0-t. Kontrollige, kas erinevate porti ühendamine lahendab teie probleemi. 5] Kasutage pilveteenuseid nagu iCloud ja lubage oma iPhone'is Photo Stream Kui teil on Windows 10 kasutamisel piltide importimine keeruline, proovige iPhone'i seadmetest piltidele ja videotele hõlpsalt juurde pääsemiseks kasutada selliseid pilveteenuseid nagu iCloud. Laadige alla ja installige iCloud Windowsi süsteemi. Avage jaotis „iCloud fotode jaoks”, kus kuvatakse saadaolevad kataloogid. Piltidele juurdepääsemiseks ja soovitud piltide arvutisse viimiseks klõpsake kataloogidel $ : Flingflong01 lisab kommentaarides allpool: Kui näete iPhone'i Exploreris, kuid fotosid alla ei saa, minge menüüsse Seaded> Üldine> Lähtesta> Lähtesta asukoht ja privaatsus. Seejärel ühendage telefon vooluvõrgust ja ühendage see uuesti ning seejärel iPhone'is „Usaldage arvutit”. CloudFlare'i uue DNS-teenuse seadistamine ja kasutamine 1.1.1.1 NOEXECUTE MEMORY 0x000000FC STOP-tõrge Mis on Windows 10 MSCONFIG-i käivitamise täpsemad suvandid? Windows 10 uuendusdiagramm Xboxi mängupassi arvuti ei tööta


text: Luterlus on kristlik konfessioon, mis on alguse saanud Martin Lutheri tegevusest protestantliku reformatsiooni algatajana. Luterlased ise on oma kirikut nimetanud ja nimetavad õigupoolest evangeelseks, kristlikuks või apostellikuks. Nimetus "luterlased" (ladina keeles Lutherani) pärineb algselt katoliiklastelt (Johann Eck (1520: "aduersus Lutheranos, et alios hostes Ecclesiae" 'luterlaste ja teiste Kiriku vaenlaste vastu'), kes tarvitasid seda selleks, et kuulutada protestandid ketseriteks. Alles hiljem hakkasid luterlased end ise selle sõnaga nimetama, et eristuda nii katoliiklastest kui ka Huldrych Zwingli ja Johann Calvini järgijatest. Luterlased peavad end autentse kristluse ja vanakirikliku traditsiooni esindajateks: "Meil ei ole ei õpetuse ega usutalituste osas heaks kiidetud mitte ühtki asja, mis oleks vastuolus pühakirja või katoolse kristliku kirikuga." (Augsburgi usutunnistus) Oma kirikuid ja kogudusi nimetavad nad luterlikeks, luteriusu, evangeelseteks või evangeelseteks luteriusu kirikuteks ja kogudusteks. Luterlikel kirikutel on tänapäeval kolm peasuunda, mis on koondunud kolme ülemaailmsesse organisatsiooni: Luterlik Maailmaliit asutati 1947, see ühendab 147 kirikut umbes 66 miljoni liikmega. Asutajaliige oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik. 1963. aastast kuulub sinna ka Eesti Evangeelne Luterlik Kirik. Rahvusvaheline Luterlik Nõukogu asutati 1993, ühendab 30 kirikut umbes 5 miljoni liikmega. Konfessionaalne Evangeelne Luterlik Konverents, asutati 1993, ühendab 21 kirikut. Luterlus Eestis , Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik, Eesti Evangeelne Luterlik Kirik Reformatsiooni tulemusena moodustunud usutunnistused jaotasid läänekristliku Euroopa neljaks suuremaks osaks: rooma-katoliiklikuks, luterlikuks, kalvinistlikuks ja anglikaani kirikuruumiks. Luterlik kirik kujunes Eesti suurimaks konfessiooniks peale reformatsiooni jõudmist maale 16. sajandi 20. aastatel ning luterlikud kogudused tekkisid Eestis reformatsiooni käigus katoliiklikest kogudustest aastatel 1523–1532. Luterlik ruum hõlmas varauusajal osa Saksa aladest, samuti Taani, Norra, Rootsi, Soome ning Kuramaa, lõplikult ka alates Rootsi võimu kehtestamisest ka Eesti- ja Liivimaa. Reformatsiooni käigus tekkinud eestikeelse usuõpetuse vajadustest lähtudes koostati esmased Tallinna Niguliste kiriku õpetaja Simon Wanradti ja Tallinna Püha Vaimu kiriku õpetaja Johann Koelli tõlgitud eestikeelne Wanradti ja Koelli katekismus 1535. aastal ja Tartu Jaani koguduse kaplani Franz Witte tõlgitud Lutheri katekismus, mis trükiti Lübeckis kas 1553. või 1554. aastal. Katoliiklusega tehti Eestis lõpparved Rootsi ülemvõimu poolt 1561. aastal, Tallinna katoliikliku piiskopkonna likvideerimisega. Luterluse ainumonopol oli Rootsis kinnitatud Uppsalas aga juba 16. veebruaril 1593 ja seda positsiooni tugevdati 1595. aastal 21. oktoobri otsustega, milles keelati igasugune luterlusest kõrvalekaldumine. Eesti luterlikke vaimulikke Jaan Kiivit juunior Jaan Kiivit seenior Thomas Vaga Johan Kõpp Toomas Paul Andres Põder Hugo Bernhard Rahamägi Einar Soone Olulisi isikuid Martin Luther Anders Wejryd Vaata ka Kolmekümneaastane sõda Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium Eesti Evangeelne Luterlik Kirik Eesti Luterlik Rahuühendus Taiwani Luteri Kirik


Raplamaa saalihoki karikavõitja 2015/16 hooajal on Kaitseliidu Rapla maleva mehed! Kaitseliidu Rapla maleva meeste võistkond osales sellel hooajal esimest korda peetavatel Raplamaa karikavõistlustel saalihokis. Otsus sellel turniiril osaleda tulenes sellest, et anda meestele võimalus trennis omandatud oskusi ja teadmisi rakendada võistlussituatsioonis. Samuti ei sobinud 2015.a Raplamaa meistritel sellisest turniirist kõrvale jääda. Lisaks Kaitseliidu meestele võttis osa sellest võistlusest 2015. Raplamaa meistrivõistluste hõbemedali omanik Märjamaa ja pronksmedali omanik Rapla kepiklubi ning Kehtna Põhikool. Turniir nägi ette, et iga võistkond mängib ülejäänud kolme võistkonnaga kaks mängu ja turniiri lõpus loetakse võidupunktid kokku ja selle alusel selgub karikavõitja. Mängude graafik läks selliselt, et enne viimast mängu Kaitseliidu ja Kepiklubi vahel oli mõlemal võistkonnal neli võitu ja üks kaotus. See tähendas seda, et kes viimase omavahelise mängu võidab on ka 2015/16 karikavõitja. Otsustavaks mänguks olid mõlemad osapooled välja ajanud enda võistkonna parimad mängijad. Mäng algas väga närviliselt ja väravaterohkelt. Peale minutilist mängu oli seis tablool juba 1:1. Närviline mäng kestis kuni teise kolmandiku keskpaigani (mängitakse 3x15minutit), kus seis oli veel 4:4 viigis. Peale seda aga keeras Kaitseliidu võistkond oma värava lukku ja mäng võideti veenva ülekaaluga. Lõppskooriks jäi 8:4. Kaitseliidu Rapla malevast sai selle võiduga maakonna esimesed karikavõitjad saalihokis. Järgmine oluline võistlus, maakonna meistrivõistlused saalihokis, peetakse 19.märtsil 2016 Sadolini spordihoones. Seal on lisaks Kaitseliidu meestele ka võistlustules Kaitseliidu naiste võistkond. Pildil karikavõistluste tabel:


source: CulturaX

text: Muti mõtisklused: Just another day of my life... Tuleme õuest tuppa. Noorem tibin ärkab, vanem läheb lõunaunne. Poolteist tundi hiljem jääb pisike uuesti magama ja libistan ta tasakesi sülest voodisse. Õnnis rahu ja vaikus valitseb toas. Lõikan paar mõnusalt paksu viilu veel ahjusoojast leivast, määrin võid peale ja võtan tund aega tagasi tehtud ja nüüdseks lootusetult jahtunud tee. Istun väsinult arvutitoolile ja... ühest toast kostub väuks, teisest käuks ja ongi rahu ja vaikus otsas. Pool leiba süüakse käest ära ja tee neelan kiiruga alla. Puhkepaus on tänaseks läbi. Huvitav, millal emadel puhkus on? Mutt @ 15:13 Oota natuke, läheb paremaks. Varsti on väiksem selline naaskel, et kisub kõiki neid asju, millega suurem juba mängida oskaks... Siis on nii, et need asjad tuleb kappi ära panna ja vanem saab nendega mängida vaid siis, kui pisem magab. Nii et tänase olukorra näitel - ärkab vanem üles, pistad talle leiva pihku ja siis lased tal valida, millise asjaga ta mängida tahab. Kui ainus võimalus mängida on pisema uneajal, siis on see väga ahvatlev ja sina peaksid rahu saama. Meil see vähemalt toimis. Senimaani, kuni nad hakkasid mõlemad ühel ajal toas magama ja ühel ajal ärkama. Ja praegu ei taha nad enam üldse magada, sest peaaegu kahene on avastanud, kui lahe on magamise asemel muudkui voodist välja tulla ja kolmepoolene aitab omalt poolt kaasa sellega, et irvitab voodis. ARGH. Oot, see pidi nüüd lootustandev kommentaar tulema, aga lõpp rikkus vist kõik ära :D Küll ma hakkama saan nende marakrattidega, nii et nad jälle magama hakkavad. Ja sina pea vastu, läheb kergemaks :D 21.06.12 15:41 mina läheks kindla päevaplanaita hulluks kahe lapsega. Nüüd on juba ligi kuu aega üks kindel asi igas päevas - mõlema lapse uni alguega kl 13. Pool tundi vaikust on garanteeritud, eile aga isegi 2 tundi :)


text: Kohalike omavalitsuste portaal Omavalitsused pole rahul segadusega surnute vedamisel EOÜ pole rahul asjaoluga, et valitsus määras omavalitsuste eelarvevahenditest 1,5 miljonit krooni kindla elukohata ja omasteta hukkunute transpordiks ekspertiisi alles pärast riigieelarve kinnitamist ning läbirääkimiste lõppemist, teatas EOÜ pressiesindaja BNS-le. Omavalitsusliitude esindajad leiavad, et kuigi omavalitsused on seda ülesannet viimastel aastatel täitnud, on selle funktsiooni rahastamine riigiorganite ülesanne. "Omavalitsusjuhid ei pea korrektseks olukorda, kus mingi ülesande täitmiseks võetakse eelnevate kokkulepete ning rahastamisaluste puudumisel omavalitsuste eelarvetest suvaline suurus vahendeid," sõnas pressiesindaja. Omavalitsusjuhid on aastaid tulutult tauninud seadusandlikult reguleerimata ülesannete lisamist omavalitsustele. Omavalitsuste rahandusspetsialistide hinnangul ületaks hukkunute transpordiga seotud ülesande maksumus kuus miljonit krooni, praegu on valitsus ära võtnud 1,5 miljonit krooni, mistõttu vajalik rahasumma saaks otsa juba kevadel. Maakondliku toetusfondi vahendid (käesoleval aastal 81,5 miljonit) on määrusega ette nähtud toetusteks valla- ja linnaeelarvetele rahandusministeeriumi poolt prognoositud füüsilise isiku tulumaksu alalaekumise katteks, üldhariduskoolides õppivate õpilaste sõidusoodustuste osaliseks kompenseerimiseks ning maakonna valdade ja linnade finantseeritavate ühisürituste katteks.


Serviti alistas käsipalli Balti liigas Kehra, Tallinn sai jagu Riiast | Käsipall | ERR Serviti alistas käsipalli Balti liigas Kehra, Tallinn sai jagu Riiast ({{commentsTotal}}) {{1538331300000 | amCalendar}} Pärast Eesti klubide jaoks kolme kaotusega lõppenud laupäeva, võeti pühapäeval tabelisse hooaja esimesed punktid. Tugevamas grupis alistas Põlva Serviti kindlalt 33:24 (18:9) HC Kehra/Horizon Pulp&Paperi ning B-grupis sai HC Tallinn võõrsil 33:26 (13:13) jagu Riia Celtnieksist. Viljandi HC kaotas Dobele Tenaxile 26:31 (12:19). Kahe Eesti tippklubi vastasseis Põlvas algas võrdselt ja seitsmendaks minutiks oli seis 3:3. Siis toimus midagi veidi uskumatut – Kehra jäi 12 minutiks väravata ning kodumeeskond läks juhtima 13:3. Eston Varusk põlvalaste väravasuul oli kui müür ning kiirelt läbi viidud rünnakuliikumised toimisid pea eksimatult. Vaheajaks juhtis Serviti 18:9. HC Tallinn läks Riias kohaliku Celtnieksi vastu 3:1 ette, kuid jäi siis 4:8 taha ning 19. minutiks oli kaotusseis kasvanud kuueväravaliseks, 6:12. "Olime suurtes raskustes palli väravasse toimetamisega, meie puhul juba tavaline probleem. Andsime vastasele võimalusi ja nad kasutasid neid hästi," kirjeldas Tallinna peatreener Jüri Lepp avapoolaja sündmusi. "Siis aga sattus Armis Priskus postide vahel hoogu ja kui väravavaht mängib hästi, süstib see eneskindlust teistessegi. Saime kaitse korda ning seeläbi tuli õnnestumisi rünnakulgi," jätkas Lepp, kelle hoolealused nõelusid vahe kinni ja Markus Viitkari täpse karistusviske läbi said poolajaks tabloole 13:13 viigiseisu. Pärast vaheaega jätkasid eestlased võimsalt, kui esimese 13 minutiga tabati kümme korda vastaste kolme vastu ning asuti 23:16 eduseisu. Siis lubati Celtnieks mängu tagasi ja pärast võõrustajate 5:0 vahespurti oli Tallinna edu vaid kaheväravaline, kuid lõpus oldi kindlamad ja võideti 33:26. Lõunanaabrite juurde sõitnud fännide "võitle, võitle" hüüded innustasid Viljandit lahingut andma, ent pidev vähemuses mängimine, avapoolajal saadi kuus kaheminutilist karistust ning Sergei Rodjukov eemaldati, ei lubanud lätlastele ohtlikuks saada. Vaheajapausile läks Tenax 19:12 eduseisus. Teisel pooltunnil otsustas peatreener Marko Koks mängida rünnakufaasis väravavahita. Seitsmekesi kuue vastu risk tõi küll mitmeid tühja võrku visatud palle, ent rünnak hakkas toimima ning vahe vähenema. 47. minutil tuli Aleksander Pertelsoni väravast seisuks 24:21, kuid lähemale siiski ei jõutud, Tenax sai 31:26 võidu. Simon Drõgin viskas kaheksa, Ruut kuus ja Mihkel Lõpp viis väravat Viljandi kasuks. "Võitluse ja mänguisu puudumise üle küll kurta ei saa," ütles mängujärgselt Koks. "Ilmselgelt olime paremad, kui nädala sees Serviti vastu ja siit reisilt saime kaasa tubli portsu enesekindlust. Paljudele poistele olid need esimesed rahvusvahelised mängud üldse ning me ei tohiks liigselt tabloole vaadata, sest positiivset oli tegelikult päris palju."