text: Euroopa Ombudsman on institutsioon, mis loodi Euroopa Liidu Lepinguga (Maastrichti leping) 1992. aastal. Ombudsman asub Prantsusmaal Strasbourgis. Ombudsmani valib Euroopa Parlament viieks aastaks. Euroopa Ombudsmani ülesandeks on aidata parandada isikute kaitset Euroopa Liidu institutsioonide, asutuste või organite haldusomavoli juhtumite korral. Eeltoodu laieneb liidu kodanikele ja teistele füüsilistele või juriidilistele isikutele, kelle registrijärgseks asukohas on Euroopa Liidu liikmesriik või, kes elavad seal. Haldusomavoli on inimõiguste, hea haldustava põhimõtete ja kehtivate õigusnormide rikkumine. Näiteks diskrimineerimine ja võimu kuritarvitamine on käsitletavad haldusomavolina. Õiguslik alus Euroopa Ombudsmani tegutsemise õiguslik alus tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 20, 24 ja 228 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 43. Artiklist 20 ilmneb, et liidu kodanikel on õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ning pöörduda liidu institutsioonide ja nõuandvate organite poole ühes aluslepingute keeltest ja saada vastus samas keeles. Artikkel 24 sätestab, et igal liidu kodanikul on õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228. Artiklist 43 tuleneb õiguse pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga. Eeltoodu ei laiene Euroopa Liidu Kohtu tegevusele õigusemõistjana. Ombudsman on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Euroopa Parlament määrab omal algatusel seadusandliku erimenetluse kohaselt pärast komisjoni arvamuse taotlemist ja otsuse tegeva nõukogu heakskiidul, määruste abil kindlaks tegevusjuhendi ja üldised tingimused, mis reguleerivad ombudsmani kohustuste täitmist. Ombudsmani ametijuhend ja ülesanded määrati kindlaks Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsusega, mis võeti vastu pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist ja Euroopa Liidu Nõukogult heakskiidu saamist. Ombudsman võttis seejärel ise vastu selle otsuse rakendussätted. Ombudsmani valimise ja ametist tagandamise kord on sätestatud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklites 231–233. Euroopa Ombudsmani ülesanded Euroopa Ombudsmani ülesandeks on käsitleda kaebusi, mis on tulnud ELi kodanikelt, asutustelt, ettevõtetelt ja teistelt, kes avastavad, et ELi institutsioonid või asutused on oma tegevuses teinud vigu või käitunud hooletult. Ombudsman võib uurimisi alustada ka omaalgatuslikult. Iga füüsiline või juriidiline isik, kes asub või elab Euroopa Liidu liikmesriigi või liikmesriigi territooriumil, võib ombudsmanile esitada kaebuse mis tahes Euroopa Liidu institutsioonide eksimuse või hooletuse kohta. Ombudsman saab uurida kodanike kaebust ELi asutuste vastu, aidata leida probleemile õiglast lahendust, anda ELi asutustele soovitusi, uurida ELi dokumente. Euroopa Ombudsman saab uurida kaebusi, näiteks vigu või hooletust, mis on omistatud komisjonile, nõukogule või Euroopa Parlamendile. Samas ombudsmanil ei ole kohtu ega Üldkohtu pädevust nende toimingute üle. Ombudsman ei tegutse ELi õigussüsteemis täiendava edasikaebamisorganina. Euroopa Ombudsman ei saa läbi vaadata kaebusi liikmesriikide riiklike, piirkondlike ega kohalike ametiasutuste vastu. ELi institutsioonid ja asutused on kohustatud varustama ombudsmani nõutava teabega. Samuti on institutsioon kohustatud esitama ombudsmanile kõik küsimused, mis võivad selgitada ELi institutsioonidele ja asutustele omistatud vigu ja hooletust. Ombudsman uurib mitmesuguseid puuduliku halduse vorme. Näiteks ebaõiglane käitumine, diskrimineerimine, võimu kuritarvitamine, ebapiisav teave või teabe andmisest keeldumine, põhjendamatud viivitused ja ebaõiged menetlused. Ombudsman saab aidata juhul, kui ELi asutus on kohelnud kedagi ebaõiglaselt, ELi hangete/lepingutega on probleeme, ELi maksed on hilinenud, on keeldutud andmast juurdepääsu dokumentidele, ELi asutuse toimingutes on viivitusi või kui on tulnud ilmsiks varjatud või sobimatu lobitöö. Selleks, et pöörduda Euroopa ombudsmani poole vaja esitada kaebuse internetis, posti teel või faksi teel. Euroopa ombudsmanid Alates Euroopa Ombudsmani institutsiooni loomisest on sellel ametikohal töökohustusi täitnud kolm inimest: Jacob Söderman, Nikiforos Diamandouros ja Emily O'Reilly. Jacob-Magnus (Jacob) Söderman (sündinud 1938. aastal Helsingis) oli esimene Euroopa ombudsman, kes valiti sellesse ametisse 1995. aastal. Pärast esimese ametiaja lõppu valiti ta tagasi teiseks ametiajaks ning ombudsmanina töötas ta 2003. aastani. Enne ombudsmaniks saamist töötas Jacob Söderman lektori, Soome justiits-, ja sotsiaalministri ning Soome parlamendi ombudsmanina. Pärast Euroopa ombudsmanina töötamist naasis ta 2007. aasta sügisel Soome parlamendi liikmeks. Nikifóros Diamandoúros (sündinud 1942. aastal Ateenas) oli Euroopa ombudsman aastatel 2003–2013. Hariduse omandas ta Ameerika Ühendriikides: bakalaureusekraadi 1963. aastal Indiana Ülikoolis, magistrikraadid 1965. aastal ja 1969. aastal ning doktorikraadi 1972. aastal Columbia Ülikoolis. Doktorikraadi saamise järgselt töötas Diamandouros lektorina New Yorgi osariigi Ülikoolis ja teadurina Columbia Ülikoolis kuni 1978. aastani, millejärgselt asus ta elama tagasi Ateenasse ning töötas Ateena Kolledži arendusdirektorina. 1988. aastal asus ta tööle Kreeka rahvusvaheliste ja strateegiliste uuringute instituudi direktorina ning 2011. aastal andis Kreeka Ameerika Kolledž talle õigusteaduste audoktori kraadi (doctor honoris causa). Nikiforos Diamandouros on kirjutanud artikleid peamiselt Lõuna-, Ida- ja Kagu-Euroopa poliitikast ja ajaloost (nende hulgas ka Kreeka enda poliitikast ja ajaloost). Peamised teemad, mida ta enda teostes on kajastanud, on demokratiseerimine, riikluse ja rahvuse teke, seoses kultuuri ja poliitika vahel ning ombudsmani institutsioonist koos hea haldustava põhimõtetega. Talle on antud Kreeka Fööniksi ordeni suurkomandöri rist, Poola Vabariigi kuldne teeneterist ja Prantsuse Vabariigi Auleegioni rüütliklassi orden. Ametisolev Euroopa ombudsman on Emily O'Reilly (sündinud 1957. aastal Iirimaal), kes valiti esimest korda sellesse ametisse 2013. aasta juulis, kuid seoses Euroopa Parlamendi valimistega valiti ta uuesti ombudsmaniks aasta hiljem 2014. detsembris. Pärast esimese viieaastase mandaadi lõppu valiti ta ombudsmaniks ka teiseks ametiajaks 2019. aasta detsembris ning tema teine ametiaeg lõpeb 2024. aasta detsembriga. Enne Euroopa ombudsmaniks saamist oli Emily O'Reilly ajakirjanik, kirjanik ja poliitiline toimetaja. Ajakirjanikuna võitis ta kaks auhinda (1986. aasta naisajakirjanik ja 1994. aasta ajakirjanik). Rahvuvahelist tunnustust on kogunud ka tema kolm raamatut Iirimaa poliitika ja meedia teemadel. Pärast kirjanikukarjääri aastatel 2003–2013 oli Emily O'Reilly Iirimaa esimene naissoost ombudsman ja teabevolinik. 2007. aastal nimetati ta ka keskkonnateabe volinikuks ning 2008. aastal sai ta Iirimaa riiklikult ülikoolilt õigusteaduste audoktori kraadi inimõiguste edendamise eest enda senise karjääri vältel. 2014. aastal nimetati ta Dublini ülikooli kolledžilt audoktoriks kümneaastase tegevuse eest Iirimaa ombudsmanina. F. Lamberts vs. Euroopa Ombudsman (2002) F. Lamberts kandideeris Euroopa Ühenduste Komisjoni korraldatud sisekonkursil ajutiste töötajate ametisse nimetamiseks. Tal ebaõnnestus suuline katse, sest väidetavalt oli ta väsimustunnet tekitavate ja keskendumisvõimet vähendavate ravimite all. Ravi oli talle määratud pärast õnnetust, mõned nädalat enne katset. F. Lamberts juhtis tähelepanu sellele, et ei taotlenud katse edasilükkamist, sest katse kutses oli kirjas, et "katsete korraldusest tulenevalt võimalik märgitud ajakava [...] muuta". F. Lamberts esitas ombudsmanile kaebuse, kuivõrd Euroopa Ühenduste Komisjoni asutustelt juhtumi läbivaatamise taotlemine ei andnud tulemusi. Ombudsman märkis oma 21. aprilli 1999. aasta otsuses, et praktikas on Euroopa Ühenduste Komisjon valmis arvestama erakorraliste asjaoludega, mis takistavad osaleda katsel kutses märgitud kuupäeval. Lisades, et hea halduse huvides peaks Euroopa Ühenduste Komisjoni kandidaate sellisest võimalusest teavitama. Kuivõrd ombudsman leidis, et puudub vajadus sõbraliku lahendi leidmiseks, siis ta lõpetas juhtumiga tegelemise. F. Lamberts esitas esimese astme kohtu kantseleisse hagi ombudsmani ja Euroopa Parlamendi vastu, milles palus hüvitada varalise ja mittevaralise kahju, mis tekkis ombudsmani poolt kaebuse läbivaatamise tõttu. F. Lamberts heitis ombudsmanile ette, et ta ei öelnud F. Lambertsile, et tal on võimalik esitada esimese astme kohtule tühistamishagi Euroopa Ühenduste Komisjoni otsuse peale. Samuti seda, et ombudsman ei olnud tema kaebuse menetlemisel objektiivne ega erapooletu, sest ombudsman arvestas Euroopa Ühenduste Komisjoni arvamust. F. Lamberts väitis, et ombudsmanil lasub kohustus teha kõik, mis on võimalik, jõudmaks sõbraliku ning kodanikku rahuldava lahendini. Esimese Astme Kohus jättis hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata, sest F. Lamberts ei tõendanud, et ombudsman pani tema kaebuse menetlemisel toime ametialaseid eksimusi. Esimese Astme Kohus selgitas, et ombudsman võib isikut tühistamishagi osas nõustada, kuid tal ei ole ühenduse õigusnormide alusel kohustust seda teha. Samuti, et ombudsmanil on sõbraliku lahendini jõudmisega seoses väga ulatuslik kaalutlusõigus. Ombudsmanile saab tekkida lepinguväline vastutus vaid juhul, kui ombudsman on selgelt ja ilmselgelt eiranud talle pandud kohustusi sõbraliku lahendini jõudmise kontekstis. Ombudsman ei saa piirduda vaid kodanikule institutsiooni arvamuste esitamisega. Euroopa Ombudsman vs. Frank Lamberts (2004) Euroopa Ombudsman vs. Frank Lamberts (2004) kohtuasja C‐234/02 P esemeks oli 10. aprilli 2002. aasta otsuse peale kohtuasjas T‐209/00: Lamberts vs. ombudsman esitatud apellatsioonkaebus. Ombudsman palus apellatsioonkaebuses tühistada vaidlustatud kohtuotsus osas, milles tunnistatakse kahju hüvitamise nõue vastuvõetavaks ja tunnistada hagi vastuvõetamatuks. F. Lamberts palus jätta apellatsioonkaebus rahuldamata ja tühistada vaidlustatud kohtuotsus esitatud nõude sisulist käsitlust puudutavas osas. Sellest tulenevalt F. Lamberts palus mõista Ombudsmanilt välja varalise ja rahalise kahju eest hüvitis 2 468 787 eurot ning mittevaralise kahju eest hüvitis summas 124 000 eurot või mõista ombudsmanilt tema kasuks varalise ja rahalise kahju eest välja hüvitis summas 1 234 394 eurot ning mittevaralise kahju eest hüvitis summas 124 000 eurot. Samuti ta palus jätta apellatsiooniastme kohtukulud välja ombudsmanilt. Euroopa Kohus otsustas jätta apellatsioonkaebus ja vastuapellatsioonkaebus rahuldamata ning jätta kohtukulud poolte endi kanda. Euroopa Kohus hindas, et tuvastamaks, kas on toimunud ühenduse õiguse piisavalt selge rikkumine, mistõttu võib tekkida lepinguväline vastutus ombudsmani käitumise tõttu, tuleb arvestada ombudsmani ülesannete eripära. Ombudsmanil on vaid kohustus teha tulemuse saavutamiseks kõik võimalik ja tal on ulatuslik kaalutlusõigus, mis ei tähenda tulemuse saavutamise kohustust. Euroopa Parlamendi poolt ombudsmani üle teostatav kontroll ei välista kohtulikku kontrolli, kuid see tuleb teostada arvestades ombudsmani ülesannete eripära. Samas ei saa välistada, et erandjuhtudel kodanik suudab tõendada, et Ombudsman on piisavalt selgelt rikkunud ühenduse õigust oma ülesannete täitmisel ja see võib tekitada kodanikule kahju. Näiteks kohtuasjas C‐337/15 P: Euroopa Ombudsman vs. Claire Staelen (2017) leidis Euroopa Kohus, et C. Staeleni kahele kirjale väikese hilinemisega vastamine ombudsmani poolt on olemuselt asjaolu, millest võib tekkida lepinguväline vastutus. Ombudsman pani esialgse ja omaalgatusliku uurimise läbiviimisel toime kolm rikkumist, mis olid piisavalt selged. C. Staelen ei saanud põhjendatult väita, et talle on tekkinud rikkumiste tagajärjel mittevaraline kahju, sest ta kaotas usalduse ombudsmani vastu. Samas peamiselt mittevaraline kahju seisnes psühholoogilistes kannatustes, mida ta tundus tema kaebuse menetlemisviisi pärast ombudsmani poolt. Kuivõrd ombudsmani vabandused, vea hilinenud parandamine ja omaalgatuslik uurimine ei hüvitanud sel viisil tekkinud mittevaralist kahju, siis Euroopa Kohus mõistis Euroopa Ombudsmanilt C. Staeleni kasuks välja 7000 eurot hüvitist. Visiidid ja koostöö Eestiga 29.-30. oktoobril 2009 viibis tollane Euroopa ombudsman N. Diamandouros ametlikul infovahetus- ja koostöövisiidil. Visiidi eesmärk oli arendada koostööd Eesti õiguskantsleriga, tõsta inimeste teadlikkust ombudsmani tööst ning võimalustest talle kaebusi esitada. Visiidi käigus kohtus ombudsman mitme riigiametnikuga, sh ka tollase Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvesega, erinevate kodade, ühenduste ja liitude esindajatega. Lisaks pidas ombudsman Õigusinstituudis loengu oma tööst ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast. N. Diamandouros külastas Eestit ka 2003 aastal peale ametisse asumist, ka siis oli visiidi eesmärgiks koostöö arendamine. 2009. aasta visiidi peamine eesmärk oli koostöö arendamine eesmärgiga kodanike kaebuste lahendamise kiirust ja efektiivsust tõsta, info vahetamine arengutest Euroopa Liidu õiguses ning vahetada praktilist kogemust. Samuti oli eesmärgiks inimeste teadlikkuse tõstmine ombudsmani tööst ja võimalustest talle kaebusi esitada, mis oli tingitud sellest, et Eestist laekus ombudsmanile väga vähe kaebusi. 2008. aastal laekus Eestist 7 kaebust, mis on kindlasti vähe kuid pea kaks korda rohkem, kui aasta varem, siis laekus Eestist vaid 4 kaebust. 2009. aasta septembri seisuga oli ombudsmanile laekunud 12 kaebust. Siiski ei ole kaebuste vähesus ainukeseks probleemiks. Suureks mureks oli see, et nii nagu varasematel aastatel, ei saanud ka siis (2009.a) ühtegi kaebust menetlusse võtta. Need ei langenud ombudsmani pädevusse. Kaebused olid Eesti ametiasutuste- ja eraettevõtete tegevuse peale. Sellistel juhtudel ei jäänud Euroopa Ombudsmanil muud üle kui soovitada kaebajatel abi saamiseks pöörduda riigisiseste asutuste poole. Seetõttu oli oluline tõsta inimeste teadlikkust ombudsmani tööst, et inimesed saaksid vajadusel abi saamiseks kaebuse esitada, kuid samuti oli vaja tõsta ka kaebuste n-ö kvaliteeti ehk, et kaebusi oleks võimalik menetlusse võtta. Viimastel aastatel on olukord mingil määral paranenud, kaebuste arv on jätkuvalt üsna madal, kuid nüüd on olnud ombudsmanil võimalik menetlust alustada. 2017., 2018. ja 2019. aastal laekus ombudsmanile Eestist vastavalt 8, 6 ja 7 kaebust. Uurimisi sai neil aastatel Eestist laekunud kaebuste põhjal algatada vastavalt 2, 3 ja 1 korral. Julia Laffranque 2019. aasta detsembris toimusid järjekordsed Euroopa ombudsmani valimised. Sel korral kandideeris ametikohale ka tollane Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik ja hilisem Eesti Vabariigi Riigikohtu halduskolleegiumi kohtunik eestlanna Julia Laffranque. Kõigis hääletuste voorus jäi Julia Laffranque teiseks, kaotades vaid eelmisele Euroopa ombudsmanile, iirlanna Emily O'Reillyle, kelle mandaati pikendati järgmiseks viieks aastaks. Lõppvoorus sai eestlanna 280 häält iirlanna 320 hääle vastu. Julia Laffranque soovis Euroopa Ombudsmani inimestele lähemale viia ning soovis võimalikult palju head teha Eestile ja Eesti rahvale. Tema sõnul ei plaaninud ta alguses ombudsmaniks kandideerida, kuid kandideeris kuna paljud Euroopa Ombudsmani bürooga seotud inimesed palusid tal seda teha, kuna nägid antud valdkonnas probleeme ning arvasid, et just J. Laffranque on õige inimene neid probleeme lahendama. Eestiga seotud Euroopa Ombudsmani otsus 11. juuli 2018 tegi Euroopa Ombudsman otsuse asjas, kus Itaalia arst kaebas Euroopa Komisjoni peale, mis menetles tema kaebust arstide kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üle Eestis. Euroopa Ombudsman ei tuvastanud Euroopa Komisjoni tegevuses haldusomavoli. Itaalia arst, kes töötas ligi 30 aastat nahaarstina ilma vastava diplomita, esitas Euroopa Komisjonile kaebuse Eesti võimude peale, asudes seisukohale, et Eesti võimud on rikkunud Euroopa Liidu õigust registreerides teda praktikuna, mitte nahaarstina. Euroopa Komisjon leidis, et riigivõimud on pädevad ise otsustama kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluste üle. Oma argumentides ombudsmanile tõi kaebaja välja, et Itaalia seaduse järgi võib isik töötada Itaalia erakliinikutes nahaarstina ilma vastava nahaarsti haridust tõendava dokumendita. Itaalia seaduste järgi võib arst, kes on töötanud vastaval alal ilma spetsialisti diplomita kindla arvu aastaid, end kuulutada vastava meditsiiniharu töötajaks. Kutsekvalifikatsiooni tunnustamise direktiivi artikkel 4 kohaselt oleksid pidanud Eesti võimud võimaldama ligipääsu samale ametile, mida ta Itaalias pidas. Sellega rikuti väidetavalt kaebaja õigust vabale liikumisele Euroopa Liidu siseselt ja õigust töötada. Euroopa Komisjon esitas oma põhiargumendina selle, et kuigi meditsiini spetsialistid ja praktikud on kutsekvalifikatsiooni tunnustamise direktiiviga saanud kindlad õigused, ei ole siiski ükski liikmesriik kohustatud reguleerima meditsiinilisi erialasid. Iga liikmesriik on pädev ise otsustama, mida ja kuidas antud valdkonnas reguleerida. Euroopa Ombudsmani hinnangul tegutses Euroopa Komisjon õigesti. Kaebuse menetlemisel Euroopa Komisjoni töös haldusomavoli ei tuvastatud. Viited Välislingid Euroopa Ombudsmani veebisait Euroopa Liit


source: fineweb

text: Paiknedes armsas Mitte's, naudib baxpax downtown Hostel/Hotel juhtivat positsiooni Berliin vaatamisväärsused, kultuur, poodlemine südames. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Kunsthaus Tacheles, Neue Synagoge, Oranienburger Tor Metroojaam, läheduses. Baxpax downtown Hostel/Hotel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu kohvik, suitsetamisala, WiFi , puudega inimestele mõeldud lisad, seifid. Külalised võivad valida 62 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Baxpax downtown Hostel/Hotel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Berliin's.


source: wikipedia

text: Konjunktsioon ehk loogiline korrutamine ehk "ning" on üks binaarne loogikatehe lauseloogikat sisaldavates sümbolloogika süsteemides. Konjunktsioon ehk loogiline korrutamine on binaarne loogikatehe: lausete A ja B konjunktsioon AB loetakse tõeseks parajasti siis, kui laused A ja B on mõlemad tõesed ning vääraks kõigil muudel juhtudel. "A ja B" on tõene siis ja ainult siis, kui A on tõene ja B on tõene. Seotud mõisted teistes valdkondades on järgmised: loomulikus keeles on konjunktsiooniga kõige sarnasem sõna "ja" või "ning"; hulgateoorias – ühisosa; predikaatloogikas – üldisuskvantor. Konjunktsiooni ja eituse abil on võimalik esitada kõik ülejäänud loogikatehted. Notatsioon Konjunktsiooni tähistatakse tavaliselt infiks-operaatoriga: matemaatikas ja loogikas kasutatakse sümbolit või või elektroonikas kasutatakse sümbolit programmeerimiskeeltes kasutatakse tähistust&, &&, või and Jan Łukasiewiczi loogika prefiksnotatsioonis on vastav operaator K, mis tuleb poolakeelsest sõnast koniunkcja (eesti keeles: konjunktsioon). Definitsioon Loogiline konjunktsioon on operatsioon kahel loogilisel väärtusel, enamasti kahel propositsioonil, mis väljastab väärtuse tõene siis ja ainult siis, kui mõlemad operandid on tõesed. Tõeväärtustabel Valemi tõeväärtustabel: Teiste operaatorite kaudu defineerimine Süsteemides, kus lauseloogika konnektor pole primitiiv, võib konjunktsiooni defineerida järgmiselt: Omadused Konjunktsioonil on järgnevad omadused: kommutatiivsus: jah assotsiatiivsus: jah distributiivsus: mitmete loogikatehetega jah, näiteks tehtega või, kuid mitte kõigiga idempotentsus: jah monotoonsus: jah tõesust säilitav: jah Kui kõik sisendid on tõesed, on ka väljund tõene väärsust säilitav: jah Kui kõik sisendid on väärad, on ka väljund väär. Walshi spekter: (1,-1,-1,1) Mittelineaarsus: 1 (funktsioon on kõver) Kasutades binaarseid väärtuseid tõese (1) ja väära (0) jaoks, siis töötab loogiline konjunktsioon täpselt nagu aritmeetiline korrutamine. Rakendusi informaatikas Kõrgetasemelises programmeerimises ja digitaalses elektroonikas on konjunktsioon tavaliselt tähistatud infiks operaatoriga, enamasti tähisega nagu "AND", algebraline korrutamistehe või sümbol "&". Loogilist konjunktsiooni kasutatakse tihti bitikaupa tehtavates operatsioonides, kus tähistab 0 väära ja 1 on tõene. 0 AND 0 = 0, 0 AND 1 = 0, 1 AND 0 = 0, 1 AND 1 = 1. Seda operatsiooni saab rakendada ja kahele binaarsele sõnale, mida vaadeldakse võrdse pikkusega bitistringidena, leides iga samal positsioonil oleva bitipaari jaoks neile vastava AND väärtuse. Näiteks; 11000110 AND 10100011 = 10000010. Seda saab kasutada, et valida mingi osa bitistringist bitimaski kasutades. Näiteks 10011101 AND 00001000 = 00001000eraldab viienda biti 8-bitisest bitistringist. Arvutivõrkude teaduses, kasutatakse bitimaske olemasoleva alamvõrgu võrguaadressi leidmisel nii, et ANDitakse IP aadress ja alamvõrgu mask. Loogiline konjunktsioon "AND" on ka kasutusel SQL operatsioonides andmebaasi päringutel. Vastavus hulgateoorias Elemendi kuuluvus kahe hulga ühisosasse on hulgateoorias defineeritud loogilise konjunktsiooni abil: x ∈ A ∩ B siis ja ainult siis, kui (x ∈ A) ∧ (x ∈ B). Selle vastavuse tõttu jagab hulgateoreetiline ühisosa samuti mitmeid loogilise konjunktsiooni omadusi, nagu assotsiatiivsus, kommutatiivsus ja idempotentsus. Loomulik keel Nagu ka matemaatilise loogika teiste tehetega, on loogiline konjunktsioon ning seotud, kuid mitte täpselt võrdne, grammatilisele konjunktsioonile ning loomulikus keeles. Eesti keele sõnal "ning" (või "ja") on omadused, mida loogiline konjunktsioon ei säilita. Näiteks tähistab "ning" vahel järjekorda. Lause "Nad abiellusid ning said lapse" tähendaks tavaarusaama järgi, et abiellumine toimus enne lapse saamist. Sõna "ning" ("ja") võib ka võib ka väljendada mingi asja osadeks tegemist, nagu lauses "Eesti lipp on sinine, must ja valge". See lause ei tähenda, et Eesti lipp on samaaegselt sinine, must ja valge, vaid seda, et lipu eri osadel on erinev värv. Vaata ka NING Poola kuju Viited Välislingid Wolfram MathWorld: Conjunction Loogika Automaatika


text: Erakond Isamaaliit oli rahvuslik-konservatiivne kristlik-demokraatlik liberaalse majanduspoliitikaga Eesti erakond aastatel 1995–2006. Isamaaliit loodi 2. detsembril 1995 Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Rahvusliku Koonderakonna "Isamaa" ühinemise teel. Paljud nimetatud kahe partei liikmetest olid juba varem töötanud koos Eesti kodanike komiteede liikumises, Eesti Muinsuskaitse Seltsis ja Eesti Kongressis. 1995–1998 oli erakonna esimees Toivo Jürgenson, 1998–2002 Mart Laar, 2002–2005 Tunne Kelam ja aastast 2005 kuni ühinemiseni Res Publicaga Tõnis Lukas. Isamaaliit on mänginud olulist rolli iseseisvuse taastanud Eesti elu kujundamisel, olles valitsuse juhtiverakond kolmandiku sellest ajast. Samuti oli Lennart Meri "Isamaa" kandidaadiks Eesti presidendi kohale 1992. aastal. Isamaaliidu juures tegutsesid Rahvuslaste ühendus, Naiskogu, Ettevõtjate ühendus, Rahvuskultuuri ühendus, Sportlaste ühendus, Seeniorite kogu, mitmed toimkonnad ja töörühmad ning noorteühendus Noor-Isamaa. 2001. aasta presidendivalimistel valiti Isamaaliidu presidendikandidaadiks Peeter Tulviste. 2006. aasta jaanuari seisuga oli Isamaaliidul üle 3200 liikme. 18. märtsil 2006 võttis Eesti Demokraatliku Partei kongress vastu otsuse liituda Isamaaliiduga. 4. aprillil 2006 teatasid erakond Isamaaliit ja erakond Res Publica kavatsusest ühineda. Sama aasta 4. juunil saavutas ühinemisotsus ka Pärnus peetud erakonna suurkogu toetuse. Ühenderakonna nimeks kinnitati ametlikult Isamaa ja Res Publica Liit. Kuni ühinemisprotsessi lõpuleviimiseni juhtisid seda kaks esimeest – Tõnis Lukas ja Taavi Veskimägi. Viited Isamaaliit


source: CulturaX

text: Lufthansa lennupiletid sügisel ja talvel Tallinnast Krabisse alates 500€ 13. juuni 2018 16:54 Lufthansa ning Austrian koostöös Bangkok Airwaysi ja Thai Airwaysiga pakuvad väga hea hinnaga lennupileteid Tallinnast Lõuna-Tais asuvasse Krabisse! Edasi-tagasi lennupiletid on saadaval hinnavahemikus 500€-550€ ning lendudel on enamjaolt kiired ümberistumised olenevalt siis lennufirmadest kas Frankfurdis või Viinis ja Bangkokis. Soodsaid lennukuupäevi leidub nii sügisel kui talvel. Tõime välja näidiskuupäevad. Endale sobivaid kuupäevi kontrolli läbi Momondo.ee või kasuta otselinke allpool. 10 päevane luksuslik puhkus Krabis Toome välja ka näidispakkumise veetmaks märtsis 10 päevane puhkus Ao Nangis. Valisime näidiskuupäevadeks ööbimise vahemikus 21.03-31.03 ja lennupiletid kuupäevadel 20.03-31.03 leiab hinnaga 504€ SIIT . Tegemist on näidispakkumisega, soodsa hinnaga lennupileteid ja ööbimist leiab ka teistel kuupäevadel. Läbi hotellihindade võrdlusportaali HotelsCombined.ee leiab Krabi provintsis üle 1800 erineva majutusasutuse. Deluxe tuba kahele selles suurepärase reitinguga neljatärnihotellis maksab kümneks ööks kokku 412€. Lisainfo ja broneerimine LENNUPILETID TALLINNAST KRABISSE Tallinn-Krabi-Tallinn alates 500€ Leidub erinevate ümberistumistega lende. Tihtipeale on kiirete ümberistumistega lennud vaid mõnevõrra kallimad. Osade lennupiletite puhul on minnes või tagasiteel 7h ümberistumine kas Viinis või Frankfurdis.


- Peamenüü - Sissejuhatus - ühtse turu ülevaade - Ühtse turu ülevaade - Kaastööd - Olulised dokumendid - 10. mai 2006. aasta teatis - Pressiteated - IP/06/595Kõik kättesaadavad tõlked. - MEMO 06/192Kõik kättesaadavad tõlked. - Kiirlingid - Euroopa Liidu poliitika Kodanikekeskne tegevuskava: Euroopa Liit tulemuslikuks 20. novembril 2007 võttis Euroopa Komisjon vastu algatustepakke eesmärgiga muuta oma kodanikekeskne tegevuskava järjekindlateks meetmeteks: - teatis „21. sajandi Euroopa ühtne turg " , millega viiakse lõpule 2006. aastal algatatud ühtse turu läbivaatamine ning muudetakse 2007. aasta veebruaris avaldatud visioonidokument praktilisteks algatusteks, et kohandada ühtne turg uue olukorraga. Teatist toetavad viis komisjoni töödokumenti, mille teemadeks on: - teatis "Võimalused, juurdepääs ja solidaarsus: uus sotsiaalne visioon 21. sajandi Euroopast " , mille eesmärk on täiendada 15. veebruaril 2008 lõppevat sotsiaalse tegelikkuse teemalist arutelu ning sillutada teed uuendatud sotsiaalmeetmete kava koostamiseks 2008. aasta keskpaigaks. Samuti võttis komisjon vastu teatise „Euroopa uus kohustus – üldhuviteenuste pakkumine (sh sotsiaalvaldkonnas)" 10. mail 2006 võttis komisjon vastu ambitsioonika tegevuskava eesmärgiga kutsuda ellu tõelisi muutusi Euroopa kodanike elus. Komisjoni tegevuskava tõukub sellistest strateegilistest eesmärkidest nagu jõukus, solidaarsus ja turvalisus. Tegevuskavas pööratakse jätkuvalt tähelepanu tööhõivele ja majanduskasvule. Nagu näitab Euroopa tulevikku käsitlev arutelu, on olemas lõhe Euroopa institutsioonide võetavate meetmete ja avalike ootuste vahel seoses Euroopa institustioonide eeldatava rolliga. Avalikkuse ootused seoses Euroopa Liiduga on kõrged, kuid usk, et neid täita suudetakse, tuleb ainult koos lahendustega, mis otseselt kodanike elu mõjutavad. Tegevuskava tulemuseks peab olema avatud ja täielikult toimiv ühtne turg, solidaarsuse kasv, võimaluste tekkimine, juurdepääs ja jätkusuutlikkus ning turvalisuse kasv. - tulevikkuvaatav ühtse turu ülevaatega, et selgitada, kas turgu tuleb kaasaegse globaliseerunud majanduse tingimustes kodanikele vajalike vabaduste huvides ümber kujundada, - Sotsiaalse tegelikkuse ülevaade - see on juurdepääsu ja solidaarsuse tegevuskava kehtestamiseks koostatav sotsiaalsete muutuste ja suundumuste ülevaade, mis koostatakse paralleelselt ühtse turu ülevaade. 10. mai teatisega loodi alus 2006. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu otsusele algatada paralleelne protsess institutsiooniliste küsimustega tegelemiseks. Selline kaksikstrateegia - pakkuda konkreetseid poliitikalahendusi, tegeldes paralleelselt institutsiooniliste küsimustega - on nüüd ELi tegevuse nurgakivi.


Soomes purunes juulikuu lumerekord: öösel sadas maha 5 cm lund - eestinen Soomes purunes juulikuu lumerekord: öösel sadas maha 5 cm lund Täna öösel purunes varasem Soome juulikuu lumerekord. Aastast 1963 oli Soome juulikuu lumerekord 1 cm, öösel sadas aga Lapimaal Enontekiö vallas Näkkäläs maha lausa 5 cm lumevaip. Lapimaal, kus alles paar päeva tagasi oli üle 20 kraadi sooja, langes eile temperatuur märgatavalt ning maha sadas koguni lumi. Enontekiö vallas mõõdeti öösel 5 cm lund, millest hommikuks oli järel 3 cm, vahendab MTV. Ajaloo annaalidesse läheb kirja hommikune näit kella 9 ajal ja see oli 3 cm. Kohalike elanike jutu järgi oli selline tunne, et tänavune esimene lumi on juba maha sadanud. Eeloleval ööl on mitmel pool Lapimaal oodata öökülma. Juulikuu lumi Lapimaal. Kujutis: internet MeteoFI on Twitter lumisinta 05.07. ke 5 cm #Enontekiö Näkkälä 0 cm #Enontekiö Kilpisjärvi kyläkeskus 0 cm #Inari Angeli Lintupuoliselkä Markus Mäntykannas on Twitter (Külastatud 10,633 korda, 1 külastust täna)


(8) Ettevõtted ja asutused peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele ja veenduma jäätmete vastuvõtja tegevuslitsentsi olemasolus.


gei, naast, twink, film, täis, sõber, barebacking, straight vs gay, kandma, biseksuaalne, rihma-mees, bisex


bakteriaalne vaginoos 11.08.04 / Naistehaigused Lugesin kõiki portaalis olevaid küsimusi ja vastuseid bakteriaalse vaginoosi kohta ning lähtuvalt sellest tekkisid uued küsimused. Kas seda saab üldse ravida või muutub see peale ravi pidevalt korduvaks-krooniliseks? Arutelust selgus, et paljudel läheb see peale ravi hoopis hullemaks või lisanduvad uued probleemid (seenhaigused) Kui mul on diagnoositud bakteriaalne vaginoos, aga ma seda välja ei ravi, mis siis juhtub? Kas on võimalik, et minu organism taastub loomulikul teel, ilma ravimiteta? Mis juhtub, kui rasestumine, haiguse diagnoos ja ravi on kõik ühel ajal st. ravimise ajal oli kondoomita vahekord ning tulevane laps on väga oodatud? Kas lapsel võib tekkida mingeid tüsistusi? Bakteriaalne vaginoos tekib siis, kui mingil põhjusel saab häiritud tupe normaalne mikrofloora. Seega, et vältida korduvat haigestumist on vajalik , et piimhappekepikeste hulk oleks tupes normilähedane. Kui haigus kipub korduma, on soovitatud ravi teha suukaudsete preparaatidega ja ravida samal ajal ka partnerit. On võimalik, et organism saab ise haigusest jagu, tervistumine toimub ka ilma ravimeid kasutamata. Ravimata bakteriaalne vaginoos võib põhjustada raseduse katkemist või enneaegset sünnitust. Kui Te ei tea , kas olete rasestunud (planeerite rasedust) võiksite kasutada tuppe asetatavaid Vagisan kuulikesi. Need on piimahapet sisaldavad ravimid, mis muudavad tupe pH haooeliseks ja sellega pärsivad pisikute elutegevust. Raseduse ajal on nende kasutamine lubatud. Metronidazol või Dalacin ravi võiks teha võimalusel peale 12 rasedusnädalat. Kui esinevad probleemid(määriv veritsus, valud alakõhus- raseduse katkemise oht) tuleb ravi teha kohe. Ei ole teada, et nende ravimite kasutamisel võiks tekkida lapsele suuri kahjustusi. Kergesti mõjutatava floora korral võiks kasutada ka suukaudseid preparaata Lacto seven või Gefilus- sisaldavad piimhappe baktereid, ning kindlasti kasutada pesemiseks intiimgeeli mitte du??igeeli, seepi.


2) vältima ohtlike jäätmete segunemist ja segamist omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega ning kasutama kõiki võimalusi jäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamiseks;


6) määratud ajaks ametisse võtmise korral tähtaega;


Rate.ee on Eesti interneti suurim keskkond. See on sotsiaalne võrgustik, mis pakub sulle võimalust suhelda oma sõpradega ja tutvuda uute inimestega. Saidi kasutamiseks palun logi sisse või registreeri! Esmaspäev, 26. juuni, 06:10 | Kasutajaid kokku: 81358 | Hetkel online: 86 » Eesti


text: 5 OSKUST, MIDA SÜGISE HAKUL ILUVALDKONNAS omandada – Buduaar 01. september 2018 | 08:00 Me kõik käime aeg-ajalt või siis regulaarselt oma ilu eest kellegi teise juures hoolt kandmas. Olgu selleks siis maniküürija, ripsmetehniku, jumestuskunstniku või juuksuri külastamine. Kuigi need protseduurid on pigem nauditavad, peame nende eest ka omajagu maksma. Mis aga oleks kui saaksime neid protseduure ise enda peal läbi viia? Ja seda selliselt, et tulemus ei oleks "napilt rahuldav". Nõudlus iluspetsialistide järele on pidevas kasvavas trendis. Veel enam – väga headel tegijatel on väga pikad järjekorrad ja ega ka tasust puudu ei jää. Sellest võib saada hea lisasissetulekuallikas, sest tööpõld on ju lai. Lisaks oskus korda teha oma küüsi ja sättida üles silmapaistvat soengut, jätab nii mõnigi kord ilusalongi viidava raha hoopis teie enda taskusse. Kui tunned, et soovid õppida midagi uut ja otstarbekat, siis on just nüüd aeg esimene samm astuda. Millised on need viis oskust, mida võiksid sel sügisel iluvaldkonnas omandada? Instagram ja sotsiaalmeediaturundus iluteenindajatele See on koolitus, mille võiks omandada iga iluteenindaja, kes leiab, et tema kliendibaas võiks olla suurem. Sotsiaalmeedia on üks faktor, tänu millele on ka paljud kodumaised ilutegijad end väga tuntuks töötanud. Tasemel turundus eeldab omaette oskust, mis on midagi palju enamat kui pelgalt ilusa pildi postitamine oma kontole. Selleks, et koguda piisavas koguses jälgijaid, millest saaks tugev kliendibaas, peab ilutegija sotsiaalmeediat kasutama oskuslikult. Kui Instagram ei ole veel sinu jaoks efektiivne kanal, siis nüüd on sul võimalik selle kanali nippidega põhjalikult tutvuda! Koolitaja: Olesja Saue (Goal Marketing OÜ) 10.-11.oktoober kell 10.00-17.00 Tallinnas Hind: 185 € (enne 10. septembrit registreerides 170 €) Täpse info ja registreerimisankeedi leiad SIIT. Küünetehniku väljaõppekoolitus Hoolitsetud küüned on naise visiitkaardiks. Küünetehnik on kahtlemata amet, mille järele nõudlus iial ei kao. Nii palju, kui on naisi, on vaja ka küünetehnikuid ning professionaalsus sel alal on kõrgelt hinnatud. Konkurents aina kasvab. Kui tunned, et ka sulle pakub see valdkond huvi, on õige aeg asuda uut ametit õppima. Töötuks sellel alal väga lihtsalt ei jää. Kursuse kava on vastavuses tänapäevaste trendide ja nõudmistega ning annab õppurile põhjalikud teadmised alustamaks edukat karjääri küünetehnikuna. Lisaks ei pea sa enam kodus küüsi värvides maadlema pidevalt laiali mineva laki või rohmaka tulemusega. Koolitaja: Külli Land Teooria, praktika ja eksam 12.-20. september Tallinnas Ripsmepikendused on üle kümne aasta jätkuvalt kuum trend olnud ning kuigi üha enam rõhutakse loomulikule ilule, võib linnapildis juba pea igal teisel naisel ripsmepikendusi märgata. Ripsmepikendusi peetakse mugavaks ja kohati ainuõigeks mooduseks, kuidas lihtsa vaevaga kaunis välja näha. Küll aga on palju tehnikuid, kelle paigaldus läheb koledaks juba peale kahte nädalat, mistõttu häid tegijaid otsitakse tikutulega. Kui tunned, et võid selles valdkonnas osav olla, siis saad nüüd end proovile panna. Headel ripsmetehnikutel klientidest ega tasust juba puudust ei tule. Koolitaja: Kristina Traumann-Kepp 24.09, 25.09 ja 10.10 kell 10.00-17.00 Tallinnas 24.10, 25.10 ja 8.11 kell 10.00-17.00 Tartus Pediküüri baaskursus Kaunis pediküür on sama oluline kui maniküür, ent siinkohal tuleb silmas pidada veel teisigi olulisi ning põnevaid tõdesid. Pediküürikoolitus on justkui loomulik jätk maniküüriõppele. Hinnatud on tehnikud, kes oskavad teha nii maniküüri kui ka pediküüri. Koolituse käigus omandatakse põhjalikud teadmised pediküüri tegemisest ning käsitletakse teemasid küüne ehitusest ja kasvust, nahahaigustest, hügieenist, töökoha ettevalmistusest jne. Koolitaja: Hege Lehtma Teooria, praktika ja eksam 16.10-01.11 Tallinnas Efektsed tehnilised punutised Viimastel hooaegadel on moepilti hakanud üha enam ilmuma punutised. Tegu on trendiga, mis paelub väga paljusid naisi. Mitte igaüks ei oska punuda efektset patsi, kuna see on oskus, mida peab õppima ning milles saab end samuti järjepidevalt arendada. Eriti hästi sobib koolitus jumestajatele või juuksuritele, kes soovivad oma oskusi ja teenuseid laiendada. Samuti, mis oleks parim, kui osata endale ise enne väljaminekut teha silmapaistvat soengut? Koolitusel õpitakse tegema erinevaid efektseid ja tehnilisi punutisi, millest omakorda saab teha erinevaid soenguid. Punudes õpitakse kasutama ka lisajuukseid. Koolitaja: Marianne Komp 7. november 11.00-16.00 Tallinnas 9. november 10.00-15.00 Tartus 8. november 11.00-16.00 Pärnus Registreerides TradeHouse Koolituskeskuse ükskõik millisele koolitusele, saab koodiga "Buduaar" koolitushinna -15% soodsamalt. Kood kehtib kuni aasta lõpuni. Praktilisi koolitusi leidub nii professionaalidele, kes soovivad oma oskusi lihvida kui ka lihtsalt iluhuvilistele, kes soovivad midagi uut õppida – teip- ja keratiinkinnitustega juuksepikenduste paigaldamine, "Ideaalne kulmukaar" ilutegijatele, depilatsiooni baaskursus, pidulikud soengud ning geellakkimise praktiline koolitus on vähesed suure valiku seast!


text: Veis (Bos) on perekond veislaste sugukonnas. Klassifikatsioon Veise perekond liigitatakse järgmisteks alamperekondadeks: Bos Bibos Novibos Poephagus. Välislingid Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder.Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 08.11.2013) (inglise keeles) Veislased


Tele2 hoiatab võltstelefonide eest - ITuudised Autor: Indrek Kald • 5. oktoober 2018 Kasutatud iPhone ́i või muud nutitelefoni ostes võib ka petta saada. Kasutatud telefoni ostmisel võib petta saada, näiteks sattudes originaaliga äravahetamiseni sarnase võltsmudeli otsa. Enamikel tänastel tippmudelitel on paraku ka järgi tehtud versioonid. Võltsingud näevad visuaalselt välja äärmiselt sarnased, kuid neil ei toimi tavaliselt kõik funktsioonid. Halvemal juhul on seade Eestis piiratud ühilduvuse tõttu üldse kasutuskõlbmatu. "Iga uue telefonimudeli turuletulekuga aktiveerub osta-müü keskkondades eelmiste mudelite müük, mis annab hea võimaluse petturitel tegutseda. Kasutatud telefoni käest-kätte müügil peaks jälgima kolme lihtsat reeglit, et mitte sattuda pettuse ohvriks," soovitas Tele2 turundusdirektor Katrin Aron. Kahtluse korral tasub minna seadmega ametliku edasimüüja juurde, kes saab kinnitada nii telefoni originaalsuse kui ka teha vajadusel diagnostikat, et selgitada välja võimalikud varjatud puudused. Android-telefoni originaalsust saab kontrollida ka äppide abil, näiteks Phone Doctor või Test Your Android. Apple ́i iPhone’ide puhul on lihtsaim viis kontrollida Apple’i lehelt. Kasutatud telefoni ostes tuleb alati testida, et seade on töökorras ning funktsioonid ja SIM-kaart toimivad tõrgeteta. Tuleb ka veenduda, kas kõrvaklappidest tuleb muusikat, telefon laeb korrektselt ning mälukaardi pesa toimib. IMEI-koodi saad juba eelnevalt kodus kontrollida, näiteks lehel imei.info. See on oluline, kuna turul liigub ka varastatud telefone, mis on kas Eesti või Euroopa mustas nimekirjas, mistõttu pole seadet tegelikult võimalik kasutada. Vaata alati üle, milline on hinnang müüjale ehk milliseid kommentaare ja hindeid ta on varasemalt saanud. Ole igaks juhuks ettevaatlikum müüjaga, kes pidevalt vahendab telefonide müügikuulutusi. Sotsiaalmeedias on kõige kindlam osta nendelt inimestelt, keda sa päriselt tunned, soovitab Tele2.


text: Nixoni doktriin Nixoni doktriin (ka Guami doktriin) oli USA presidendi Richard Nixoni 1969. aasta 25. juulil Guamil esitatud seisukoht USA välispoliitilise taktika muutmise kohta, mis oli eelkõige ajendatud ebaedust Vietnami sõjas. Ametlikult sõnastas ta doktriini seisukohad 18. veebruaril 1970 Kongressile saadetud kirjas, kus teatas, et USA toetab oma liitlaste võitlust kommunistlike liikumiste vastu ka edaspidi, kuid enam ise otseselt ei sekku. Sellega hüljati doominoteooria, mille kohaselt oli seni kardetud, et ühe riigi langedes kommunismi leeri kaotatakse kontroll ka tema naabrite üle.


text: Keskkonnaalane kommunikatsioon | Citywater Ensileht Läänemere väljakutse Linnad tervema mere nimel CITYWATER tegevused Läänemere väljakutse projekti edendamine Keskkonnaalane kommunikatsioon Kui linnades ja valdades rakendatakse uusi veekaitse meetmeid, on nii kodanike kui organisatsiooni sisene toetus väga oluline. Selleks, et välja selgitada efektiivseid veekaitse meetmeid, peab arvestama ka üldsuse ootuseid, arvamusi, ettepanekuid ning üleüldist suhtumist teemasse. CITYWATERi projekti käigus teostas Tallinna Ülikool keskkonnateemalise küsitluse kodanike ja omavalitsuste seas nii Eestis, Lätis kui Leedus. Eesmärgiks on koostada abistav juhend linnadele ja valdadele, mis käsitleb probleemi, kuidas üldsusele edastada keskkonnaalaseid küsimusi. Kodanikele andis uuring teavet selle kohta, mida inimesed keskkonna säästmisest teavad ja kuidas nad keskkonnaprobleeme tajuvad. Küsimustiku teemaks oli veekaitse ning uuriti, kes kodanike arvates vastutavad Läänemere kaitse eest ja mida kodanik ise oleks valmis tegema, et kaitsta veekeskkonda. Küsimustik omavalitsustes toob esile praeguse praktika keskkonnateemalises kommunikatsioonis ning aitab luua võimalusi selle parandamiseks. Uuringu tulemused esitletakse töötubades ning kasutatakse CITYWATERI projekti eesmärkide täitmiseks. Uuringud, mis on varasemalt läbi viidud Läänemere ääres elavate inimeste seas, näitavad, et sealsed inimesed on küll mures Läänemere seisundi pärast, kuid nad arvavad, et nad ise personaalselt ei saa mere hüvanguks midagi ette võtta. Inimeste arusaamist mõjutavad isiklikud tegurid (sugu, haridus, elukoht, kogemused ja teadlikkus valdkonna probleemidest) sotsiaalsed suhted ja ühiskondlikud tegurid (usaldus ametiasutuste vastu, valitsuse või kohaliku omavalitsuse suhtumine). Seega kommunikatsioon peaks põhinema arusaamadele ja uuring annab meile teadmised ühiskonna arusaamadest. Balti riikide kodanike ja avalike asutuste seas viiakse läbi küsitlused, eesmärgiga tõsta keskkonnaalast teadmist ning ühtlasi korraldatakse kaks seminari, mis aitavad just munitsipaalametnikel saavutada paremat kommunikatsiooni kodanike suunas.


text: Kolm uut beetaversiooni Lõppeval nädalal sai valmis ei rohkem ega vähem kui kolm uut beetaversiooni Skype’ist selle erinevates vormides. Windowsi operatsioonisüsteemiga arvutite kasutajad saavad nüüd alla laadida kolmanda beetaversiooni Skype 4.0-st. Võrreldes eelnevatega on lihtsam arhiivist vanu vestluseid otsida ning kõnede ning videokõnede kvaliteet on parem, sest Skype kohandub rutem muutustele internernetiühenduse kiiruses. Lisaks värksendasime uusima beetaversiooni disaini – peale selle, et Skype näeb silmale ilusam välja, on nüüd hõlpsam tekstivestluseid lugeda. Skype sinu mobiiltelefonis Minu käest on palju küsitud, millal tuleb välja järgmine Skype’i versioon Windows Mobile’i kasutavate nutitelefonide jaoks. Siin ta on. Skype for Windows Mobile 2.5 on kiirem ja parema kõnekvaliteediga kui eales varem ning see töötab ka mõnede uuemate telefonide peal, kus eelmisest versioonist palju abi ei olnud. Värskendatud on ka disaini. Ja kolmandaks tuli välja uus beetaversioon nö. õhukesest Skype’ist tavaliste mobiiltelefonide jaoks. Sellega saab teha tasuta Skype’i kõnesid ning pidada sõnumsidet ka nende Nokia, Sony Ericssoni, Motorola, LG ja Samsungi telefonimudelitega, millel pole WiFi- või 3G-ühendust. Head beetaversioonide kasutamist! Jääme ootama tagasisidet kas kommentaaridena siinsamas või siis Skype 4.0 puhul läbi tagasiside lehe. Nõustud ilmselt, et sellise beetaversioonide väljastamise tempoga on varsti Skype olemas absoluutselt iga kodus leiduva seadme jaoks, võibolla välja arvatud saumikserid.


Ketlin joonistas keha | Krista Kõiv ← Ketlin arvutiga Ketlini kunst → 5 kommentaari postitusele Ketlin joonistas keha Pingback: kunstiinimene « mina ja mu väike pere 26. oktoober 2007 kell 23:31 Vauu. Joonistamises on ta tõeliselt kõva käsi :) Minu poiss tegi eile mingeid ringjaid kritseldusi (“auto” mõistagi) ja seegi oli kõva samm edasi varasematest sik-sakkidest, täppidest ja kriipsudest ;) Hästi tubli igatahes. 23. oktoober 2007 kell 12:12 Martin ei taha üldse joonistada. Tema ainult ütleb, mida ma pean joonistama ja siis sodib minu joonistuse ära. Maris joonistas 2-aastaselt samuti peajalgseid :) Nüüd aga juba printsessilosse ja ükssarvikuid. 23. oktoober 2007 kell 09:54 kuule, aga seekord sa ei olegi kõige suurem? võinohh, oled kõige suurema peaga, aga kerelt on Keit julgelt kõige võimsam:) issi on väääga graatsiline teil! 23. oktoober 2007 kell 08:50 Neid kartulinimesi nimetasid meie kasvatajad teadusliku terminga – peajalgsed. Ja see pidavat tõesti olema üks kindel etapp laste teel saamaks suureks kunstnikuks:))) Tristan joonistas just eile pildi, kus olid emme ja issi. “Emme, sina oled see väikese peaga ja issi on suuremaga” kommenteeris ta ise.


13) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed, sealhulgas korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu-või äriruum;


text: Arvamusfestivali avapäev: positiivne pahameel - Eesti Päevaleht Arvamus 17. august 2013 Arvamusfestivali avapäev: positiivne pahameel Eesti Päevaleht ja Delfi on arvamusfestivalil esindatud oma lavaga, peale tervise räägiti seal eile ka haridusest ja kunstist, täna mõlgutatakse mõtteid muuhulgas noorte töötuse, sisserände ja toitumise teemadel. Foto: Priit Simson Sajad registreerunud inimesed on leidnud oma tee Eestimaa südamesse, et vaadata, kas see ikka veel põksub. Paide vallimäel on ruumi palju, iga lava on saanud oma mõnusa nurgakese puude vilus või avara platsi päikesepaistes


text: Eesti ja soome laste ühislaat Sydney Eesti Majas Aale Kask-Ong 27. nov. 2016 Laupäeval, 5. novembril oli Sydney Eesti Maja laste päralt. Sydney Eesti Mängutoa korraldaja Kirsti Horsti eestvedamisel toimus esimene eesti ja soome laste ühislaat. Müügiletid taaskasutamist otsivate riiete ja mänguasjadega, rukkileiva ja kookidega jäid üsna ruttu rikkaliku programmi varju. Tegevust jätkus tundideks igasse tuppa. Saalis said lapsed laulda ja väikekannelt proovida Sydney Eesti Mängutoa õpetaja Karin Kapsiga, millele järgnes Soome muusikatuba. Kaht rahvatantsutöötuba väikestele ja suurtele juhendas Lembit Willems. Samal ajal said lapsed multifunktsionaalses ruumis meisterdada õpetaja Agni Lassi käe all lusikanukke ja maske. Lusikanukkude tegemine kujunes tüdrukute vaieldamatuks lemmikuks. Klassiruumis oli lugemispesa koos raamatutega ja all klubiruumis tegeles lastega Anne Ilves. "Meie eesmärk oli tutvuda soome kultuuriga ja tutvustada enda oma, nagu seda tehakse Eestis ja Soomes," räägib ideest korraldaja Kirsti Horst. "Me oleme sugulasrahvad ja meil mõlemal on ühine soome-ugri keel." "Kõik lapsed said laulda mõlemas keeles, eesti laule eesti keeles ja soome laule soome keeles." Mõte tuli Kirstil aga sellest, et varem üüris Soome Kool Sydney Majas ruume: "Mulle väga meeldis nende mudilasring, kuidas nad laulsid ja tantsisid lastega ainult soome keeles." Sirje Perendi kaasabil sai Soome Kool toodud Eesti majja: "Me jäime ühislaadaga väga rahule. Minu meelest võiks selliseid üritusi rohkem olla. Me peaksime rohkem koostööd tegema, sest meid on ju tegelikult vähe. Üheskoos saaks just selliseid laada moodi üritusi, küpsetamispäevi või toidu tegemise päevi korraldada. Samuti rahvatants ja käsitöö on üsna sarnased, niikuinii oleme palju ideid üksteise käest juba aastasadu laenanud. "Esimesel ühislaadal osales 32 täiskasvanut ja 33 last. Suzanne Cheetham: I took my four children to Eesti maja to take part in the Children's fair. My teacher from the Estonian language classes, Kirsti Horst, invited us along. It was the first time my children had been to an Estonian event there and it was a wonderful introduction to the Estonian community and culture. The atmosphere was very friendly and welcoming. Everybody was happy to say hello and to ask about our interest in Estonia. The younger children made face masks and a costumed doll and had their faces painted. The older children had the opportunity to learn about Estonian musical instruments. They tried a beautiful stringed instrument and also a small metal one that is held between the teeth. It was really interesting to hear these unusual instruments played by the professional musician who was there. After the fair we had a huge lunch of dumplings at Nordic Deli and bought Estonian chocolates to take home.


text: Tupolev Tu-134 (NATO koodnimi Crusty) oli Nõukogude Liidus aastatel 1966–1989 ehitatud lühikese ja keskmise lennukaugusega kahemootoriline reaktiivreisilennuk. Tu-134A esmalend toimus 29. juulil 1963. Tu-134 sarja lennukite ehitamist alustati 1966. aastal, regulaarlennud Aeroflotis algasid 1967. aastal. Algne lennuk mahutas 72 reisijat, kuid peagi suurendati istmeridade tihendamisega istekohti 80-ni (Tu-134A). Tu-134A-3 sarja lennukid said uue Solovjov D-30 turboreaktiivmootori, mille tõukejõudu sai ka reversasendisse seada. 1980. aastal jõudis lennuliinidele Tu-134B, mis oli esimene NSV Liidu reisilennuk, mille avioonika võimaldas liinilendudel vähendada meeskonda tüürimehe arvel, sellega vähenes meeskonnaliikmete arv neljalt kolmele. Ehitati ka muid Tu-134 modifikatsioone, nagu staabilennuk sõjaväele, pommituslennukite meeskondade treeninglennuk, lennuk navigatsiooniseadmete kalibreerimiseks ning põllumajandusuuringute lennuk. Tüüpilise lühimaa-reisilennukina võeti Tu-134 ruttu kasutusele mitmes Vastastikuse Majandusabi Nõukokku kuuluvas Euroopa riigis. Balkan Bulgariani, CSA, Interflugi, LOT-i ja Malévi lennukipargi selgroo moodustas just Tu-134. Väljaspool Euroopat kasutasid Tu-134 Vietnam Airlines, Cubana, Air Koryo jt. Kuigi nüüdseks on Tu 134 endistest sotsialismimaadest peaaegu kadunud, on sellel SRÜ-s reisijateveos endiselt oma osa. Ka Aeroflot Russian Airlines Tu-134A-d lendavad veel mõnel rahvusvahelisel liinil. Mürapiirangute tõttu on Tu-134 lennud enamiku Lääne-Euroopa riikide lennujaamadesse keelatud. Tu-134 reisijatesalongi laius on 271 cm, turistiklassis on harilikult kummalgi pool vahekäiku kaks istmerida. Kuni 1989. aastani ehitati Tu-134 kõiki versioone kokku 852 lennukit. Eesti Lennundusmuuseumis on eksponeeritud Eesti Lennukompanii Tu-134A-3. Viited Reisilennukid Nõukogude Liidu lennukid


text: Renkas Tere! Siinkohal tutvustan Teile meeskonda kellega valituks saades meie väikest riiki järgneva kuu vältel juhin. Rahandusministri rolli võtaksin sel ametiajal enda kanda. Haridusministrina asub tegevusse Viskaja. Ta on oma sobivust ametikohale tõestanud juba mitme valitsuse koosseisus ja usun, et ta jätkab sama produktiivset tööd ka minu meeskonnas. Sotsiaalministrina jätkab hahalolest. Nõunikuna on valitusse kaasatud veel Erakles ja Mrs. A. Lisaks kuuluvad valitsusse muidugi ka meie kaitseväe ülemjuhataja Jhonnytk ja tema abi mittekemuis. Nagu näha on minu meeskond komplekteeritud inimestest kelle võimetes antud ametikohti täita ei tohiks kahelda keegi. Kindlasti soovite teada ka, et mida ma selle kuu jooksul korda saadan. Olen omale eesmärgiks seadnud meie kodanike kaitsevõimekuse suurendamise. Seda nii üksikisiku kui ka sõjaliste üksuste tasemel. Juba praeguse valitsuse kooseisus sai alustatud antud plaanide elluviimisega ja järgmise ametiaja jooksul oleks kindel soov ka pooleli olevad asjad positiivse lõpptulemini viia. Renkas eEesti presidendikandidaat What is this?You are reading an article written by a citizen of eRepublik, an immersive multiplayer strategy game based on real life countries. Create your own character and help your country achieve its glory while establishing yourself as a war hero, renowned publisher or finance guru.


text: Puidukaitsevahendid - Top1 Autovaruosad - leht 1 HOLZ BIO puidukaitse, kollane1L Tõhus puidukaitse- ja immutusvahend mädanemise, hallituse, puidusine ja puidukahjurite vastu. Holz Bio puidukaitsevahend sobib nii sise- kui välistöödeks. Immutusvahend Holz Bio on loodud puidu pikaaliseks kaitseks. Holz Bio on sügavimbuv vahend, mis.. HOLZ BIO puidukaitse, kollane3L 8.58€ Maksudeta: 8.58€ HOLZ BIO puidukaitse, kollane5L HOLZ BIO puidukaitse, pruun 5L HOLZ BIO puidukaitse, pruun1L HOLZ BIO puidukaitse, roheline1L HOLZ BIO puidukaitse, värvitu3L HOLZ OIL, universaalne õli 1L HOLZ OIL kaitseõli 1l. Holz Oil on universaalne kõrge kvaliteediga kaitseõli puit-, kivi- ja betoonpindade töötlemiseks, mis sobib kasutamiseks nii sise- kui välistingimustes. Universaalne kaitseõli puidule, kivile ja betoonile: - on ohutu, ei ole .. HOLZ PROF, puidu tulekaitse 1L Kompleksne tulekaitsevahend puidule, tuletundlikkuse euroklass B-s1, d0 ja tulepüsivuse euroklassid K110 ja K210. Tuletõkkevahend Holz Prof kaitseb puitu süttimise ja põlemise eest ning annab puidule ilmastikukindluse. Holz Prof (HR Prof) on värvit.. HOLZ PROF, puidu tulekaitse 20L 118.20€ Maksudeta: 118.20€ HOLZ PROF, puidu tulekaitse 5L 31.30€ Maksudeta: 31.30€ HOLZ PROF, toonitud 20L 207.57€ Maksudeta: 207.57€ Holz Prof-F tuletõkkepeits. Töödeldes puitu Holz Prof-F tuletõkkepeitsiga lisaks dekoratiivsele viimistlusele, puu muutub raskesti põletavaks materjaliks, mis vastab euroopa tuletundlikkuse klassile B-s1, d0. Lisainfo ja värvivaliku vaatamis..


text: Mis on ISMN? ISMN (International Standard Music Number) on rahvusvaheline noodi standardnumber, mis alates 1.01.2008 koosneb 13 numbrist. Suurtähtlühendile ISMN järgneb nooditoodangut tähistav prefiks 979-0 ning 8-kohaline põhinumber. Näide: ISMN 979-0-54001-000-3. ISMN 979 - 0 54001 000 3 prefiks kirjastustunnus nooditunnus kontrollnumber Silmaga loetav nootide EAN number vöötkoodi alaosas on identne 13-numbrilise ISMNiga (ainult ilma sidekriipsudeta). Pärast 1. jaanuari 2008 väljaantavatel nootidel tuleb tagakaane vöötkoodi ülaosale trükkida silmaga loetaval kujul 13-numbriline ISMN, mille osad on korrektselt eraldatud sidekriipsudega. ISMN süsteemi muudatustest täpsema ülevaate saamiseks soovitame teil tutvuda ingliskeelse juhisega http://ismn-international.org/download/GuidelinesGeneral.pdf ISMN võimaldab nootide kiiret ja täpset leidmist andmebaasides ning arvelevõtmist raamatukogudes, leiab kasutamist noodikaubanduses, muusikakirjastuste arvepidamises jms. ISMN antakse muusikateose igale eraldi ilmunud noodile. Partituurid Klaviirid Partituurist eraldi avaldatud partiid Eri autorite valikkogud (antoloogiad) Noodikomplektid, kus helikandja moodustab muusikateosega ühe terviku ja kuulub ühe partiina teose koosseisu Laulikud Nootide mikroväljaanded (mikrofilmid ja -kaardid) Braille' (pimedate) kirjas noodid. Helisalvestised Videosalvestised Muusikaraamatud, kus esineb noodinäiteid (ISBN) Muusikaajakirjad ja -sarjad (ISSN), v.a. sarja eraldi osana ilmuvad noodid. ISMN trükitakse partituuri või partii tagakaanele või ühelehelise noodi esilehe allossa. ISMNi võib trükkida koos autoriõiguste andmetega. ISMNi õigsuse eest vastutab kirjastus. Soovitatav on antoloogia koosseisu kuuluvate osade ISMNid tiitellehe pöördele trükkida ühtse ISMNide ja osade pealkirjadega loeteluna. Antoloogia igale iseseisvale osale trükitakse oma ISMN. ISMN ja ISBN Kui on raske kindlaks teha, kas tegemist on noodi või raamatuga (ulatusliku tekstiosaga ja illustreeritud albumid, laulikud, hümnid), võib väljaandele trükkida nii ISBNi kui ka ISMNi. Kui kirjastus kasutab ainult üht standardnumbrit, siis kõhkluse korral tuleb eelistada ISMNi. Uut ISMNi nõuavad: Muudatused tekstis või muusikas, v.a. vähetähtsad parandused, nt. trükivead. Eelmisest väljaandest erinevad muudatused muusikateose lahutamatu osana esinevas tekstis. Teksti tõlke lisamine, muutmine või eemaldamine nõuab uut ISMNi, isegi kui muusika on muutumatu. Teose formaadi oluline muutus nõuab uut ISMNi (nt. partituur, taskupartituur või õppepartituur). ISMN ja EAN kood Nootide vöötkoodi aluseks on ISMN. Rahvusvaheline koostöö Eesti ISMN Agentuur teeb koostööd Rahvusvahelise ISMN Agentuuriga, saates Eesti noodikirjastuste kontaktandmed Rahvusvahelise ISMN Agentuuri ja kirjastuse K.G. Saur poolt Berliinis väljaantava rahvusvahelise noodikirjastuste aadressraamatu (Music Publishers' International ISMN Directory) tarvis. Eesti ISMN Agentuur Eesti Rahvusraamatukogu Tõnismägi 2 15189 Tallinn Tel.: 630 7372 Faks: 631 1200 E-post: ismn at nlib dot ee - Näitus: 25 aastat Eesti aumärke 1988-2013 - Näitus: Integratsioon ON piltides/Ukraina Noorsoo Liit Eestis - Näitus: Euroopa vanim koomiksiajakiri Le Journal de Spirou/WBI (Wallonie-Bruxelles International), Belgia Koomiksikeskus ja Belgia Suursaatkond Tallinnas - Näitus: Ärev vaikus enne tormi. Aeg enne 1914 /Austria Suursaatkond - Näitus: Jääminek/ Mare Iknojani fotod


11) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, millega jäätmed või neis sisalduv aine või materjal võetakse kasutusele toodete valmistamisel, töö tegemisel või energia tootmisel, või seda ettevalmistav tegevus;


Teave ja võimalused noortele kogu Euroopas.


text: Poolenisti fermenteeritud tee, mida toodetakse Hiinas ja Taiwanil. Taiwan on teemaailmas rohkem tuntud oma ajaloolise nime Formosa all ning parimad oolongid ongi Formosa oolongid. Need on värvilt tumedamad, sest kääritamine toimub 60–70% ulatuses. Aroomid on täidlasemad ja värvus sügavamalt pruunikas. Hiina oolongid on 12–20% fermenteeritud ja vedelik saab oranžikas. Lõhnas on kastani aroomi, pähklit ja magusa mee noote.


Loodus BioSpa Detokskuur Leebe organismi puhastamise programm. Tasakaalustatud tervisliku eluviisi leidmine. Loodus BioSpa Anti-stress kuur Efektiivne lõõgastus 3 päevaga. Mõõdukas füüsiline koormus ja tasakaalustatud toitumine. Kes me oleme? Oleme eksklusiivne loodusravi ja spaakeskus. Pakume erakordset võimalust vabanemiseks tervistkahjustavatest harjumustest – teie teekond ravimiteta tervisliku eluviisi poole algab siit! Loodus BioSpa pakub professionaalseid organismi puhastamise, noorendamise ja kaalulangetamise programme Põhjamaade parimate spetsialistide hoole all. Järgmisel aastal on Loodus BioSpa’s tulemas tervisliku toitumise koolitusplatvorm ning võimalus tulla tervislikule kuurile kogu perega! Loe lähemalt. Tutvustav video 7 päeva enda jaoks: tervemaks nooremaks kergemaks Miks meie poole pöörduda? - Tervisliku kaalu saavutamiseks - Tervise parandamiseks ja stressist vabanemiseks - Lõõgastumiseks ja uue energia saamiseks - Suitsetamisest loobumiseks või raseduseks valmistumiseks - Seedeprobleemidest, puhitusest ja kõhukinnisusest vabanemiseks - Kolesterooli, veresuhkru taseme ja vererõhku normaliseerimiseks - Peavalude, allergiate, nahaprobleemide, liigesevalude leevendamiseks - Üle 40 aasta kogemust - Imekaunis hubane paik keset loodust ilma kahjulike ahvatlusteta - Individuaalne lähenemimine butiikspaa keskkonnas - Puhastamise, toitumise, treeningute ja protseduuride kombinatsioon - Õpetame, kuidas valida endale sobiv toitumis- ja liikumiskava kodus - Kaasa selge ja lihtne tegevusplaan - Teaduslikult tõendatud tegelemine tervise- ja kaaluprobleemidega “Minu eesmärgiks on parandada iga külalise heaolu ja terviseseisundit, et leiaksite taas elujõu ning tasakaalu õnnelikuks tulevikuks.” Dr. Natalia Trofimova Loodus BioSpa asutaja ja peaarst-dietoloog Keskuse asutaja ja juht on doktor Natalia Trofimova, 40-aastase kogemusega atesteeritud terapeut, loodusraviarst, F.X. Mayeri terapeut, taastusravi ja dieediteraapia spetsialist. Doktor Trofimova on välja töötanud hulga ainulaadseid tervendamis- ja paastuprogramme, puhastusmeetodeid, sealhulgas ka ELis patenteeritud Läänemere dieedikava ning on enimmüüdud raamatu „Paastuga Terveks“ autor. Dr. Trofimova kureerib Loodus BioSpa programme, tema ambulatoorne vastuvõtt toimub Loodus Biokliinikus. ALUSTA SIIT Koht, kus saab puhastuda nii füüsiliselt, kui vaimselt, lõõgastuda puhtas looduses ning lihtsalt olla... Meta Meeldiv ja kasulik. Eks aeg-ajalt tuleb leida jõudu end kokku võtta, et uut energiat saada. Soovitan kõigile. Ülle Aitäh :). Minu arvates igati mitmekülgne ja tõhus spa nii tervise kosutamiseks kui ka vaimseks ja füüsiliseks lõõgastumiseks. Ants Nädala ajaga kadusid – 5cm kõikidest kohtadest!! Ja enesetunne on suurepärane, palju energiat tuli juurde! Liina Käin kord aastas, laen akud täis ja tunnen ennast fantastiliselt. Koht kus saan puhata vaimselt kui ka füüsiliselt. Kui tunnen, et enam ei jaksa, siis põgenen Looduse pere käte vahele. Usaldan end täielikult neile. Tulen tagasi rahulolevana ja õnnelikuna. Janca Olen siin juba 7 korda käinud ja kindlasti tulen tagasi. Ma juba tunnen, et mul on vaja siia tulla. Riitta Kondelin Kuna kodus on väga keeruline paastuda, siis olen juba aastaid Loodus BioSpasse käinud. Algselt pöördusin siia tervisemurede tõttu – olin hädas depressiooni ja stressiga. Tegelikult ei ole psühhiaatreid ja psühholooge üldse vaja, saan siit vajalikku tuge ja enesetunne on hämmastavalt hea. Paastun, kuna paastuga hävinevad haigeid rakud, mis on väga huvitav asjaolu. Naine 56


text: Avidius Cassius (Imperator Caesar Successi Publius Helvius Pertinax Augustus; sünninimi Publius Helvius Pertinax; 1. august 126 – 28. märts 193 oli Vana-Rooma keiser 1. jaanuarist 193 kuni surmani. Mõrvati sõdurite poolt. Vana-Rooma keisrid Sündinud 126 Surnud 193


ÜRO andmetel hukkus migrandilaeva uppumise tagajärjel Vahemerel 800 inimest(13) ÜRO põgenikeagentuur (UNHCR) kinnitas pärast katastroofis ellujäänutega vestlemist, et pühapäevases laevahukus Liibüa lähistel hukkus 800 migranti. UNHCR-i ja rahvusvahelise migratsiooniorganisatsiooni (IOM) esindajad teatasid, et küsitlesid enamikku 27 ellujäänust, kes kirjeldasid hetke, kui traaler, mille pardal nad olid, ümber läks pärast seda, kui alusele lähenes Portugali kaubalaev, mille tõttu tekkis rüselus, vahendab AFP. „Pardal oli veidi üle 800 inimese, sealhulgas lapsi vanuses 10-12 aastat. Seal oli süürlasi, umbes 150 eritrealast, somaallasi... Nad lahkusid Tripolist umbes kell kaheksa laupäeval,“ ütles UNHCR-i Itaalia esindaja Carlotta Sami teisipäeval. Sami sõnul on ellujäänud pärit Malist, Gambiast, Senegalist, Somaaliast, Eritreast ja Bangladeshist. Itaalia rannikuvalve teatas, et on leidnud 24 surnukeha. Hukkunute arvu rannikuvalve ei teatanud. Itaalia politsei teatas, et vahistati ellujäänute hulgas olnud tuneeslane ja süürlane, keda kahtlustatakse ohvriterohke merereisi korraldanud inimkaubitsejate jõugu liikmeks olemises. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71290487


text: A–Y Tehniline abi Sidusrühmadel on võimalik saada tehnilist abi, et aidata neil rakendada komisjoni rahastatavaid programme ja projekte. Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika raames võib asjaomast rahalist toetust kasutada ettevalmistus-, haldus-, hindamis-, seire-, auditeerimis- ja kontrollitegevusega seotud kulude katteks. Vahendid kõnealuste tegevuste jaoks eraldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist. ELi eeskirjade kohaselt on rakenduskavade raames tehnilisele abile eraldatavad vahendid piiratud. Komisjoni algatusel ja/või nimel rahastatava tehnilise abi puhul on piirmääraks 0,25 % iga fondi aastaeraldisest. Kui tehnilise abi algatus pärineb liikmesriigilt, siis on piirmäärad järgmised: - 4 % - rakenduskavad lähenemiseesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames - 6 % - rakenduskavad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames


Pühitsejaks on EELK peapiiskop Urmas Viilma, kaaspühitsejateks peapiiskop emeeritus Andres Põder ja piiskop Einar Soone. Assisteerivad Soome Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop emeeritus Juha Pihkala, Läti Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop Pavils Bruvers, Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop Aarre Kuukauppi ja Inglismaa Kiriku piiskop Brian Castle. Tiit Salumäe seatakse ametisse 1. mail kell 12 Haapsalu Toom-Niguliste kirikus ning Joel Luhamets seatakse ametisse 25. mail kell 12 Tartu Pauluse kirikus. Tiit Salumäe sündis 1951. aastal Tartus. Õpetajaks ordineeriti ta 1975. aastal. Ta on Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Aastatel 1994-2015 oli ta EELK Konsistooriumi assessor, 1992-2015 Lääne praostkonna praost. Joel Luhamets sündis 1952. aastal Antslas. Õpetajaks ordineeriti ta 1987. aastal. Ta on Tartu Pauluse koguduse õpetaja. Aastatel 1990-2015 oli ta EELK Konsistooriumi assessor, 1991-1997 Viljandi praostkonna praost, 1996-2015 Tartu praostkonna praost. Joel Luhamets ja Tiit Salumäe valiti EELK uuteks piiskoppideks EELK Kirikukogu poolt tänavu 13. jaanuaril.


text: KOV volikogu valimised 2021 - Harku Vallavalitsus Järgmised kohaliku omavalitsuse volikogu valimised toimuvad 17. oktoobril 2021. aastal. Harku vallas korraldab vastavalt seadusele 2021. aasta kohaliku omavalitsuse valimisi Harku valla valimiskomisjon. Komisjoni esimees: Maarja Lehemets-Tihhanov, vallasekretär (Maarja.Lehemets-Tihhanov@harku.ee, tel 600 3844) Komisjoni aseesimees: Moonika Annama (Moonika.Annama@harku.ee, tel 600 3848) Komisjoni liikmed: Jüri Lattik, Laine Vain, Helje Rätsepp Asendusliikmed: Ülle Vill, Tiina Raja KOMISJONI ASUKOHT: Harku vallamaja, Kallaste tn 12, Tabasalu, Harku vald, Harju maakond. KOMISJONI TÖÖAEG 18.08.2021-15.09.2021*: esmaspäeviti ja neljapäeviti kell 15.00-18.00. teisipäeviti, kolmapäeviti ja reedeti kell 10.00-12.00. *Erandina töötab valimiskomisjon 07.09.2021 ja 09.09.2021 vahemikes 08.30-10.30 ja 15.00-18.00. VALIMISKOMISJONI KOOSOLEKUD: Valimiskomisjon koguneb hääletamistulemuste kindlakstegemiseks (hääletamissedelite ülelugemiseks) 18. oktoobril 2021 kell 10.00 Harku vallamaja volikogu saalis Kallaste tn 12, Tabasalus. Valimiskomisjon koguneb väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemiseks 17. oktoobril 2021 kell 20.00 Harku vallamaja volikogu saalis Kallaste tn 12, Tabasalus. Kandidaatide registreerimiseks vajalike toimingute (kandideerimisdokumentide viimane kontroll) ja otsuste tegemiseks koguneb valimiskomisjon 10. septembril 2021 kell 10.00. Liisuheitmine registreerimisnumbrite tegemiseks algab samal päeval kell 11.00, Harku vallamaja volikogu saalis Kallaste tn 12, Tabasalu. Harku Vallavalitsuse 27. juuli 2021 määrusega nr 6 moodustati Harku valla haldusterritooriumil 3 valimisjaoskonda: Valimisjaoskond nr 1 asub Harku Vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna ruumides (aadress Teenuste tn 2, Tabasalu, Harku vald, Harju maakond) - avatud 11.10.2021-17.10.2021. Valimisjaoskond nr 2 asub Harkujärve Põhikoolis (aadress J. Venteri tee 2a, Harkujärve küla, Harku vald, Harju maakond - avatud 15.10.2021-17.10.2021. Valimisjaoskond nr 3 asub Muraste Koolis (aadress Lee tee 9, Muraste küla, Harku vald, Harju maakond) - avatud 15.10.2021-17.10.2021. Jaoskondades korraldavad hääletamist jaoskonnakomisjonid. Jaoskonnakomisjonid ja selle liikmed määratakse vallavolikogu otsusega. Jaoskonnakomisjoni liige peab vastama seaduses sätestatud tingimustele, kandidaadi nõusoleku vorm on leitav siit: Jaoskonnakomisjoni liikmekandidaadi nõusolek Kandidaatide registreerimine Harku Vallavolikogu valimisteks Harku valla valimiskomisjoni liikmete nimetamine Valimisringkonna moodustamine Harku Vallavolikogu järgmise koosseisu valimisteks Valimiskomisjoni otsused ja protokollid on leitavad dokumendiregistrist Valimiste periood koondub ühte nädalasse ehk esmaspäevast laupäevani, 11.–16. oktoobrini saab hääletada nii pabersedeliga jaoskonnas kui ka elektrooniliselt. Valimispäeval, 17. oktoobril saab hääletada ainult pabersedeliga. Soovi korral võib valija oma e-häält jaoskonnas hääletades muuta. Uuendusena on seda võimalik teha ka valimispäeval. Valijatele enam valijakaarte ei saadeta. Selle asemel saadab siseministeerium igale aadressile, kus elab kasvõi üks hääleõiguslik inimene, hiljemalt oktoobri esimesel nädalal valimiste teabelehe. Valimiste teabeleht on informatiivne ja sellel on kirjas üldine info valimisõigusest ja hääletamisvõimalustest vallas või linnas. Kes on teinud riigiportaalis Eesti.ee vastava märke, saavad selle info e-kirjaga. Alates 13. jaanuarist 2020 jõustus seadusemuudatus, mille kohaselt on poliitiline välireklaam lubatud kogu valimisperioodi ajal. Poliitilist selgitustööd tohib teha ka valimispäeval. Endiselt peab valimisrahu olema tagatud hääletamisruumis. Muutunud ei ole hääletamis- ega kandideerimisõigus. Selleks, et valida Harku vallavolikogu, peab hääletamisõigusliku isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadress olema hiljemalt 17. septembri 2021 seisuga Harku vallas. Elukoha aadressiandmetes pärast 17. septembrit tehtud muudatusi arvesse ei võeta. Hääletada ei saa isik, kes on valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud või kelle on süüdi mõistnud kohus ja kannab karistust kinnipidamiskohas. Valimistel saavad osaleda erakonnad, valimisliidud ja üksikkandidaadid. Kandideerida võivad kõik hääleõiguslikud Eesti ja Euroopa Liidu kodanikud, kes on hiljemalt 12. septembriks 18-aastased ja kelle püsiv elukoht rahvastikuregistris on Harku vald hiljemalt 1. augusti seisuga.


Tänavu toimub läbi aegade suurim Teadlaste Öö Festival — Teaduskeskus AHHAA Festivali ametlik veebikodu asub aadressil www.teadlasteöö.ee


text: Dodo |Dodo| Rekonstruktsioon linnust, Oxfordi ülikooli loodusloomuuseum |Kaitsestaatus| |Taksonoomia| |Ladinakeelne nimetus| |Raphus cucullatus Linnaeus, 1758 Kunagine levila (sinisega) |Sünonüümid| Lind oli endeemne India ookeanis asuval Mauritiuse saarel. Tema lähim sugulane oli läheduses asuval Rodriguese saarel elanud Pezophaps solitaria, mis suri välja umbes samal ajal. Tänapäeval elavatest lindudest on nende lähim sugulane Nicobari saartel elav Caloenas nicobarica. Dodo esivanemad kaotasid lennuvõime sellepärast, et Mauritiusel puudusid vaenlased, kelle eest olnuks vaja lennata, seevastu toitu oli saarel rikkalikult ja see võimaldas lindudel järjest suuremaks kasvada. Teadaolevalt oli dodo kõige suurem tuvilane. Traditsioonilise ettekujutuse järgi olnud dodo väga paks ja rumal lind. Niisugune vaade on liialdatud. Paljud dodo kirjeldused on tehtud vangistuses ületoidetud lindude või rohmakate topiste põhjal, samuti usuti, et tark lind ei oleks välja surnud. Esimest korda mainisid dodot kirjalikult Hollandi meremehed 1598. Järgmiste aastate jooksul jahtisid dodot meremehed, nende koduloomad ja teised nende poolt saarele toodud võõrliigid. Viimast korda kohati dodot üldtunnustatud andmete põhjal 1662. Tema väljasuremist ei märgatud otsekohe, aga kui siis dodot lõpuks otsima hakati ega leitud, hakkasid teised kahtlema, kas dodot üldse olemas on olnud, ja nimetasid teda müütiliseks loomaks. Siiski selgus 19. sajandil, et 4 isendi jäänused on toodud Euroopasse 17. sajandi alguses. Nende seas oli üks kuivatatud pea, mis on ainus säilinud pehmete kudede jäänus dodost. Kuid tänapäeval on avastatud suurel hulgal dodode subfossiile, peamiselt Mare aux Songes'i soost. Dodo väljasuremine vähem kui sajandi jooksul pärast avastamist juhtis tähelepanu seni märkamatuks jäänud probleemile, et inimtegevuse tulemusena võivad terved liigid välja surra – varem pidasid mõned seda koguni võimatuks. Dodo on Mauritiuse rahvuslind. Kehaehitus[muuda | redigeeri lähteteksti] Subfossiilide põhjal on selge, et dodo oli 1 m kõrge ja võis kaaluda 10–18 kg. Kuid tema välimus ei ole nii selge. 17. sajandist pärit joonistused, maalis ja kirjeldused dodost on väga erinevad, sest enamik neist pole tehtud elava linnu põhjal. Sellepärast on tema täpne välimus teadmata. Samamoodi on vähe teada dodo elupaigast ja käitumisest. Kirjelduste põhjal oli tal nähtavasti pruunikashall sulestik, kollased jalad, peaaegu paljas pea ning musta-kollase-rohelisekirju nokk. Tema sabasuled moodustasid tuti. Lind oli lennuvõimetu, sest ta tiivad olid imepisikesed. Toitumine[muuda | redigeeri lähteteksti] Eeldatavasti sõi ta peamiselt puuvilju. Tõenäoliselt sõi ta veel pähkleid, seemneid, sibulaid ja juuri. On ka oletatud, et dodo sõi krabisid ja teisi koorikloomi, sest seda sööb tema sugulane kroontuvi. Dodo sõi ilmselt mitmekesist toitu, sest vangistatud dodosid veeti üle mere teistele maadele ja merereisi ajal anti dododele süüa mõndagi niisugust, mida nad oma kodusaarel polnud saanud, ilma et nad selle kätte surnud oleks. Kuna Mauritiusel eristuvad märg ja kuiv aastaaeg, siis sõi dodo end nähtavasti märja aastaaja lõpul rasva, et üle elada kuiv aastaaeg, kui toitu oli vähem. Kaasaegsete kirjelduste järgi sõi dodo "ahnelt". Selleks, et toitu paremini seedida, neelas ta pisikesi kive. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] Kirjandus[muuda | redigeeri lähteteksti] - David Quammen. "Dodo laul. Saarte biogeograafia väljasuremiste ajastul". Inglise keelest tõlkinud Marika Liivamägi. Tallinn, "Varrak" 2004.


text: Kreml |See artikkel räägib üldmõistest; Moskva kremli kohta vaata artiklit Moskva Kreml| Enamik keskaegseid Venemaa linnu kujunesidki keskvalitsuse poolt loodud kremlite ümber, sest erinevalt Lääne-Euroopast polnud Vene linnade puhul primaarne mitte kaubanduslik, vaid sõjaline funktsioon. Seetõttu oli ka linna valitsemine koondunud vaid tsaari ametniku kätte, kes resideeris kremlis. Tuntumad kremlid asuvad Smolenskis, Nižni Novgorodis, Kolomnas, Novgorodis, Pihkvas ja mitmetes teistes Venemaa vanades linnades. Neist kuulsaim on Moskva kreml, kus kuni 18. sajandi alguseni elasid Moskva suurvürstid ja tsaarid. Pärast Esimest maailmasõda sai Moskva Kremlist Nõukogude Liidu ja hiljem Venemaa valitsuse ja/või presidendi asupaik. Seepärast kasutatakse sõna "Kreml" ka lihtsalt Venemaa juhtkonna tähenduses. ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Kreml|


Petavad vastase tõesti ära - täispuhutavad tankid on sõjas asendamatud - Forte Sõjanduses on selle asja nimeks peibutis (decoy) ja vähemalt Kosovo sõjas 15 aastat tagasi laskis ka USA võitmatu õhuvägi ridamisi puruks tanke, mis tegelikult ei olnudki tankid. Näiteks Venemaal tegeleb selliste tankide valmistamisega Rusbal - muidu õhupallide valmistamisele keskendunud firma. Ja kuna nad otsivad turgu, näeme ka nende reklaamvideoid siin. Peibutistankidest pole vastasele mingit ohtu, kuid nende abil on võimalik vaenlast kohutada palju suurema näilise tankiväega, kui riigil tegelikult olemas on. Ja seega on peibutised osaks traditsioonilisest heidutusest. Näiteks, kui Iraanile ei müüdagi S-300 õhutõrjesüsteeme, miks mitte müüa neile täispuhutav selline. Satelliitpiltidelt ei saa ju aru, kumb on kumb. Ja pole suuremat altminekut sõjas, kui põrutada 600 000-dollariline tiibrakett otse vastu õhupalli. Hiinlaste versioon: Sellised imitatsioonid (ingl k dummy tank) tulid kasutusele juba Esimeses maailmasõjas, kuid laiemalt õpiti neid kasutama alles Teises. Ja oma otstarvet pole kaotanud tänaseni. Alguses polnud nad küll täispuhutavad, vaid pigem kangaga kaetud puitkonstruktsioonid, kuid aja möödudes on ka täispuhutavad tankid läbinud suure evolutsiooni. Põhja-Aafrika kampaanias 1941. aastal lõid britid neli peibutistankide rügementi, mis olid kinnitatud Jeepide peale, ehk õhust luuranud vaenlasele jäi mulje, et ta on tankivägede rünnaku all. Jeepide mootorid küll ei tekitanud kaugeltki tankidega võrreldavat müra, ehk lähem luuretegevus oleks ka pettuse paljastanud. Samas aga üritati ehtsaid tanke maskeerida veokiteks. Kosovo sõjas 1999. aastal kasutasid selliseid peibutisi aga serblased, mistõttu NATO õhulöögid panid korduvalt mööda. USA kaotas sõjas küll vaid ühe lennuki, mis müstilisel kombel oli vananenud radaritele nähtav ja hukkunutena kaks samal ajal treeningul olnud helikopteripilooti, aga tuleb välja, et kõik Serbia tankid, mida nad purustasid, ei olnudki tankid. USA enda relvatööstus toodab M1 Abrams tankide jäljendeid nii tõhusalt, et nad annavad isegi samasuguse soojuspildi kui ehtsad tankid. Ja kahuritule all paistavad nad olevat sama vastupidavad kui ehtsad tankid. Kui aga võrrelda, et ehtne tank maksab 4,35 miljonit dollarit, pole 3300-dollariline peibutis just liigne kulutus. Mõnikord on peibutised ka juba tankide enda varustuses, sest neid on võimalik täis pumbata mõne minutiga. Ja ühest ehtsast tankist võib saada kohe terve "üksus". Vaata pilte liba-Abramsist siit


HEA TEADA! Millist pakendit eelistada, kui tahad toitu oma karpi osta? | Toidutare HEA TEADA! Millist pakendit eelistada, kui tahad toitu oma karpi osta? Toidutare, 18. aprill 2019, 14:10 Soov hoida kokku raha pakendi pealt ning panustada loodussõbralikumasse keskkonda on mitmeid meist pannud poes ja turul käima enda taaraga. Ent kas need mõjuvad alati toidule hästi? Sõna saab asjatundja! Tarbijate kasvav teadlikkus keskkonnast ja jätkusuutlikkust tarbimisest on kaasa toonud nõudluse pakendada jaekaubanduses toitu ka tarbija pakendisse. Samuti kasutatakse kodus erinevaid pakendeid toidu säilitamiseks ja hoiustamiseks. Toiduga kokkupuutuvad materjalid peavad olema nõuetekohased ja ohutud, kirjutab veterinaar- ja toiduameti toiduosakonna peaspetsialist Katrin Jõgi maablogis. Kõik toiduga kokkupuutuvad materjalid peavad olema ohutud. Materjalid ei tohi ohustada inimeste tervist, põhjustada toidu koostises vastuvõetamatuid muutusi ega toidu organoleptiliste omaduste (lõhn, maitse) halvenemis. * Füüsikalised ohud * Bioloogilised ohud * Keemilised ohud 1. Toidu omadused. On aineid, mis kergemini erituvad nt rasvasse, happelisse või alkoholi sisaldavasse toitu, mistõttu ei pruugi kõik materjalid selliste toitude pakendamiseks sobida. 2. Temperatuur. Temperatuuri tõus soodustab aineosakeste liikumist (sh migratsiooni). 3. Kokkupuute ajaline kestvus. Mida pikem on pakendi ja toidu kokkupuute aeg, seda rohkem jõuab materjali osakesi toitu migreeruda. 1. Ühekordseks kasutuseks ettenähtud pakendite (piimatoodete topsid, karastusjookide pudelid, jäätisekarbid) korduvkasutamine. 2. Pakendi kasutusjuhise mitte järgimine (toidutüüp, masinpesu, kasutustemperatuurid). 3. Pakendi liiga pikk kasutamine (esialgsed omadused – värvus, läbipaistvus – on muutunud, pakend on mehaaniliste vigastustega). 1. Sõnad „toiduga kokkupuuteks“, konkreetsele kasutusele viitav märge („toidukarp“, „moosipurk“, „kohvitass“, „kuivainete tops“) või eristusmärk:


text: Looming on vanim praegu ilmuv eesti kirjandusajakiri. Ajalugu 1923. aastal Friedebert Tuglase asutatud ajakiri Looming kuulub traditsiooniliste almanahhi-tüüpi kirjandusajakirjade hulka. Loomingu põhitaotluseks on algusest peale olnud uudiskirjanduse avaldamine ja eesti kirjanduse hetkeolukorra kajastamine. Selle kõrval on Looming avaldanud ka filosoofilisi ja sotsioloogilist laadi esseesid, teadusartikleid, ülevaateid jm. Et Loomingu kaastöölisteks on enamik eesti tuntumaid kirjanikke ja kirjandusarvustajaid, siis on Loomingut sageli nimetatud parlamentaarseks ajakirjaks. F. Tuglase seisukoha järgi on Looming kutsutud avaldama eesti kirjanike loomingut "seinast seina". See põhimõte tähendas püüdu kildkondlikkust vältida. Kirjandusteadlase Pärt Liase sõnul on seda põhimõtet praktikas rakendanud Tuglas ise ja hilisemad peatoimetajad Paul Kuusberg ja Kalle Kurg, millega kaasnes ajakirja prestiižikus. Peatoimetaja kujundavat rolli rõhutava Veiko Märka sõnul on põhjust rääkida Semperi Loomingust, Tuglase Loomingust ja Kalle Kure Loomingust. Aastail 1923–1940 Ajakiri Looming hõivas sõjaeelsel ajal kirjanduselus kohe keskse positsiooni. Toimetusel oli ajuti raskusi kaastööde saamisega ning majanduslik olukord oli pingeline. Ometi ajakirja sisuline külg ja väline ilme jäid ühtlaselt kõrgetasemeliseks ning lugejahuvi püsima. Hoolimata sellest kritiseeriti toimetaja Friedebert Tuglast kirjanike ringkonnas teravalt. Leiti, et ajakirjal on "liiga vagur ja konservatiivne ilme", et see on "liiga ilmetu ja tasakaalukas" ja et "toimetamises on nõrkusi, mis annavad ajakirjale "vegedeeriva maigu ja tagurpidi mineva tendentsi"". Kultuurkapital omakorda esitas Kirjanikkude Liidu kaudu nõude, et Loomingus tuleb rohkem rõhku panna Eestiga seotud artiklitele. Selle nõude kaudu proovis vabariigi valitsus suunata kirjanduse sisulist külge. Nii lahkus 1926. aasta lõpul Tuglas toimetaja kohalt. Ehkki Jaan Kärneri toimetajaks saamise järel võeti ette mõningaid uuendusi, vabastati ta toimetajaametist 1929. aastal toimetamise ja majandusliku asjaajamise probleemide tõttu ja toimetajaks valiti Johannes Semper. 1932. aastal iseloomustati ajakirja järgmiselt: "Ka temagi [Looming] saab ju riigilt raha ja temagi saab muretsema "erapooletuse" eest. Ja kui ta J. Barbaruse vemmalvärsitud oksendused "Eesti vabariigist" a 40 senti rida ära toonud, siis peab ju vastukaaluks tooma ka midagi meeltülendavamat. Ja mis võib meeltülendavam olla, kui mõni näide Maksim Gorki uuemast GPU luulest. ... Eks ole tõesti liigutav: Gorki on liigutet, intervjueerija on liigutet ja "Looming" on liigutet. Ja teie räägite veel mingisugustest Solovki surmasaartest ja sadade tuhandete talupoegade surmarongidest Siberi rabadesse." Semperi juhtimise ajal Loomingu üldilme oluliselt ei muutunud. Toimetajat kritiseeris nüüd eeskätt Jaan Kärner, millele Semper 1933. aastal vastas kokkuvõttega: "Ainult võhik saab väita, et Looming on olnud mingi klike või tsunfti ajakiri. Või siis see, kes ilukirjandust ja kirjandusküsimusi üldse peab tsunfti, aga mitte kultuuri ja üldsuse asjaks." Ajakirjal oli 10. tegevusaastaks kogunenud 137 kodumaist kaastöölist ja 73 välisautorit. Semper nentis: "Mujal puudus selline ajakirja-parlamendi tüüp." Siiski sugenes süüdistusi kildkonnavaimus, noorautorite ignoreerimises ja 1933. aastal asutatud Eesti Rahvuskirjanike Ühingu ringkondade püüdlusi ajakirja ideoloogiliselt tasalülitada. 1930. aastate keskpaiku küündisid viimaste intriigid koguni riigivanema juures käimiseni, valitsusringkondadest taotleti ajakirja "reformimist", ja selleks, et Looming üldjoontes samana säiliks, pidi Eesti Kirjanikkude Liit tegema mõningaid kompromisse ametliku ideoloogiaga. Kuigi Semperi jalgealust korduvalt õõnestati ja vaen ei nähtunud mitte ainult poliitilisel, vaid ka isiklikul pinnal ning juhatuse liikmetest keegi peale Tuglase Semperit kaitsta ei püüdnud, jäi Semper toimetajaametisse ning 1930. aastate keskpaigast peale olukord kirjanike keskkonnas rahunes. Aastail 1940–1991 ja hiljem 1940. aastate teisel ja 1950. aastate esimesel poolel kandis ajakirjas avaldatav selget stalinismi ideoloogia ja politiseerituse pitserit, see avaldus nii autorite nimistus kui ka sisus. Koos poliitilise sulaaja saabumisega hakkas ajakirjas avaldatava ilukirjanduse, publitsistika ja esseistika sisu avarduma, lisandus uusi, sealhulgas ka noori autoreid, kes esindasid varasemast erinevat, ka opositsioonilist arusaamist ühiskonnast. 1970. aastate keskpaigast, kui kirjandusse oli astunud palju uusi kirjanikke, hakkas ajakiri üha enam soosima esteetilist mitmekesisust ja ühtlasi stagnaaja kiuste ikka selgemalt kajastama eesrindlikku avarat mõtet ning üha sagedamini avaldama materjale, mis äratasid laia avalikkuse tähelepanu. Seejuures suurenes tunduvalt harivate artiklite ja esseede osakaal ajakirjas. Looming oli Nõukogude okupatsiooni ajal (aastani 1989) kommunistliku partei ja tsensuuri hoolika järelevalve all ning ajakirja iseseisvat liini püüti takistada. Poliitilise liini rikkumise ja tsensuuri ettekirjutuste eiramise korral peatoimetajat karistati. Kui Looming avaldas 1981. aastal Andrus Rõugu luuletuse, mille ridade esitähed andsid kokku sõna "sinimustvalge", kõrvaldati luuletuse autor mõneks ajaks kõrgkoolist ja peatoimetaja Kalle Kurg sai karistada nii Kirjanike Liidu kui ka kohaliku kõrgeima parteivõimu käest. Sõjaeelne Looming oli ideoloogilistel ja poliitilistel kaalutlustel suletud erifondi. Poliitilise surve suurust näitab see, et nimetatud põhjusel, aga ka sellepärast, et ajakirjas ilmus parteilisi seisukohti ignoreerivaid ja kohalikke võime ärritavaid materjale, ei peetud aastaid võimalikuks isegi Loomingu juubeli tähistamist. Kui 1983. aastal seda siiski sõjajärgsel ajal esimest korda tähistati, pidi peatoimetaja Kalle Kurg selle saavutamiseks kasutama poliitilist manöövrit, kaasates Loomingu juubeli tähistamisele soome kultuuritegelased, mistõttu juubeli keelamine osutus võimatuks. Seoses juubeliga sai peatoimetaja esildise peale võimalikuks esimest korda ka Loomingu bibliograafia avaldamine, mis läks trükki juulis 1987. 1970. aastate lõpupoolel ja 1980. aastate algupoolel muudeti tänapäevaseks ajakirja kujundus, suurenes selle maht, toimetuse töötajate arv ja parandati töötingimusi. Perestroika ajal parteiline järelevalve ajakirja üle ja tsensuur ei lõdvenenud. Juba 1985–1986 nimetati mõnelgi parteinõupidamisel Loomingut "nõukogudevastaseks" ja ajakirja peatoimetaja Kalle Kure vahekord kommunistliku partei tippjuhtkonnaga muutus väga pingeliseks. 1987. aasta keskpaigas suurenes poliitiline surve ajakirjale järsult, sest NLKP Keskkomitee vallandas "Baltikumi natsionalistide ja separatistide" vastase suure kampaania ja EKP Keskkomitee büroo hakkas nõudma "resoluutsemaid samme ühiskonnaelu ohjamisel, ajakirjanduse, raadio ja televisiooni parteilise kontrolli alla painutamisel." 1988. aasta 3. detsembri Pravdas kirjutas Eesti Kommunisti peatoimetaja Lembit Annus, et ajakirjad Looming ja Vikerkaar viljelevad nõukogudevastast bakhanaali. 1988. aasta algusest kiiresti ja järsult nõrgenenud tsensuurlik järelevalve lakkas täielikult 15. juunil 1989. Loomingu see osa, mis oli ilmunud kuni aastani 1940, vabastati erifondist 14. aprillil 1988. Järelevalve nõrgenedes ja lõpuks lakates ajakiri politiseerus kiiresti, esindades sedapuhku iseseisvuse taastamise aja vaimu. Andres Langemetsa sõnul "põhiraskus oligi ajakirja tagaotsal – harivatel artiklitel ja ühiskondlikul diskussioonil. See asjaolu ei meeldinud aga nn päriskirjanikele, kelle tähtsus neil aastail oli tekstiliselt marginaalne. – – Pärastpoole jäeti Loomingust ühiskondlikud teemad ära ja vahepeal kasvanud uuemad sugupõlved said rohkem avaldamisruumi." 1990. aastate keskel alanud muutumine on viinud ajakirja selle profiili poole, mida sooviti 1920. aastate algul ajakirja asutamise aegu ja 2000. aastatel on Looming olnud kirjandusajakiri selle sõna täies tähenduses. Väljaandmine Ajakirja Looming asutamise mõtte ütles esimesena välja Friedebert Tuglas eesti kirjanike III kongressil 1922. aastal, ajakirja nimi kinnitati Eesti Kirjanikkude Liidu juhatuse koosolekul 17. märtsil 1923. Kirjanike toetuspalve valitsusele ja märgukiri haridusministeeriumile andsid tulemuse, nii et tekkis reaalne kirjastamisvõimalus ja ajakirja esimene number ilmus 28. aprillil 1923. Sõjajärgsel ajal kirjastas Loomingut kirjastus Perioodika. Riikliku iseseisvuse taastamise järel ilmub Looming Eesti Vabariigi Kultuuriministeeriumi finantstoel ja SA Kultuurilehe väljaandel 12 korda aastas nagu varemgi, kuid väiksemas mahus ja väiksema trükiarvuga kui 1980. aastail. 2011. aastast ilmub Looming nii pabertrükisena kui ka e-ajakirjana. Töötajad Ajakirja peatoimetaja on valinud alates ajakirja asutamisest tänaseni Eesti Kirjanike Liidu juhatus. Nõukogude ajal kinnitas selle otsuse EKP Keskkomitee büroo; viimati kinnitati Nõukogude okupatsiooni ajal ajakirja peatoimetaja EKP Keskkomitee bürool ametisse 1988. aastal. Peatoimetaja asetäitja ja ka Loomingu Raamatukogu toimetaja (viimanegi oli peatoimetaja asetäitja staatuses, praktilises töös ometi iseseisev toimetuse juht) kinnitas EKP Keskkomitee sekretariaat. Loomingu ja ka Loomingu Raamatukogu väljaandjaks oli kirjastus Perioodika, kes korraldas töösuhteid kõigi toimetuse töötajatega ja ajakirja tegelikku väljaandmist. Loomingus töötas peale tehniliste töötajate ja keeletoimetajate toimetajatena kirjanikke, kriitikuid ja tõlkijaid. Sõjajärgsel ajal võeti Loomingu toimetusse tööle Rudolf Sirge, Väino Ilus, Harald Suislepp, Einar Maasik, Aksel Tamm, Osvald Tooming, Teet Kallas, Ine Viiding. Parteitutest said koha algul Asta Hameri, Hando Runnel ja hiljem Valeeria Villandi ning Ott Raun. Kultuuriväljaannete toimetuste komplekteerimist jälgis EKP Keskkomitee. Toimetuse komplekteerimine sõltus otseselt peatoimetajast, välja arvatud tema asetäitjad, kelle kinnitamisel ei saanud ta eirata partei juhtorganite hoiakut, sest asetäitjat ei saanud tööle võtta ilma EKP Keskkomitee sekretariaadi kinnitava otsuseta. Kui peatoimetajaks valiti Kalle Kurg, võttis ta osakondadesse tööle ainult parteituid: Mihkel Mutt, Jaan Kruusvall, Joel Sang, Toomas Haug, Rein Kruus, Asta Põldmäe, Mart Mäger, Linda Uustalu. Peatoimetaja asetäitjateks said siis Rein Saluri, Rein Veidemann ja Mihkel Loodus, asendajana täitis seda kohta mõned kuud Teet Kallas. Koos ajakirja mahu taotletud suurenemisega ja ajakirjanduse väljaandmise eeskirjade uuenemisega kasvas sellel ajal toimetuse koosseis. Kui pärast taasiseseisvumist majanduslikud võimalused ahenesid, hakkas ajakirja haldama SA Kultuurileht ja ajakirja maht tunduvalt vähenes, langes toimetuse liikmete arv seitsmele: peatoimetaja, peatoimetaja asetäitja, vastutav sekretär, ilukirjandustoimetaja, kriitika ja ringvaate toimetaja, keeletoimetaja, sekretär. Ajakirja formaat ja kujundus on aegade jooksul korduvalt muutunud. Ajakirja on kujundanud pikemat aega Jaan Klõšeiko ja Jüri Kaarma. Trükiarv Algusaastatel oli ajakirja trükiarv tuhande eksemplari ümber. 1930. aastal vähendati seda 1500 eksemplarilt 1200-le. 1933. aastal oli trükiarv 600 eksemplari, aga hakkas hiljem kasvama ning tõusis 1935. aastaks 5500 eksemplarini. Aastal 1955 oli see näitaja 4000, 1977 – 19 000, 1985 – 22 000. 1980. aastatel, kui lugejate nõudlus ajakirja järele üha kasvas ja võimude ahistav surve tugevnes, püüti vabameelse Loomingu mõju piirata väidetega ebapiisavatele trükivõimsustele, mis ei võimaldavat ajakirja tiraaži suurendada. Ka võeti Looming välja rahvusvahelisest tellimisnimestikust, nii et teda ei saanud enam välismaale tellida, põhjenduseks väide, et väga suure nõudluse tingimustes jääb niimoodi ajakirja kodumaal lugejatele rohkem. 1990. aastal oli Loomingu trükiarv 35 500, 1992 – 6000, 1995 – 2400, 2000 – 2100, 2004 – 1700. Tänapäeval on trükiarv 1600. Ajakirja 1000. number ilmus detsembris 2012. Töötingimused Algusaastatel käepärastes tingimustes ja Kirjanike Liidu juures töötanud toimetus sai püsivad eraldi ruumid 1960. aastate algul, kui Tallinnas aadressile Harju tänav 1 ehitati Kirjanike Maja, mille alumise korruse üks tiib anti kasutada Loomingule ja Loomingu Raamatukogule. Loomingu majandamise eest vastutas pikka aega kirjastus Perioodika. Koos kirjandusajakirja esimese avaliku ja ametliku sünnipäeva tähistamisega 1983. aastal tehti peatoimetaja esildise peale toimetuse ruumides esimene põhjalik remont, ehitati koridoriesikusse toimetuse lisaruum, nn kohvituba, ja uuendati sisustust. Riikliku iseseisvuse taastamise järel, kui Tallinna Kirjanike Majja asus Soome Instituut, kolis Kirjanike Liit korrusele, kus asuvad Loomingu ja Loomingu Raamatukogu toimetused. 2016. aastal korrastati koos selle korruse remondiga ka Loomingu toimetuse ruume. Peatoimetajad 1923–1926 Friedebert Tuglas 1927–1929 Jaan Kärner 1930–1940 Johannes Semper 1940–1941 Friedebert Tuglas suvest 1941 kuni 1944. aastani ajakiri ei ilmunud, kuid ilmus neli numbrit almanahhi "Eesti Looming" 1945–1946 Jaan Kärner 1946 Mart Raud 1946–1952 August Alle 1953–1957 Ilmar Sikemäe 1957–1960 Paul Kuusberg 1960–1968 Anton Vaarandi 1968 umbes kuu aega Teet Kallas 1968–1976 Paul Kuusberg 1976–1988 (6. jaanuarini) Kalle Kurg 1988–1997 Andres Langemets 1997–2005 Udo Uibo 2005–2016 Mihkel Mutt 2016–2021 Janika Kronberg alates 1. märtsist 2021 Indrek Mesikepp Vaata ka Loomingu aastapreemia Loomingu novellivõistlus Loomingu talvekool Loomingu Raamatukogu Rein Ristlaan Viited Kirjandus Johannes Semper, "Kui ma "Loomingut" toimetasin." (Aastad 1930–1938.) – Looming 1963, nr 4, lk 580–582. Ilmar Sikemäe, "Meie juubilar." (Loomingu toimetaja mälestusi aastaist 1953–1957.) – Looming 1963, nr 4, lk 597–599. Ülo Tonts, "Friedebert Tuglas ja "Loomingu" algus" – Looming 1966, nr 2; ka raamatus: Ü. Tonts, "Poolt ja vastu", 1975, lk 37–62 August Eelmäe, ""Loomingu" algajult. Väljavõtteid F. Tuglase kirjadest" – Keel ja Kirjandus 1973, nr 4, lk 233–238 Paul Rummo, ""Loomingu" noorusaastad" – Looming 1973, nr 4; ka raamatus: P. Rummo, "Kirjatähe kammitsas", 1977, lk 7–89 Paul Kuusberg, "Esimest korda "Loomingut" toimetamas." – Looming 1983, nr, 4, lk 520–530 Kalle Kurg, "Mida mõtleb praegu Loomingu tegija?" (Küsimus, kes on eesti kultuuri kandja.) – Keel ja Kirjandus 1983, nr 4, lk 203–205. Kalle Kurg, ""Loominguga" õhtutunnil." (Loomingu ajaloost, traditsioonist ja missioonist.) – Õhtuleht nr 97 (11774) 27.04.1983, lk 3 Kalle Kurg, ""Looming" ja loomine" (Kõne Kirjanike Maja saalis 27. aprillil 1983 ajakirja 60. sünnipäeva puhul.) Raamatus: Kirjanduse jaosmaa '83. (Koostanud Endel Mallene.) Tallinn, Eesti Raamat 1985, lk 41–47 Andres Langemets, "Vabast loomingust ja "Loomingu" vabadusest." – Looming 1989, nr 1, lk 123–124. Maie Kalda, "Kärner kitseks "Loomingu" aias" (Jaan Kärner toimetajana) – Looming 1991, nr 5; ka raamatus: M. Kalda, "Mis mees ta on?", 2000, lk 250–269 Paul Kuusberg, "Teist korda abielus "Loominguga". (Aastad 1968–1976.) – Looming 1993, nr 4, lk 543–553. Ilmar Sikemäe. "Toimetaja meenutusi." (Toimetaja aastail 1953 –1957.) – Looming 1993, nr 4, lk 538–542. Andres Langemets. "Seitsmekümneaastane "Looming"." – Looming 1993, nr 4, lk 559. Kalle Kurg, Emakeele ema ja isa". – Keel ja Kirjandus 1999, nr 3, lk 195–197. Peeter Künstler. "Perfektsionist, romantik ja boheem Kalle Kurg". – Keel ja Kirjandus 2002, nr 5, lk 359–364 (ajakirjast Looming lk 361–362). "Ajakiri "Looming"". – Raamatus: Katrin Raid. "Loomise lugu. Eesti aeg. Eesti Kirjanikkude Liit 1922–1940." Tallinn, Eesti Kirjanike Liit 2002, lk 151–167. August Eelmäe, "Vaimu võimetuse päevil" (ajakiri 1940.–1950. aastatel) – Looming 2003, nr 4, lk 570–578 Kalle Kurg, "Viimne panoptikonlane. Looming 80" (Tsensuurist aastal 1984 ja perestroika ajal.) – Keel ja Kirjandus 2003, nr 4, lk 281–284 Eva Lille, "Löytöretkiä Viroon." (Ka: Peatoimetaja Kalle Kure võitlusest ajakirja 60. aastapäeva tähistamisvõimaluse eest ja soomlaste osavõtt selle juubeli tähistamisest.) – Tuglas-seuran jäsenlehti 2007, nr 3, lk 18 Heikki Rausmaa, "Looming-aikakauslehden 60-vuotisjuhla". Raamatus: Heikki Rausmaa. "Tuglaksen tuli palaa. Tuglas-seuran ja suomalais-virolaisten suhteiden historiaa". Helsinki, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2007, lk 72–74. (Eesti keeles lisandustega: Tuglase leek loidab: Tuglase Seltsi ja soome-eesti suhete ajalugu". Tõlkinud Joel Sang. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2008) Kalle Kurg, "Lendav Looming." (Ajakirja Looming 1000. numbri ilmumise puhul. Aastad 1977, 1981, 1984–1986 ja 1990. aastate algus.) – Sirp 14. detsember 2012 Andrus Kivirähk, "Saunapäev." (Tegelasteks Loomingu peatoimetajad läbi aegade.) – Looming 2012, nr 12, lk 1707 –1715. Toomas Haug. "Ääremärkusi Orwelli-aastale Loomingus." (Aasta 1984.) – Looming 2012, 12, lk 1774–1778. President Toomas Hendrik Ilves ajakirja Looming 90. juubelil 25. aprillil 2013. (Pöördumine Tallinna Kirjanike Maja saalis kokkutulnute poole.) Kalle Kurg, "Kolmkümmend aastat varem. "(Ajakirja Looming 60. juubeli aegsest sotsiaalsest õhkkonnast aastal 1983.) – Sirp 26. aprill 2013. Rein Veidemann, "90 a eesti kirjanduse parlamenti." – Postimees 27. aprill 2013 Rein Veidemann (intervjueerija). "Mihkel Mutt: ajakirja sajandal sünnipäeval laseksin end külmutada, et näha veel kahesajandatki" – Postimees 27. aprill 2013 Alvar Loog. Loomingu peatoimetaja Janika Kronberg intervjuus Postimehele: «Kirjaoskus ei tee veel kirjanikuks!» - Postimees 30. aprill 2018 Tiit Hennoste. Kõne "Loomingu" 95. sünnipäeval. (Veidi muudetud). – Looming 2018, 6, lk 875-879; Tiit Hennoste kõne Loomingu 95. sünnipäeval (veidi muudetud) Kalle Kurg, "Tsensuur nõudis Heino Kiige Siberi-romaani hävitamist" – Postimees 25. märts 2023, AK kirjanduskool Kalle Kurg, "Vastasseisud." (Ajakirja peatoimetaja vastasseisudest võimuga ajakirja väljaandmisel aastatel 1976–1987.) Looming 2023, 4, lk 518–522 Lehte Hainsalu. "Loomingu käekõrval." (Ajakiri kirjandusprotsessi osana.) – Looming 2023, nr. 4, lk 535–543 Televisioon. Raadio "Fr. Tuglas 100." Friedebert Tuglase 100. sünniaastapäeva tähistamine 1986. aasta veebruaris ja märtsis Tallinnas, Tartus, Ahjal, Moskvas ja Helsingis. Mälestuskivide ja näituste avamised Tuglase raamatu- ja kunstikogudest, pidulikud koosolekud ja teaduskonverentsid. Ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kurg kõneleb Fr. Tuglase osast eesti kultuuriloos. – ERR arhiiv. Videoarhiiv/ Kultuur. Esmaeeter 6. septembril 1986. Kestus: 21:46 min. Kirjandusajakirja Looming 60. sünnipäeva saade aastast 1983: ajakirja sünnipäeva esimene avalik tähistamine. Räägivad peatoimetaja Kalle Kurg, Paul Kuusberg, Ilmar Sikemäe, Heino Puhvel ja August Eelmäe. – err.ee. Esmaeeter 30. aprillil 1983. Kestus 42:27 min. Kirjandusajakirja Looming 70. sünnipäeva saade aastast 1993. Räägivad peatoimetaja Andres Langemets, Olev Remsu, Toivo Tasa, Ilmar Sikemäe, Mart Laar, Paul Kuusberg, Aime Rammus, Toomas Haug ja Hando Runnel. – err.ee. Esmaeeter 1. mail 1993, saate pikkus 19 minutit. Bibliograafia Loomingu bibliograafia 1923–1940. Koostanud Vaime Kabur. Perioodika, Tallinn 1997 "Looming". Bibliograafia 1940–1984. I–II, koostanud Vaime Kabur, Perioodika, Tallinn 1988 Loomingu bibliograafia 1985–1997. Koostanud Vaime Kabur, Vallo Kelder ja Kadri Mäger. Perioodika, Tallinn 2002 Välislingid Loomingu digiteeritud aastakäigud 1923–2016 Loomingu numbrid internetis alates jaanuarist 2017 Mait Talts: Mis teeb Loomingust ja Vikerkaarest teadusajakirjad? Delfi, 03. august 2009. Eesti kultuuriajakirjad Kirjandusajakirjad Eesti kirjandus


Erasmus+ praktika võib olla suurepärane võimalus avardada oma maailmapilti ja koguda erialaseid teadmisi mõnes teises Euroopa riigis.