Kinniste veokastide MAN Euroopast müük, uusi ja kasutatud kinniste veokastide MAN Euroopast ost Avaleht » Veoautod » Kinnised veokastidKallurid veoautodFurgoonveokidParda- veoautodŠassii veoautodKülmveokidVeoautod kardinKonksliftid veoautodTent veoautodBensiiniveokidAutotreilerid veoautodPlatformid veoautodAutotsisternid veoautodKonteiner veod veoautodEvakuaatoridLiftdumperid veoautod » Kinnised veokastid MANDAFFIATFORDIVECOMANMERCEDES-BENZNISSANRENAULTSCANIAVOLVO » Kinnised veokastid MAN Euroopast tent veoautod 156 veoautod kardin 242 furgoonveokid 382 külmveokid 205 isotermilised veoautod 16 jäätise kättetoimetajad veoautod 3 toitlustusautod 1 sõjaväe veoautod 6 LF 45 216 LF 55 87 L-series 8 Tourneo 1 Transit 86 35C11 2 35C12 30 35C13 62 35C15 75 35C17 7 35C18 6 35S10 6 35S11 7 35S12 4 35S13 18 35S14 3 35S15 35 35S17 17 35S18 7 50C13 3 50C15 21 50C17 6 50C35 2 60C15 3 65C15 6 65C17 10 65C18 27 70C15 7 70C17 13 70C18 3 75E14 14 75E15 6 75E16 23 75E17 7 75E18 23 80E17 4 80E18 9 90E18 3 Daily 445 Daily 29 1 Daily 35 255 Daily 40 9 Daily 45 2 Daily 50 38 Daily 55 1 Daily 60 16 Daily 65 50 Daily 70 41 Daily 72 3 TGL 7.150 10 TGL 8.150 5 TGL 8.180 70 TGL 8.220 10 TGL 8.240 2 TGL 8.250 4 TGL 10.180 6 TGL 10.220 4 TGL 12.180 42 TGL 12.210 12 TGL 12.220 54 TGL 12.240 32 TGL 12.250 41 TGS 18.320 2 TGS 18.360 2 TGS 18.440 3 TGS 26.320 15 TGS 26.360 5 TGS 26.400 6 TGS 26.440 12 TGS 35.440 1 TGX 18.400 9 TGX 18.440 4 TGX 18.480 1 TGX 24.440 2 TGX 26.400 13 TGX 26.440 31 TGX 26.480 11 TGX 28.540 1 Actros 1831 8 Actros 1832 38 Actros 1835 3 Actros 1836 7 Actros 1840 4 Actros 1841 15 Actros 1842 2 Actros 1843 4 Actros 1844 5 Actros 1845 3 Actros 1846 2 Actros 1848 2 Actros 2532 8 Actros 2535 4 Actros 2536 20 Actros 2540 4 Actros 2541 41 Actros 2542 25 Actros 2543 5 Actros 2544 23 Actros 2545 22 Actros 2546 5 Actros 2548 12 Actros 2551 2 Actros 2632 3 Actros 2636 4 Atego 813 2 Atego 815 43 Atego 816 54 Atego 817 12 Atego 818 55 Atego 822 9 Atego 823 12 Atego 824 3 Atego 916 2 Atego 917 2 Atego 918 9 Atego 1017 6 Atego 1018 24 Atego 1023 5 Atego 1024 2 Atego 1217 13 Atego 1218 74 Atego 1221 5 Atego 1222 32 Atego 1223 38 Atego 1224 63 Atego 1228 6 Atego 1229 6 Atego 1317 2 Atego 1318 11 Atego 1322 2 Atego 1323 10 Atego 1324 8 Atego 1518 3 Atego 1522 2 Atego 1523 16 Atego 1524 13 Atego 1528 10 Atego 1529 9 Atego 1530 3 Atego 1623 2 Atego 1624 5 Atego 1823 11 Atego 1828 14 Atego 1928 3 Axor 1823 15 Axor 1824 46 Axor 1826 1 Axor 1828 9 Axor 1829 39 Axor 1833 13 Axor 1928 1 Axor 1933 2 Axor 2528 3 Axor 2529 1 Axor 2533 6 Axor 2536 1 Axor 2540 2 Axor 2543 2 O-series 744 R-Class 542 Sprinter 208 2 Sprinter 213 19 Sprinter 215 10 Sprinter 308 34 Sprinter 309 8 Sprinter 310 37 Sprinter 311 7 Sprinter 313 54 Sprinter 314 5 Sprinter 315 8 Sprinter 316 67 Sprinter 319 2 Sprinter 411 4 Sprinter 412 2 Sprinter 413 7 Sprinter 416 9 Sprinter 513 51 Sprinter 514 2 Sprinter 515 11 Sprinter 516 33 Sprinter 518 3 Sprinter 519 3 Sprinter 616 4 Midlum 150 8 Midlum 180 43 Midlum 190 22 Midlum 210 4 Midlum 220 116 Midlum 240 19 Midlum 270 24 Midlum 280 10 Premium 210 4 Premium 250 5 Premium 270 27 Premium 280 30 Premium 300 4 Premium 320 12 Premium 340 4 Premium 370 13 Premium 380 9 Premium 385 3 Premium 410 9 Premium 420 10 Premium 430 7 Premium 450 21 Premium 460 20 SCANIA 531 P93 3 P94 34 P114 4 P124 1 P230 73 P250 2 P270 29 P280 21 P310 14 P320 8 P340 4 P360 11 P380 19 P400 12 P420 4 FH4 460 21 FH12 42 FH13 47 FH16 4 FH 400 20 FH 420 16 FH 440 23 FH 460 21 FH 480 18 FH 500 13 FH 540 1 FL6 74 FL7 4 FL10 7 FL12 15 FL240 51 FL 290 4 FL608 1 FL611 4 FL612 5 FL614 4 FL615 2 FL618 6 FL619 1 müük 996 rent 1 oksjon 15 uus 9 kasutatud 985 avariiline 4 varuosadeks 13 Harju maakond 2 Pärnu maakond 2 Rapla maakond 1 Valga maakond 5 Euroopa 1005 Karyntia 1 Alam-Austria 5 Salzburg 2 Antverpen 29 Flaami Brabant 6 Lääne-Flandria 22 Hainaut 1 Liège 3 Limburg 6 Luksemburg 1 Bulgaaria 4 Hispaania 75 Andaluusia 25 Baskimaa 1 Castilla-León 20 Castilla-La Mancha 2 Kataloonia 8 Extremadura 1 Galicia 5 Madrid 2 Murcia 6 Valencia 3 Holland 121 Flevoland 2 Gelderland 36 Groningen 2 Limburg 4 Põhja-Brabant 40 Overijssel 7 Utrecht 4 Friisimaa 1 Zeeland 3 Lõuna-Holland 19 Horvaatia 5 Iirimaa 2 Itaalia 25 Emilia Romagna 7 Lombardia 6 Piemonte 4 Toskaana 3 Veneto 5 Kreeka 10 Leedu 33 Kaunas 14 Vilnius 17 Läti 3 Poola 171 Alam-Sileesia 7 Kujawy-Pomorze 2 Lodzinskie 13 Lublin 2 Malopolskie 17 Mazowieckie 23 Podkarpacie 5 Podlaasia 1 Pomorskoje 10 Sileesia 15 Suur-Poola 35 Warmia-Masuuria 1 Zapadnomorskoje 1 Święty Krzyżi 50 Auvergne-Rhône-Alpes 1 Grand Est 2 Île-de-France 1 Rumeenia 6 Saksamaa 291 Baden-Württemberg 3 Baieri 85 Branderburg 8 Bremen 5 Hamburg 1 Hessen 16 Alam-Saksi 85 Nordrhein-Westfalen 55 Rheinland-Pfalz 55 Saksimaa 15 Scheswig-Holstein 4 Slovakkia 19 Soome 15 Taani 21 Kesk-Jüütimaa 12 Lõuna-Taani 17 Zeeland 1 Hradec Králové maakond 13 Libereci maakond 2 Morava-Sileesia maakond 1 Olomouci maakond 2 Praha 15 Kesk-Tšehhi maakond 20 Lõuna-Morava maakond 5 Vysočina maakond 9 Kesk-Ungari 5 Kesk-Transdanubia 1 Põhja-Alföld 1 Lõuna-Dunántúl 1 Lääne-Dunántúl 1 Ühendkuningriik 33 Inglismaa 25 Põhja-Iirimaa 6 Bosnia ja Hertsegoviina 4 Serbia 3 Türgi 2 Ukraina 1 Veokonks 190 Liugkatus 22 Hüdrauliline tagaluuk 457 Euro 1 8 Euro 2 33 Euro 3 118 Euro 4 201 Euro 5 301 Euro 6 100 diisel 757 elektriline 1 Tahmaosakeste filter 52 AdBlue paak 28 AS-Tronic 10 automaat 295 manuaalne 505 poolautomaat 18 Diferentsiaalilukk 127 BigSpace 4 Comfort 4 Commander 1 GLOBAL 1 Globetrotter XXL 2 Highline 5 LX 10 MegaSpace 1 Topeltkabiin 6 XL 5 XLX 6 XXL 10 Magamiskoht 188 Autonoomne kütteseade 291 Kliimaseade 415 Kliimaseade 221 Kiirusehoidik (tempomat) 449 Sõidumeerik 375 pneumo/pneumo 177 vedru/pneumo 168 vedru/vedru 51 2 telge 662 3 telge 158 4 telge 4 5 telge 1 BPW 17 BPW ECO 1 BPW ECO Plus 4 SAF 8 4x2 549 4x4 7 6x2 150 6x4 1 6x6 2 8x2 1 8x4 1 Kinnised veokastid MAN: 1011 kuulutust Kandevõime 10325 kg Euro Euro 3 Maht V=45.51 m3 Aasta 2005-03 Läbisõit 488000 km Võimsus 350 h.j. MAN - TGA 18.360 + haagis Euro Euro 4 Maht V=123 m3 Vedrustus pneumo/pneumo Aasta 2007-01-01 Läbisõit 908500 km Võimsus 360 h.j. 16750,00€ ≈ 18917,00$ Kandevõime 7025 kg Euro Euro 5 Maht V=44.38 m3 Vedrustus pneumo/pneumo Aasta 2010-07 Läbisõit 633000 km Võimsus 290 h.j. 12500,00€ ≈ 14117,00$ Kandevõime 8400 kg Maht V=51.36 m3 Aasta 2010-08 Läbisõit 643000 km Võimsus 290 h.j. 9800,00€ ≈ 11068,00$ 43900,00€ ≈ 49581,00$ Kandevõime 14325 kg Euro Euro 3 Maht V=55.46 m3 Aasta 2005-01 Läbisõit 438000 km Võimsus 350 h.j. 27000,00€ ≈ 30494,00$ 59900,00€ ≈ 67651,00$ Aasta 2012-02 Läbisõit 421325 km Võimsus 220 h.j. 2000,00€ ≈ 2259,00$ Kandevõime 1950 kg 39900,00€ ≈ 45063,00$ Euro Euro 6 Maht V=44.94 m3 Aasta 2013-05 Läbisõit 292142 km Võimsus 290 h.j. 3950,00€ ≈ 4461,00$ Euro Euro 2 Maht V=44.1 m3 Aasta 1999-06 Läbisõit 7768536 km Võimsus 224 h.j. 58500,00€ ≈ 66070,00$ Aasta 2012-04 Läbisõit 1960 km Võimsus 250 h.j.


Jüri Ratas: Eesti vajab uut koalitsioonilepet(51) Riigikogu aseesimees Jüri Ratas ütles täna Keskerakonna Põlvamaa piirkonna aastakoosolekul, et Eesti ühiskond ootab uut ja õiglasemat koalitsioonilepingut või täiesti uut valitsust. Ratase sõnul suurendab valitsusparteide kavatsus tõsta ulatuslikult kütuseaktsiise ning majutusteenuse käibemaksu otseselt ja kaudselt inimeste väljaminekuid ning halvendab oluliselt Eesti ettevõtluskeskkonda. "Tegemist on läbi analüüsimata muudatustega, mida on kritiseerinud nii maksueksperdid, majandusteadlased, ettevõtjad kui ka opositsioonierakonnad," ütles Jüri Ratas, kes lisas, et viimastel nädalatel on selgunud, et mõlemas küsimuses on põhimõttelisi eriarvamusi ka koalitsiooni enda sees. "Iga poliitiku kohustus on anda endast parim Eesti rahvaarvu taas tõusule viimiseks, väljarände pidurdamiseks ning inimeste heaolu tõstmiseks. Tänane koalitsioonileping ei paku neile põhiküsimustele selgeid ja konkreetseid lahendusi. Rahvastikukriisi ületamiseks ei piisa kosmeetilistest muudatustest Exceli tabelis. Eesti vajab põhimõttelisi muudatusi maksu- ja majanduspoliitikas ning sotsiaalvaldkonnas, et otsustavalt vähendada ühiskondlikku ja piirkondlikku ebavõrdsust," selgitas Ratas. "Maratonläbirääkimiste tulemusena moodustatud "kõhklusliidu" koalitsioonileping on ilmselgelt ebaõnnestunud," ütles Ratas, ja lisas, et valitsuse osapooltel tuleb ausalt peeglisse vaadata ning seda tunnistada. "Eesti vajab uut ja õiglasemat valitsuslepet, mis lähtub meie riigi ja rahva pikaajalistest huvidest ning tegelikest väljakutsetest. Kui Reformierakond ei soovi või ei suuda ühiskonna ootustele vastata, siis tänane parlamendi koosseis võimaldab ka mitmeid alternatiivseid enamusvalitsusi," täpsustas Jüri Ratas. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71315587


source: CulturaX

text: Kirjeldus: Laisk lambaliha 2 on uue strateegia ja puzzle mäng kus sa pead aidata laisk lambaliha ja lase tal saada tema toitu trumpe takistuste ja väljakutsete Ümbruskonnas keset kastide ja teiste plokke. Selle mängu mängimiseks peate Kasuta hiirt ja vasaku nupuga lahtrite eemaldamiseks teed või teha ohutu tee meie laisk lambaliha jõudma see toidu edukalt läbida praegusel tasemel ja avamiseks järgmise üks. See vaene laisk lambaliha pole aktiivne ja loodab teid teha talle jõudma see on toit, nii Vahetan lahendamise oskusi ja täita kõik tasemed feed laisk lambaliha ja võida mäng.


rahulik elu huvid – Rate.ee asshena (58) mimmu1421 (46) coconut cuba libre elus tuli hardcore hellus jõgi kalad kassid kokkamine lilled meri mets muusika märjad juuksed månegarm odin ristsõnad saun tantsimine väikesed lapsed © 2016 Rate.ee - all rights reserved.


Kuidas maarata kindlaks liikme suurus ilma vaatamata - Erakliendi korduma kippuvad küsimused » ABIINFO » Omniva Artikkel Käesolev põhikiri ei tühista ega välista riikide suhtes, kes Teise maailmasõja jooksul olid alla kirjutanud riikide vaenlased, toiminguid, mis on ette võetud või sanktsioneeritud selliste toimingute eest vastutavate valitsuste poolt. Uuesti läbivaatamisele võtmise menetlus avatakse kohtu otsusega, milles sõnaselgelt konstateeritakse uue asjaolu ilmnemist koos selle tunnistamisega selliseks, mis annab aluse kohtuasja uuesti läbivaatamiseks, ja märgitakse, et seetõttu on asja uuesti läbivaatamisele võtmise avaldus vastuvõetav. Autor: Rando Maisvee. Artikkel 88 Hooldusnõukogu töötab välja küsimustiku iga hooldusaluse territooriumi rahvastiku poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja haridusalase arengu kohta. Iga Peaassamblee pädevusse kuuluva hooldusaluse territooriumi ametivõim esitab Peaassambleele aastaaruande selle küsimustiku alusel. Hääletamine 1. Hooldusnõukogu igal liikmel on üks hääl. Hooldusnõukogu otsused võetakse vastu kohalviibivate ja hääletamisest osavõtvate liikmete häälteenamusega. Protseduur Artikkel 90 1. Hooldusnõukogu võtab vastu oma protseduurireeglid, milles määrab esimehe valimise korra. Hooldusnõukogu koguneb vastavalt vajadusele protseduurireeglite kohaselt, mis peavad sisaldama sätte koosolekute kokkukutsumise kohta nõukogu liikmete enamuse nõudel. Artikkel 91 Hooldusnõukogu kasutab vajadusel Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ning allasutuste abi küsimustes, millega keegi neist tegeleb. Ta tegutseb vastavalt juurdelisatud statuudile, mis põhineb Alalise Rahvusvahelise Kohtu statuudil ja kujutab endast käesoleva põhikirja lahutamatut osa. Artikkel 93 1. Kõik organisatsiooni liikmed on ipso facto Rahvusvahelise Kohtu statuudi pooled. Riik, kes ei ole organisatsiooni liige, võib saada Rahvusvahelise Kohtu statuudi pooleks tingimustel, mis määratakse igal üksikul juhul kindlaks Peaassamblee poolt Julgeolekunõukogu soovitusel. Artikkel 94 1. Organisatsiooni iga liige kohustub täitma Rahvusvahelise Kohtu otsust asjas, milles ta on pooleks. Kui ükskõik kumb pool ei täida temale kohtuotsusega pandud kohustusi, võib teine pool pöörduda Julgeolekunõukogu poole, kes võib, kui ta peab seda vajalikuks, anda soovitusi või otsustada võtta meetmeid otsuse täitmiseks. Artikkel 95 Käesolev põhikiri ei välista organisatsiooni liikmeid andmast oma lahkhelide lahendamist teistele kohtutele juba olemasolevate kokkulepete alusel või selliste kokkulepete alusel, mida võidakse sõlmida tulevikus. Artikkel 96 1. Peaassamblee või Julgeolekunõukogu võib küsida Rahvusvaheliselt Kohtult soovitusliku iseloomuga arvamusi igasugustes juriidilistes küsimustes. Artikkel 1. Oma kohustuste täitmisel ei tohi peasekretär ega Sekretariaadi personal küsida või saada juhendeid mis tahes organisatsiooni väliselt valitsus- või võimuasutuselt. Nad peavad hoiduma mis tahes tegevusest, mis võiks kahjustada nende kui rahvusvaheliste, üksnes organisatsiooni ees vastutavate ametiisikute positsiooni. Organisatsiooni iga liige kohustub austama peasekretäri ja Sekretariaadi personali ülesannete eranditult rahvusvahelist iseloomu ning mitte püüdma neid nende ülesannete täitmisel mõjutada. Sekretariaadi personali nimetab peasekretär kooskõlas Peaassamblee poolt kindlaksmääratud eeskirjadega. Vastav personal eraldatakse alaliseks tööks Majandus- ja Sotsiaalnõukogus, Hooldusnõukogus ja vajadusel ka organisatsiooni teistes asutustes. See personal moodustab osa Sekretariaadist. Teenistusse võtmisel ja teenistustingimuste kindlaksmääramisel tuleb erilist tähelepanu pöörata vajadusele kindlustada töövõime, pädevuse ja aususe kõrge tase. Personali valikul tuleb pöörata vajalikku tähelepanu valiku võimalikult laiemale geograafilisele alusele. Iga leping ja iga rahvusvaheline kokkulepe, Kuidas maarata kindlaks liikme suurus ilma vaatamata sõlmitakse organisatsiooni mis tahes liikme poolt pärast käesoleva põhikirja jõustumist, tuleb esimesel võimalusel registreerida Sekretariaadis ja Sekretariaadi poolt avaldada. Artikkel ÜRO omab iga liikme territooriumil vajalikku õigusvõimet oma funktsioonide täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. ÜRO omab iga liikme territooriumil selliseid privileege ja immuniteete, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks. Organisatsiooni liikmete esindajad ja tema ametiisikud omavad samuti privileege ja immuniteete, mis on vajalikud organisatsiooni tegevusega seotud funktsioonide iseseisvaks täitmiseks. Peaassamblee võib teha soovitusi käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendamise üksikasjade kindlaksmääramiseks, samuti esitada sel eesmärgil organisatsiooni liikmetele konventsioone. Artikkel Käesolev põhikiri ei tühista ega välista riikide suhtes, kes Teise maailmasõja jooksul olid alla kirjutanud riikide vaenlased, toiminguid, mis on ette võetud või sanktsioneeritud selliste toimingute eest vastutavate valitsuste poolt. Käesoleva põhikirja uuesti läbivaatamiseks võidakse kokku kutsuda organisatsiooni Liikmete suurus on suurim üldkonverents tähtajal ja kohas, mis määratakse kindlaks Peaassamblee kahe kolmandiku liikmete häältega ja Julgeolekunõukogu mis tahes seitsme liikme häältega. Organisatsiooni igal liikmel on konverentsil üks hääl. Käesoleva põhikirja iga muudatus, mis on soovitatud konverentsist osavõtjate kahe kolmandiku häältega, jõustub, kui selle on ratifitseerinud vastavalt oma põhiseaduslikule protseduurile kaks kolmandikku organisatsiooni liikmeist, kaasa arvatud kõik Julgeolekunõukogu alalised liikmed. Ratifitseerimiskirjad deponeeritakse Ameerika Ühendriikide valitsuse juures, kes teatab iga ratifitseerimiskirja deponeerimisest kõigile põhikirjale alla kirjutanud riikidele, aga ka organisatsiooni peasekretärile, niipea kui ta ametisse nimetatakse. Käesolev põhikiri jõustub, kui ratifitseerimiskirjad on deponeerinud Hiina Rahvavabariik, Prantsuse Vabariik, Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid ja enamik teistest põhikirjale alla Kuidas maarata kindlaks liikme suurus ilma vaatamata riikidest. Pärast seda koostab Ameerika Ühendriikide valitsus ratifitseerimiskirjade deponeerimise kohta protokolli, mille ärakiri saadetakse kõigile põhikirjale alla kirjutanud riikidele. Käesolevale põhikirjale alla kirjutanud riigid, kes ratifitseerivad selle pärast jõustumist, saavad ÜRO asutajaliikmetega võrdsed õigused päevast, mil nad on oma vastavad ratifitseerimiskirjad deponeerinud. Artikkel Käesolev põhikiri, mille hiina- prantsuse- vene- inglise- ja hispaaniakeelsed tekstid on võrdselt autentsed, deponeeritakse Ameerika Ühendriikide valitsuse arhiivis. Kui puudub otsus lepingutingimuste määramise kohta, juhatuse liikmega ei ole lepingut sõlmitud ning määramata on tema tasu suurus ja maksmise kord, siis milline suhe on juhatuse liikme ja äriühingu vahel ning kas äriühingul on kohustus maksta tasu? Artikkel 6 On soovitatav, et iga grupp konsulteeriks enne kandidatuuri esitamist oma kõrgemate kohtuasutuste, õigusteaduskondade, kõrgemate õigusteaduslike õppeasutuste ja akadeemiate, aga ka õiguse Kuidas maarata kindlaks liikme suurus ilma vaatamata tegelevate rahvusvaheliste akadeemiate rahvuslike osakondadega. Artikkel 7 1. Peasekretär koostab tähestikulise nimekirja kõigist isikutest, kelle kandidatuurid olid esitatud. Valida võib üksnes nimekirja kantud isikuid, välja arvatud artikli 12 lõikes 2 ette nähtud juhud. Peasekretär esitab selle nimekirja Peaassambleele ja Julgeolekunõukogule. Artikkel 8 Peaassamblee ja Julgeolekunõukogu valivad kohtu liikmed teineteisest sõltumatult. Artikkel 9 Valimistel tuleb valijail silmas pidada, et kõigile esitatud nõuetele vastaks iga valitav üksikult, aga ka kogu kohtunike koosseis tervikuna tagaks maailma tsivilisatsiooni tähtsamate vormide ja peamiste õigussüsteemide esindatuse. Valituks loetakse kandidaadid, kes on saanud absoluutse häälteenamuse nii Peaassamblees kui ka Julgeolekunõukogus. Iga hääletamine Julgeolekunõukogus nii kohtunike valimisel kui ka artiklis 12 ette nähtud kooskõlastamiskomisjoni liikmete määramisel viiakse läbi ilma mis tahes vahetegemiseta Julgeolekunõukogu alaliste ja mittealaliste liikmete vahel. Kui nii Peaassamblees kui Julgeolekunõukogus on saanud absoluutse häälteenamuse rohkem kui üks sama riigi kodanik, loetakse valituks vaid vanim kandidaat. Artikkel 11 Kui pärast esimest valimiseks kokku kutsutud koosolekut jääb üks või mitu kohta täitmata, toimub teine ning vajaduse korral ka kolmas koosolek. Artikkel 12 1. Kui pärast kolmandat koosolekut jääb üks või mitu kohta täitmata, võidakse igal ajal nii Peaassamblee kui ka Julgeolekunõukogu nõudmisel kokku kutsuda kuueliikmeline kooskõlastamiskomisjon: kolm Peaassamblee poolt Luhiajaline suurenemine kolm Julgeolekunõukogu poolt määratud liiget. Kooskõlastamiskomisjoni ülesandeks on absoluutse häälteenamusega valida igale veel vabale kohale üks isik ja esitada tema kandidatuur Peaassambleele ja Julgeolekunõukogule vastuvõtmiseks. Kohtunike häälte võrdsel jagunemisel otsustab vanuse poolest vanema hääl. Artikkel 13 1. Kohtu liikmed valitakse üheksaks aastaks ja neid võib uuesti valida. Kohtu esimese koosseisu viie kohtuniku volitused lõpevad kolme aasta pärast ja viie kohtuniku volitused kuue aasta pärast. Peasekretär teeb kohe pärast esimeste valimiste lõppemist liisu teel kindlaks, kes kohtunikest loetakse valituks ülalmainitud kolme- ja kes kuue-aastaseks algtähtajaks. Kohtu liikmed jätkavad oma ametikohustuste täitmist, kuni nad uutega asendatakse. Ka pärast asendamist peavad nad alustatud kohtuasjad lõpule viima. Oma lahkumisavalduse adresseerib kohtu liige kohtu esimehele, kes edastab selle peasekretärile.


Tallinna Ülikooli abinõud viiruse leviku tõkestamiseks | Tallinna Ülikool Tallinna Ülikooli abinõud viiruse leviku tõkestamiseks Seoses Eesti Vabariigis kehtestatud eriolukorraga tegi Tallinna Ülikooli rektoraat otsused õppe-, teadus- ja administratiivtöö edasiseks korraldamiseks ning andis juhised ülikoolilinnaku ja ühiselamute kohta. Õppetöö viiakse üle e-õppele alates 14. märtsist. Õppejõud korraldavad õppetöö tehnoloogilisi vahendeid kasutades ajutiselt ümber ja teavitavad registreerunud üliõpilasi ümberkorraldustest hiljemalt 16. märtsiks. Kursuseprogrammi kohandavad ja avalikustavad õppejõud hiljemalt 23. märtsiks. Võimalusel lähtutakse e-õppe korraldamisel tunniplaani järgsest ajakavast. Üliõpilastel soovitatakse iseseisvate, sh meeskonnatööde korraldamisel kasutada tehnoloogilisi vahendeid ja vältida meeskondade füüsilisi kohtumisi. Võimalused e-vahendite kasutamiseks. Õppeainete osas, mida ei ole võimalik e-õppele üle viia, annavad edasisi juhiseid õppejõud. Õppejõud määravad ja avalikustavad üliõpilastega suuliseks suhtlemiseks kontaktvahendid (telefon, skype, zoom jne) ja nö kõnetunni ajad. Üliõpilased suhtlevad ülikooli töötajatega telefoni, e-posti või muul kättesaadava digivahendi kaudu. Neil, kellel on raskusi tehnoloogiliste vahendite kasutamisega, on kohustus sellest õppejõudu teavitada. Doktoritööde kaitsmised toimuvad, ent ilma publikuta. Kaitsmistest tehakse videoülekanne. Raamatukogu on suletud, kasutada on võimalik elektroonilisi materjale. Välisõppes viibival või välisõppesse siirduvad üliõpilasel, kes soovib seda katkestada või tühistada, pöörduda välisõppe peaspetsialist Nele Dobrõši poole (+372 6409 136). Täienduskoolitused lükatakse edasi, registreerunuid teavitatakse uuest toimumisajast. Teadus- ja administratiivne töö Töötajad jätkavad tööülesannete täitmist. Kokkuleppel vahetu juhiga võib töötaja täita tööülesandeid ka kaugtööna, kui töö iseloom seda võimaldab. Kaugtöö tegemisel lepivad vahetu juht ja töötaja kokku, milliseid ülesandeid töötaja täidab kaugtööna, milline on tööajakorraldus, kuidas toimub suhtlus juhi ja kolleegidega jms. Tööülesannete täitmisel ülikooli ruumides arvestatakse järgmist: tööle on oodatud töötajad, kellel endal ja kelle pereliikmetel ei ole ilmnenud haigustunnuseid; tööl viibides järgitakse soovitatud hügieeninõudeid; kokkulepitud kohtumised ja koosolekud toimuvad tavapäraselt, kui korraldaja neid ei tühista; kui töötajal ei ole võimalik ülikooli töö ümberkorralduste tõttu jätkata tööülesannete täitmist, jätkatakse talle töötasu maksmist töölt eemalviibimise ajal. Ülikool soovitab jääda koju kõigil töötajatel, kellel avalduvad hingamisteede nakkuste sümptomid (köha, nohu, kurguvalu jm) või kes on/või võivad olla kokku puutunud viiruskandjatega. Kõik ülikooli üksused peavad omama valmisolekut töö korraldamiseks kaugtööna. Ülikooli töötajad pääsevad linnakusse ainult Mare maja kaudu. Üliõpilased ilma erakorralise põhjuseta linnakus ei viibi. Raamatukogu, õpikeskus, arvutiklassid, laborid, stuudiod, auditooriumid ja puhkealad on üliõpilastele suletud. Spordisaalid on suletud. Ülikoolis üritusi ei toimu (v-a doktoritööde kaitsmised, millest tehakse videoülekanded). Mare ja Terra maja söögikohad on avatud kell 9-14, teised on suletud. Kõik lähetused välisriikidesse on tühistatud. Kõik alates 1. märtsist välisreisilt saabunud ja saabujad viibivad kaks nädalat kodus ja informeerivad sellest oma vahetut juhti. Tühistatud töölähetuste koordinaatoriks suhtlemisel reisibürooga Reisiekspert on rektoraadi büroo. Viirushaiguse leviku ohjeldamiseks tuleb üliõpilaselamute elanikel täita järgmisi nõudeid: Riskipiirkondadest www.terviseamet.ee/riskipiirkonnad saabunud üliõpilased peavad jääma üliõpilaselamusse ning andma endast viivitamatult teada maja juhatajale või meilile dormitorium@tlu.ee. Haigestumise kahtluse korral on soovitatav mitte pöörduda erakorralise meditsiini osakonda (EMO), sest nii võidakse ohustada teisi. End haigena tundes tuleb püsida oma ruumides ja helistada perearstile või perearsti nõuandeliinile 1220 (kui viibid välismaal, saad helistada +372 634 6630). Haigestumisest tuleb teatada ka dormitorium@tlu.ee. Loobuma peab kogunemistest ning tihedast suhtlusest kaaselanikega. Haigestunud inimesest on soovitav hoida vähemalt ühe meetri kaugusele. Suurt tähelepanu tuleb pöörata hügieeninõuetele, eelkõige käte hoolikale ja regulaarsele pesemisele. Soovitav on majja sisenemisel desinfitseerida käed selleks paigaldatud dosaatorite juures. Loe lisaks juhiseid koroonaviiruse vältimiseks


source: fineweb

text: Metsniku poeg Paul Maitla, tollase nimega Mathiesen (koolitunnistusel Mattiesen), sündis Tartumaal Vana-Kuuste vallas, endises Kambja kihelkonnas 27. märtsil 1913, seega aasta enne Esimest maailmasõda. Kärknas pidas ta isa Andres metsniku ametit, ema Pauline oli aga kodune. Kärkna asub maalilise Amme jõe alamjooksul, mitte kaugel Tapa-Tartu maanteest. Ülikoolilinna Tartusse oli Kärknast üksteist kilomeetrit. Kärkna asulal endal on pikk ajalugu. Juba XIII sajandil oli Tartu piiskop Hermann sinna rajanud tsistertslaste mungakloostri, millest Pauli sündimise aegu olid järel küll vaid alusmüüri varemed. Paul oli perekonnas noorim. Oli veel temast kaheksa aastat vanem õde ja õest omakorda vanem vend. Viimase kohta on teada, et ta langes Eesti Vabadussõjas ajal, mil Paul kandis veel põlvpükse. Aga küllap oli vanema venna langemine Eestimaa eest ja nimel ka üks neid asjaolusid, mis andis Paulile tõuke käia ta jälgedes. Koolitee Kaheksa-aastasena 1921 alustab Paul oma kooliteed Vana-Kuuste valla Sipe algkoolis. See oli oma aja kohta tubli õppeasutus, mis rajati külakoolina 1853 ja sai vabariigi algaastail kõrgema kuueklassilise algkooli nimetuse. Praegu varemeis. Algkooli lõputunnistus nr 140 on Paulile välja antud 31. mail 1927. Alla on sellele kirjutanud koolijuhataja E. Püge ja kolm õpetajat. Tollal hinnati õpilaste teadmisi kolmepallisüsteemis: nõrk. rahuldav ja hää. Pauli lõputunnistust võime nimetada keskmiseks - on häid ja rahuldavaid hindeid. Hinnatud kümnes kohustuslikus aines, millele lisandub rahuldav vabatahtlikult õpitud usuõpetuses. Millegipärast puudub hinne laulmises. Elukombed on Paulil olnud hääd. Sipe järel läheb Paul oma haridusteed jätkama Tartu Kommertsgümnaasiumi (Pildil sellest ajast). Seda ajajärku Pauli elus meenutab ta koolivend, pinginaaber Heinrich Aruksaar nii: "Olin istet võtnud esimeses pingis, kui minu juurde tuli toekas blond poissja küsis, kas võib minu kõrvale istuda. Olin meeleldi nõus ja nii jäigi tema istekoht minu paremale käele kuni elektrotehnika haru lõpetamiseni 1934. aasta kevadel." Pauli iseloomustab pinginaaber kui avala ja otsekohese iseloomuga poissi, kelle korrektne käitumine talle igatpidi meeldis. Et koolist kõike saada, mis võimalik, istusid nad otse õpetaja laua vastas. Neil mõlemal Aruksaarega olid ühised isamaalised aated. Hääde ja rahuldavate hinnete hulk Pauli lõputunnistusel on enamvähem ühesugune. Raskusi on Paulil olnud eesti ja saksa keelega. Aga visadus, Pauli juba siis väljalööv iseloomujoon viib ta sihile ja 1934 lõpetab ta Tartu Poeglastegümnaasiumi elektrotehnika haru. Tartu Poeglastegümnaasiumis sai ta ka oma esimesed kokkupuuted tulevase elukutsega riigikaitse õpetuse tundides, mis on tunnistusel hääks hinnatud.


Peaminister Jüri Ratas Tartus: Jakob Hurda õpetussõnad on teostunud – oleme vaimult suureks saanud - Tartu Postimees 22. veebruar 2019, 18:37 Tänasel Eesti Vabariigi 101. aastapäeva kontsertaktusel Eesti Rahva Muuseumis peetud aastapäevakõnes tõdes peaminister Jüri Ratas, et mitte iialgi varem pole eesti kultuur õitsenud nii rikkalikult kui praegu. «Igal aastal avaldatakse mitu tuhat raamatut, teatrites antakse tuhandeid etendusi, mis koguvad üle miljoni vaataja, kogu Eestis tehakse mitu miljonit kinokülastust. Teostunud on Jakob Hurda õpetussõnad – oleme vaimult suureks saanud,» ütles Ratas. Peaminister Jüri Ratase kõne täismahus. Vabadussõja algust saatis arusaadavalt teadmatus ja ebakindlus. Sedasama leiame ka Albert Kivikase romaani «Nimed marmortahvlil» peategelases Henn Ahases. Võitlus Eesti iseseisvuse eest oli tol ajal nii mõnegi jaoks vaevu usutav, kuigi kaunis ja köitev ideaal. See oli kantud võimaluse tunnetamisest pääseda vabaks ühekorraga kahest ülemvõimust, Vene ja Saksa valitsemise alt. See kujundamise protsess ei saa aga olla minevikukogemuse ülekandmine tulevikku, vaid pidevalt lisanduvate väljakutsetega toimetulek ning uute võimaluste teostamine. Nagu lausus president Toomas Hendrik Ilves: «Mis tõi meid siia, ei vii meid enam edasi.» Omalt poolt panustaksin eelmise aasta ühe tähtsündmuse meenutamisega. Vabariigi Presidendi roosiaias 25. septembril 2018. aastal peetud kõnes kutsus Eestit külastanud Püha Isa Paavst Franciscus üles mitte kunagi unustama, et «hea elu» ja hästi elatud elu ei ole üks ja sama asi. Arvan, et Eesti ühiskonnas liiga sageli kogetava pahameele juured pole mitte meie juba teatava taseme saavutanud «heas elus», vaid pigem endiselt meie ühiskonna lõhestatuses. Selle väljenduseks on lihtsate ja radikaalsete lahenduste ootus, kuigi sisimas teame ju kõik, et keerulistele küsimustele pole olemas mustvalgeid vastuseid. Vaenukiskumise ja tüliõhutamise tulutuse võtab hästi kokku äsja suurepäraseks filmiks saanud Anton Hansen Tammsaare romaan «Tõde ja õigus». Vargamäe Andrese ja Oru Pearu vägikaikavedu ja pidev vastandumine maksis kätte neile mõlemale. Samuti tasusid lõivu nende järeltulevad põlved, kes ei saanud eluga omatahtsi edasi minna. Paraku tundub tihti, et Tammsaare kirja pandud sõnum Eesti rahvale pole siiani päris kohale jõudnud. See suurmees on 13. detsembril 1878. aastal Eesti Postimehe juhtkirjas öelnud järgmist: «Uuem aeg nõuab küll igas asjas ja talitamises uut edenemist, tööd ja jõudu, aga mitte uut viha ega vaenu, tüli ega riidu, purelemist ega tõrelemist, mis Jumala ja inimese ees õige ei ole ega kasu ei saada. Rahu kosutab, mitte riid; rahu edendab, mitte riid, armastus ja sõprus teevad hääd ja saadavad kasu, mitte õelus ega vaen; järeleandmine ja lepitus hoiavad toa sooja ja jutu lõbusa, kuna kadedus ja õelus raudkangid katki murravad ja aiad ja majad maha lõhuvad; rahu kasvatab õnne, riid õnnetust.» Meenutagu seda kohustust meile Anton Hansen Tammsaare testamendina võetava mõtiskluse «Truudus» lõpusõnad: «[---] kui tahame end tõelikult aidata, peame kasvatama sisemist veendumust, et ainuke meie õige pääsetee on truuduses oma maa, oma rahva, oma keele, oma kultuuri, oma omapära vastu. Kui meil see tõetundmine puudub, siis ei või meid keegi aidata, sest me oleme nagu hunnik liivateri, mida tuulepuhang lennutab, või nagu suits, mis hajub ilmaruumis.»


Kaks uut vaimulikku Peeter-Pauli koguduses Alates sügisest teenivad Tallinna Peeter-Pauli koguduses kaks poolakast uut vaimulikku: isa Tomasz ja isa Artur. Isa Tomasz Materna tuleb Kagu-Poolast ja on 32-aastane. Preestrikutsumuse tundis ta ära juba lapsepõlvest, sest isa Tomaszi perekond olid väga usklik ning sageli käis ta kirikus koosvanemate ja vanavanematega. Talle oli eeskujuks kogudusepreester ning nii ta leidis, võib öelda, et sellest eeskujust mõjutatuna, preestrikutsumuse. Nooruses võttis isa Tomasz osa koguduse noortegrupi kohtumistest ning sageli käis palverännakutel Neitsi Maarja pühamutes Poolas. Kõik see näitas talle enne lõpliku otsuse langetamist, kui ilus võib olla preesterlus. Nii sai temast preester 2011. aastal. Kui isa Tomasz tuli Eestisse, ei teadnud ta Katoliku Kiriku olukorrast Eestis palju. Seega, isa Tomaszi sõnade järgi, ei saanud tal olla ka erilist suurt ootust Eesti suhtes. Ta lihtsalt soovib teenida meie väikest kirikut ja jagada usurõõmu kõigiga. Jõulupühadeks soovib isa Tomasz kõigile, et Kristus, kelle sündi me meenutame jõuluajal, sünniks meie südametes. “Täitku Jumal kõikide südamed lootuse, rahu ja rõõmuga!”. Teine preester, poolakas isa Artur Maksimowicz, kes on 38-aastane, saabus aga Eestisse Lõuna–Itaaliast. Seal teenis ta kuus aastat ja piirkonnas, kust on pärit kuulus Padre Pio! Ta on olnud preester 10 aastat ning praegu elab sisse Eesti ellu. See kindlasti ei ole kerge - saabus ta ju ajal, mil läks külmaks ja pimedaks – tema jaoks, kes oli harjunud Itaalia soojuse ja valgusega. Praegu õpib isa Artur vapralt koos isa Tomasziga eesti keelt. Oma preestrikutsumuse avastas isa Artur kodukoguduse juures ministrandina teenides. Seejärel pöördus ta palves Jumala poole: Issand, tee nii, nagu sina soovid! Ta järgnes Issanda kutsele ning temast sai preester. Isa Artur ei valinud seda väikest Põhjamaa riiki – Eestit - kuhu tulla teenima, vaid ka see tee oli Jumala poolt talle saadetud palve vahendusel. Jõulusooviks eestlastele, eriti koguduseliikmetele, soovib isa Artur uuendamist Issandas, sest Jõulud on hingelise uuendamise aeg ja Issand, kes uuendab kõike, uuendagu meie vaimu sel jõuluajal. Tänu ja rõõmu kõigile isa Arturi poolt.


(7) Töövestlus viiakse kandidaatidega läbi üldjuhul pärast kirjalikku kodutööd. Töövestlusele kutsutavate kandidaatide arv otsustatakse iga konkursi puhul eraldi tulenevalt dokumentide analüüsi ja kirjaliku kodutöö tulemustest.


VIII. INFOPOLIITIKA VORM


Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts kutsub rahvakultuuri ümarlauale — Sirp Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts kutsub rahvakultuuri ümarlauale Selts ootab ümarlaual osalema ja kaasa rääkima kõiki, kellele on oluline kultuur Tartumaal ja rahvakultuuriga seonduv laiemalt Eestis. Kohal on ka kultuuriministeeriumi rahvakultuuri nõunik Eino Pedanik. Tartumaa Kultuurikoja asutamistöö tutvustus. Kokkuvõtte projektist „Kaasav kultuurikorraldus Tartumaal“ teevad töörühma liikmed, kes on regulaarselt kohtunud alates septembrist 2011. Palume osavõtust teatada lingil: http://www.doodle.com/7ctfgat2ipgnquvn Ühisest huvist lähtuvate ja isejuhtimisel põhinevate aruteludega avatud ruum algab ühises ringis teemade püstitamisega. Ringi keskel on paberilehed ja viltpliiatsid. Iga osaleja võib võtta paberilehe, kirjutada sellele oma nime ja teema, mille arutamisest ta on huvitatud. Kui see tehtud, tõuseb ta püsti, astub ringi keskele ning teatab kõigile oma nime ja teema, mida ta kaasa arutama kutsub. Seejärel valib ta seinal olevas arutelukohtade ja -aja tabelis endale sobiva aja ja koha. Arutelu kestab 30 minutit, osalejate hulgast sõltuvalt toimub ühel ajal mitu erinevat arutelu. Avatud ruumi aruteludel juhindutakse ühest seadusest ja neljast reeglist. Seaduseks on kahe jala seadus: niipea kui tunned, et sa ei õpi ning sul pole midagi öelda, pead tõusma oma kahele jalale ning minema sinna, kus sul on midagi õppida ja öelda. Neli reeglit on tõdemused, kuidas asjad avatud ruumis toimuvad: kohal on õiged inimesed; juhtuvad õiged asjad; kui see algab, on õige aeg; kui see on läbi, siis see on läbi. Põhjalikumalt saab avatud ruumi meetodiga tutvuda eesti keelde tõlgitud Harrison Oweni käsiraamatu “Avatud ruumi meetod” abil.


source: wikipedia

text: Meedia (ladina keeles medium 'keskel olev') on informatsioonikandjate ühine nimetus. Kõne, telefon Heli- ja videolindistused Paber Massimeedia: ajaleht, ajakiri, film, raadio, televisioon Arvutimängud Internet Meedia – keskkond, kus toimub infoedastus, info avaldamine ja/või massikommunikatsioon. Vaata ka Teabelevi Ajakirjandus Multimeedia Meediamonitooring Meediasüsteem Meediakanal Massiteabevahend Ristmeedia Meediatööstus Meediakirjaoskus Meediasemiootika Meedia läbipaistvus


text: Josette Day (õieti Josette Dagory; 31. juuli 1914 Pariis – 29. juuni 1978) oli prantsuse filminäitleja. Viieaastaselt mängis ta oma esimeses filmis. 1919–1922 esines ta kolmes filmis oma õige nime all. Temast sai tantsija, kuid õnnetu kukkumine ooperiteatris ühel "Tannhäuseri" etendusel katkestas tema tantsijakarjääri 9-aastaselt. Kui algas helifilmiajastu, tuli Josette filmi tagasi. Pärast kahte lühifilmi võttis ta nimeks Day. Ta esitles end Gaumont'i stuudios, kus valmistuti filmi "Serments" võteteks Rootsis. Ta deklameeris Henri Fescourt'i assistendile Jean La Fontaine'i valmi "Hunt ja kitsetall" ning ta võeti tööle. 1930. aastatel mängis ta väga paljudes filmides, mõnikord seitsmes filmis aastas. Tema esimene suur osa oli Patricia Amoretti Fernandeli filmis "La Fille du puisatier" ("Kaevumeistri tütar"; 1940). Selle rolli kirjutas talle abikaasa Marcel Pagnol, samuti rolli filmis "La prière aux étoiles", mis jäi lõpetamata. Josette Day kõige kuulsam osa on Kaunitar Jean Cocteau filmis "Kaunitar ja koletis" ("La Belle et la bête"; 1946). 1950. aastate alguses ta lõpetas näitlemise ja abiellus rikka Belgia töösturiga. Elu lõpuaastatel pühendus ta heategevusele. Josette Day suri 29. juunil 1978. Välislingid Kaader filmist "Kaunitar ja koletis" ja afišš; allikas Prantsusmaa filminäitlejad Sündinud 1914 Surnud 1978


text: Boriss Nikolajevitš Jeltsin [bor'iss nikol'aajevitš j'eltsin] (Борис Николаевич Ельцин) (1. veebruar 1931 Butka küla, Sverdlovski oblast – 23. aprill 2007 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik, Venemaa Föderatsiooni esimene president (1991–1999). Noorpõlv Boriss Jeltsin sündis 1. veebruaril 1931 Butka külas Sverdlovski oblastis Talitsa rajoonis. Samal aastal tehti tema vanaisa kulakuks ja küüditati. Vanemad asusid varsti elama Kaasanisse, kus isa töötas ehitusel. Isa mõisteti süüdi nõukogudevastase propaganda eest ja viibis kolm aastat vangilaagris. Varsti pärast isa vabanemist asus perekond elama Bereznikisse Permi oblastis. Jeltsin lõpetas Bereznikis keskkooli ja astus seejärel Uurali Polütehnilisse Instituuti Sverdlovskis. Pärast instituudi lõpetamist ehitusinsenerina töötas Jeltsin ehitusorganisatsioonides. Ta tegi kiiresti karjääri, saades 32-aastaselt suure elamuehituskombinaadi direktoriks. Boriss Jeltsini parteikarjäär Astus 1961 Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse (astus välja juulis 1990) ning 1969 asus parteitööle. Kui Jeltsin oli saanud NLKP Sverdlovski oblastikomitee tööstussekretäriks, suunati ta 1976 Moskvasse NLKP Keskkomitee juures asuvasse Ühiskonnateaduste Akadeemiasse kuuajalistele kursustele. Kahe nädala pärast kutsuti ta vestlusele NLKP Keskkomiteesse ning 2. novembril 1976 määrati NLKP Sverdlovski Oblastikomitee esimeseks sekretäriks. Aastast 1977 oli ta Sverdlovski oblasti parteijuht, kellena ta muuhulgas käskis Nõukogude juhtkonna käsul lammutada Ipatjevi maja, kus hukati tsaar Nikolai II. Maja lammutati üleöö koos vundamendiga ja viidi prügimäele, koht kaeti asfaldiga. 3. aprillil 1985, pärast Mihhail Gorbatšovi võimuletulekut tehti Jeltsinile ettepanek asuda juhatama NLKP Keskkomitee ehitusosakonda. 12. aprillil asus ta sellel ametikohal tööle. NLKP Keskkomitee juunipleenumil 1985 valiti ta NLKP keskkomitee ehitussekretäriks. 22. detsembril 1985 tegi Mihhail Gorbatšov Jeltsinile ettepaneku hakata Viktor Grišini asemel Moskva parteijuhiks. 24. detsembril 1985 vabastas NLKP Moskva Linnakomitee pleenum, millel võttis sõna Mihhail Gorbatšov, Viktor Grišini tema kohalt "omal soovil ja seoses pensionile minekuga" ning valis ühehäälselt Jeltsini uueks esimeseks sekretäriks. Jeltsin jäi sellele kohale 1987. aastani. 18. veebruaril 1986 valiti Jeltsin NLKP Keskkomitee pleenumil NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ning jäi sellele kohale 1988. aasta kevadeni. Pärast Poliitbüroo liikmekandidaatide seast väljaarvamist jäi ta NLKP Keskkomitee liikmeks. Jeltsin tagandati Moskva parteijuhi kohalt, sest oli NLKP keskkomitee oktoobripleenumil kritiseerinud Jegor Ligatšovi, aga ka Mihhail Gorbatšovi ja NLKP Keskkomitee sekretariaati reformide aegluse pärast. Kuigi Jeltsin oli südameveaga haiglas, viisid KGB agendid ta Mihhail Gorbatšovi käsul vägisi NLKP Moskva Linnakomitee pleenumile, kus ta 11. novembril 1987 tagandati. Jeltsini ajal renoveeriti Arbat. Jeltsin püüdis asjatult saada 1988. aasta juunis toimunud NLKP XIX üleliidulise konverentsi delegaadiks Moskva või Sverdlovski poolt. Lõpuks ta sai viimasel minutil konverentsi delegaadiks Karjala ANSVst. NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi esitati Jeltsin kandidaadiks riigi suurimas valimisringkonnas Moskvas (rahvuslik-territoriaalses ringkonnas nr 1) ning ta valiti Nõukogude Liidu rahvasaadikuks. Jeltsini poolt hääletas 89,4% valijatest ning tema rivaali, Lihhatšovi-nimelise autotehase direktori Jevgeni Brakovi poolt 6,9% valijatest. Jeltsini valimisplatvormi kuulus muuhulgas üleskutse kärpida Nõukogude Liidu kosmoseuuringute programmi. Esimesel Nõukogude Liidu Rahvasaadikute Kongressil esitas Gennadi Burbulis Jeltsini kandidatuuri NSV Liidu Ülemnõukogu esimehe kohale alternatiivina Mihhail Gorbatšovile, kuid Jeltsin taandas oma kandidatuuri, viidates parteidistsipliinile. NSV Liidu Ülemnõukogu valimistel ei kogunud Jeltsin vajalikku arvu hääli, kuid Aleksei Kazannik loovutas talle oma koha ülemnõukogus. Jeltsin oli detsembrini 1990 NSV Liidu Ülemnõukogu liige ning juunini 1990 NSV Liidu Ülemnõukogu ehitus- ja arhitektuurikomitee liige. Jeltsinist sai ka inimõiguste ja demokraatlike reformide eest seisva regioonidevahelise saadikurühma üks juhtidest. Jeltsin kandideeris Vene NFSV Rahvasaadikute Kongressi Sverdlovskis ühenduse Demokraatlik Venemaa kandidaadina. Jeltsini usaldusisik ja tema valimiskampaania tegelik korraldaja oli Gennadi Burbulis. Selleks ajaks oli ta tuntud Gorbatšovi ja vanameelsete kommunistide karmi kriitikuna. Jeltsini arvates tuli reformide käiku kiirendada ning konservatiividega karmilt ümber käia. Liiduvabariikidele tuli rohkem võimu anda. Boriss Jeltsin Venemaa juhina 29. mail 1990 valiti Jeltsin Vene NFSV esimesel Vene NFSV Rahvasaadikute Kongressil bloki "Demokraatlik Venemaa" aktiivsel toetusel Vene NFSV Ülemnõukogu esimeheks. Jeltsini põhiline konkurent sellele ametikohale oli Ivan Polozkov, kellest hiljem sai Vene NFSV Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. Pärast kahte tulemusteta hääletusvooru, milles Jeltsin sai 531 vajalikust häälest vastavalt 497 ja 503 häält, esitas kommunistlik partei mõõdukama kandidaadi – Vene NFSV Ministrite Nõukogu esimehe Aleksandr Vlassovi. Saadikute ees esines Nõukogude Liidu president Mihhail Gorbatšov, kes oli Jeltsini valimise vastu. Pärast seda võitis Jeltsin kohe esimeses hääletusvoorus, kogudes 535 häält. 12. juunil 1990 kuulutas Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress välja Vene NFSV suveräänsusdeklaratsiooni. 12. juunit tähistatakse praegu Venemaa iseseisvuspäevana. 16. juunil 1990 loodi esimese Vene NFSV Rahvasaadikute Kongressi määrusega Konstitutsioonikomisjon, mille esimeheks valiti Vene NFSV Ülemnõukogu esimees Jeltsin ning tema asetäitjaks ülemnõukogu esimehe esimene asetäitja Ruslan Hasbulatov. Juulis 1990 NLKP XXVIII kongressil astus Jeltsin NLKP-st välja. Ta põhjendas oma sammu sellega, et kui ta valiti Vene NFSV Ülemnõukogu esimeheks, lubas ta astuda välja kõikidest parteidest ja poliitilistest liikumistest. Augustis 1990 kirjutasid Jeltsin ja Mihhail Gorbatšov alla dokumendile, mille kohaselt tuli koostada uus majandusprogramm ning kooskõlastada keskvalitsuse ja liiduvabariikide vahelised suhted. Majandusprogramm sai tuntuks 500 päeva programmina. Selle autorid olis majandusteadlased eesotsas Grigori Javlinski ja Stanislav Šataliniga. 1990. aasta sügisel loobus Mihhail Gorbatšov programmi toetamast ning seda ei viidudki ellu. Jaanuaris 1991, kui sõjavägi hõivas Vilniuse telekeskuse, sõitis Jeltsin Tallinna. Seal kirjutati 13. jaanuaril alla mitmele leppele Eesti, Läti ja Leeduga. Tallinnas asusid Läti Vabariigi Ülemnõukogu esimees Anatolijs Gorbunovs, Leedu Vabariigi Ülemnõukogu esimees Vytautas Landsbergise volitatud esindaja. See aitas takistada Nõukogude Liidu juhtkonnal kukutada Eesti, Läti ja Leedu valitsust. Läti, Leedu, Venemaa ja Eesti juhid võtsid vastu ühisavalduse, milles tunnustati vastastikku ka Läti, Leedu, Venemaa ja Eesti riikliku suveräänsust, kutsudes samas kõiki maailma riike otsustavalt hukka mõistma Nõukogude Liidu relvastatud vägivalla akte Balti riikide iseseisvuse ja nende rahumeelse elanikkonna vastu. Mõnede Venemaa rahvasaadikute algatusel otsustati korraldada referendum Vene NFSV presidendi ametikoha sisseseadmise üle. Referendum määrati samale päevale üleliidulise referendumiga Nõukogude Liidu säilitamise üle. 19. veebruaril 1991 kritiseeris Jeltsin teleesinemises teravalt Mihhail Gorbatšovi ning kutsus teda üles presidendi ametikohalt tagasi astuma ja andma võimu üle Föderatsiooninõukogule, mis koosneks liiduvabariikide juhtidest. 17. märtsil 1991 peetud referendumil hääletas enamik inimesi Nõukogude Liidu säilitamise poolt, ent ka Venemaa presidendi ametikoha sisseseadmise poolt. 28. märtsil 1991 avati kolmas Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress. Mitme saadiku nõudmisel keelas Nõukogude Liidu valitsus ära Jeltsini pooldajate miitingu ja tõi Moskvasse täiendavaid väeüksusi "saadikute julgeoleku tagamiseks". Kongressil anti Jeltsinile täiendavaid volitusi. Mihhail Gorbatšov otsis kompromissi ning Novo-Ogarjovos algasid läbirääkimised liidulepingu üle. 23. aprillil 1991 kirjutas Jeltsin koos 8 endise liiduvabariigi esindajatega (välja jäid Eesti, Läti, Leedu, Moldova, Gruusia ja Armeenia) ja Nõukogude Liidu president alla "9+1" leppele, mis pani aluse uue liidulepingu väljatöötamisele. See oleks andnud liiduvabariikidele Nõukogude Liidu raames suurema iseseisvuse. Venemaa demokraatlikel presidendivalimistel 12. juunil 1991 sai Jeltsin 57% häältest. Jeltsin kandideeris koos Aleksandr Rutskoiga, kes kandideeris asepresidendi ametikohale, ja võitis esimeses voorus. Teised pretendendid Venemaa presidendi ametikohale olid Nikolai Rõžkov, Vladimir Žirinovski, Vadim Bakatin, Albert Makašov ja Aman Tulejev. Seoses Vene NFSV presidendiks valimisega loobus Jeltsin Nõukogude Liidu rahvasaadiku volitustest. Juunis 1991 moodustas Jeltsin oma seadlusega Vene NFSV juures asuva Riiginõukogu, mida konstitutsioon ette ei näinud. Selle tööd koordineeris riigisekretäriks määratud Gennadi Burbulis. 20. juulil andis Jeltsin välja seadluse, millega likvideeriti parteiorganisatsioonid riiklikes ettevõtetes ja riigiasutustes Venemaa territooriumil. Liidulepingu allakirjutamine oli määratud 20. augustile 1991. 29. juunil oli Mihhail Gorbatšovil, Jeltsinil ja Kasahstani presidendil Nursultan Nazarbajevil Novo-Ogarjovos mitteametlik kohtumine, kus lepiti kokku, et pärast liidulepingu sõlmimist vahetatakse välja KGB juht Vladimir Krjutškov, kaitseminister Dmitri Jazov ja peaminister Vladimir Pavlov ning Nazarbajevist saab Nõukogude Liidu peaminister. KGB lindistas selle jutuajamise. Augustiputš 18. augustil 1991 isoleeriti Gorbatšov Vladimir Krjutškovi poolt juhitud riigipöörajate käsul tema suveresidentsi Krimmis. Järgmisel päeval teatati, et Gorbatšovi volitused presidendina on läinud üle asepresident Gennadi Janajevile. Jeltsin kihutas oma residentsist Arhangelskojes Moskva Valge maja (Vene NFSV nõukogude maja) juurde, et riigipöördele vastu panna, ning viibis seal kuni augustiputši lõpuni 21. augustil. Ta mõistis riigipöörde hukka ja kutsus üles vastupanule. Riigipöörde juhtide moodustatud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee käsul oli Valge maja sõjaväe poolt ümber piiratud. Samas toimusid massilised rahvademonstratsioonid. Tuhanded relvastamata kodanikud kaitsesid Valget maja. Üks Tamani diviisi tankiüksus tuli Jeltsini poolele üle. Jeltsin pidas mälestusväärse kõne tankilt nr 110. Ka Tula diviisi dessantväelased olid valmis Valget maja kaitsma. Nende komandör kindral Aleksandr Lebed andis Vene NFSV asepresidendile Aleksandr Rutskoile ja kindral Kobetsile, kes oli Vene NFSV Ülemnõukogu sõjaväereformikomitee esimees, nõu, kuidas soomusmasinaid paigutada. Riigipöördekatse ajal andis Jeltsin välja mitmeid seadlusi, mis laiendasid Vene NFSV presidendi volitusi relvajõudude ja korrakaitseorganite üle ning tõid Vene NFSV alluvusse üle mitmed üleliidulised ministeeriumid ja ametkonnad. Riigipöördekatse ebaõnnestus. Rahva vastupanu, Jeltsini kiire tegutsemise ja hunta otsustusvõimetuse tõttu ei antudki käsku Valget maja rünnata. Kolm Valge maja kaitsjat hukkus, kui nad püüdsid 20. augusti ööl takistada soomusmasinate lähenemist hoonele. 21. augusti hommikul põgenes mitu riigipöörde juhti, sealhulgas Vladimir Krjutškov, Krimmi, taotledes kohtumist Gorbatšoviga. Gorbatšov keeldus kohtumisest. Jeltsin saatis Gorbatšovile järele päästemeeskonna, mida juhtis Aleksandr Rutskoi. Enamik riigipöörde organiseerijatest arreteeriti riigireetmise süüdistusega. Marssal Ahromejev, siseminister Boriss Pugo ja NLKP Keskkomitee asjadevalitseja Nikolai Krutšina sooritasid enesetapu. Liidulepingut ei kirjutatudki alla. 22. augustil 1991 peatas Jeltsin NLKP tegevuse ning seejärel keelustas selle. NLKP vara konfiskeeriti. Oktoobris 1991 asus Jeltsin esimehena juhtima Venemaa uut valitsust. Samal ajal esitas Jeltsin radikaalsete reformide programmi, mille eesmärgiks oli üleminek turumajandusele. Viiendal Venemaa Rahvasaadikute Kongressil (28. oktoober – novembri algus 1991) anti Jeltsinile erakorralised volitused, sealhulgas õiguse reformivalitsuse juhina välja anda normatiivseid seadlusi. Septembris 1991 toetas Jeltsin Gorbatšovi ideed Nõukogude Liidu ümberkujundamisest Suveräänsete Vabariikide Liiduks ning oktoobris teatas, et "Venemaa ei esine kunagi Liidu lagundamise algatajana". Sõltumatute Riikide Ühendus ja reformipoliitika Vaata lähemalt: 1992.-1993. aasta konstitutsioonikriis Venemaal Detsembri alguses toimus Ukrainas rahvahääletus, kus hääletati iseseisvuse poolt. 7.–8. detsembril 1991 rajasid Venemaa ja Ukraina president ning Valgevene Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Belovežjes Sõltumatute Riikide Ühenduse. 24. detsembril võttis Venemaa üle Nõukogude Liidu koha ÜRO-s. Järgmisel päeval astus president Mihhail Gorbatšov tagasi ning Nõukogude Liit lakkas eksisteerimast. 21. detsembril 1991 toimus Alma-Atas mitme liiduvabariigi juhi kohtumine, millega Sõltumatute Riikide Ühenduse liikmete arv suurenes 11-le. 2. jaanuaril 1992 liberaliseeriti valitsuse määrusega, millele eelnes analoogilise sisuga presidendi seadus, enamiku tarbekaupade hinnad. 14. jaanuaril esines Ruslan Hasbulatov nõudmisega, et valitsus astuks tagasi. Sarnasele positsioonile asus ka Venemaa asepresident Aleksandr Rutskoi. Suurem osa Jeltsini valitsuse igapäevasest tööst 1992. aastal toimus asepeaministri Jegor Gaidari juhtimisel. 16. juunil määras Jeltsin Gaidari peaministri kohusetäitjaks. Gaidari meeskond alustas suurt majandusreformi. Reform hõlmas hindade liberaliseerimise, eraäri ja maa eraomanduse legaliseerimise, vaba kaubanduse ja kommertspankade lubamise, riigiettevõtete massilise privatiseerimise ja sõjaliste kulutuste radikaalse kärpimise. Novembris 1992 määras Jeltsin kõige mõjukama inflatsiooni pooldaja, Nõukogude Liidu Keskpanga endise juhi Viktor Geraštšenko Venemaa Keskpanga juhiks. Kui Venemaa Ülemnõukogu oli selle määramise heaks kiitnud, siis oli seda raske ära muuta. Keskpank oli ülemnõukogu kontrolli all ning Keskpank oli Jeltsini oponentide juhi Ruslan Hasbulatovi kontrolli all. Majanduse stimuleerimise ettekäändel andis Geraštšenko kommertspankadele odavaid laene, samal ajal kui reformimeelne valitsus kärpis eelarvet, püüdes inflatsiooni vähendada. Inflatsioon tegi väärtusetuks enamiku venelaste säästud. Impordimaksud olid väga madalad, kuid Venemaa tootjate maksud olid väga kõrged. Kodumaine tootmine langes järsult. Reformide esimest staadiumi hakati nimetama "šokiks ilma teraapiata". 1992. aasta jaanuari lõpus esines Jeltsin relvastuse vähendamise algatustega ning teatas, et nüüdsest peale ei sihita endise Nõukogude Liidu relvi Ameerika Ühendriikide linnadele. See avaldus oli üks põhilisi küsimusi, mida arutati Jeltsini visiitidel USA-sse, Kanadasse ja Prantsusmaale 30. jaanuaril kuni 8. veebruaril. 2. veebruaril 1992 teatasid Jeltsin ja USA president Camp Davidis, et algab kvalitatiivselt uus etapp kahe maa suhetes. 16. märtsil 1992 kirjutas Jeltsin alla seadlusele Venemaa Kaitseministeeriumi loomisest. Kaitseministri ajutiseks kohusetäitjaks sai Jeltsin ise (7. mail määrati sellele ametikohale Pavel Gratšov). 31. märtsil 1992 kirjutasid vabariikide, kraide ja oblastite ning autonoomsete ringkondade ja föderaalse tähtsusega linnade esindajad alla Föderatsioonilepingule, mis sisaldas mitu dokumenti võimujaotuse kohta Venemaa Föderatsiooni ja selle subjektide vahel. 1. detsembril 1992 algas Moskvas seitsmes Venemaa Rahvasaadikute Kongress. Kongress tunnistas valitsuse töö Jegor Gaidari juhtimisel mitterahuldavaks. Valitsusvastase kõnega esines asepresident Aleksandr Rutskoi. Jeltsin pani kongressile ette kompromisslahenduse, mille kohaselt kolme jõuministri määramine oleks nõudnud kandidatuuride kooskõlastamist ülemnõukoguga. Sellega lootis Jeltsin, et saadikud kinnitavad Gaidari peaministriks, kuid 9. detsembril lükkas Kongress selle kandidatuuri tagasi ning võttis vastu mitu konstitutsiooniparandust, mis piirasid presidendi volitusi. 10. detsembril 1992 esines Jeltsin Kongressil pöördumisega kaaskodanike poole, teatades, et edasine koostöö Rahvasaadikute Kongressiga ja spiiker Hasbulatoviga on võimatu. Ta kuulutas 1993. aasta jaanuariks välja üldrahvaliku referendumi küsimusega: "Kellele Te usaldate riigi väljaviimise majanduslikust ja poliitilisest kriisist, Kongressi ja ülemnõukogu praegusele koosseisule või Venemaa presidendile?" Jeltsin tegi oma pooldajatele ettepaneku saalist lahkuda, lootes et Kongress kaotab kvoorumi. Ometi jäi saali üle 2/3 saadikutest. Paljud saadikud leidsid, et presidendi sammud tähendavad riigipöördekatset. 11.–12. detsembril 1992 kirjutati Konstitutsioonikohtu vahendatud läbirääkimistel alla Kongressi ja presidendi vahelisele leppele. Jeltsin pani Kongressile "pehmeks reitinguhääletamiseks" ette kolm kandidatuuri valitsuse esimehe ametikohale: Juri Skokovi, Viktor Tšernomõrdini ja Jegor Gaidari. Hääletuse tulemusel määras Jeltsin peaministriks Tšernomõrdini. Kongressil kinnitati lõppenuks Venemaa presidendi täiendavad volitused majandusreformide läbiviimisel lõppenuks. 15. detsembril 1992 sai Tšernomõrdin peaministriks. Jegor Gaidar lahkus valitsusest. 1993. aasta aprillile määrati referendum uue konstitutsiooni põhialuste kohta. Kongressi poolt vastu võetud konstitutsiooniparandused, mis puudutasid presidendi volitusi, külmutati kuni referendumini. 7. märtsil saatis Jeltsin Ülemnõukogusse referendumi küsimuste projekti (kahekojaline parlament; presidentaalne vabariik; projekt, et konstitutsioon võetakse vastu konstitutsiooninõupidamise poolt; õigus maa eraomandile). 9. märtsil teatas ta Venemaa Föderatsiooni vabariikide presidentide nõukogu istungil, et on valmis kompromissiks: ta loobub referendumist, kui uue konstitutsioonileppega laiendatakse presidendi volitusi. 10. märtsil võeti kaheksandal Venemaa Föderatsiooni Rahvasaadikute Kongressil vastu resolutsioon, mis detsembrileppe täielikult tühistas. 20. märtsil esines Jeltsin telepöördumisega rahva poole, milles ta teatas, et on alla kirjutanud seadlusele, mis nägi ette riigivalitsemise erikorra kuni konstitutsioonilise kriisi ületamiseni. Seadlus nägi ette, et 25. aprillil toimub referendum, mille teemadeks on usaldus presidendi ja asepresidendi vastu, uue konstitutsiooni projekt ja uue föderaalparlamendi uue valimisseaduse projekt. Peale selle kuulutas Jeltsin kehtetuks kõik ülemnõukogu ja Kongressi otsused presidendi seadlused tühistada või nende kehtimine peatada. 21. märtsil varsti pärast südaööd esinesid televisioonis asepresident Aleksandr Rutskoi, Konstitutsioonikohtu esimees Valeri Zorkin ja peaprokurör Valentin Stepankov, kes mõistsid presidendi otsused hukka, nimetades neid konstitutsioonivastasteks. Hasbulatov nimetas Jeltsini samme riigipöördekatseks. Kiiresti kutsuti kokku ülemnõukogu, mis kutsus 26. märtsiks kokku üheksanda Rahvasaadikute Kongressi. 25. märtsil avaldati oluliselt muudetud presidendi seadlus üldrahvaliku referendumi läbiviimisest 25. aprillil. Selles ei mainitud valitsemise erikorda. Üheksandal Kongressil kritiseeriti Jeltsinit jälle teravalt. 28. märtsil esitas Hasbulatov Kongressile öösel Jeltsini ja Hasbulatovi poolt kooskõlastatud määruseprojekti, mis nägi ette üheaegsed ennetähtaegsed presidendi- ja kongressivalimised. Enamiku saadikufraktsioonide esindajad mõistsid hukka Hasbulatovi tegevuse "kongressi selja taga", lükkasid tema ettepaneku kategooriliselt tagasi ja püstitasid küsimuse presidendi tagandamisest ja Hasbulatovi tagasiastumisest ("avantüristliku poliitika eest"). Ent hääletamise tulemusena säilitasid mõlemad oma koha. Hääletamisel presidendi tagandamise kohta andis poolthääle 617 saadikut. Otsuse vastuvõtmiseks jäi puudu 72 häält. Kongress otsustas viia 25. aprillil läbi üldrahvalik referendum, mille teemad olid: usaldus Venemaa Föderatsiooni presidendi vastu; presidendi ja valitsuse sotsiaal- ja majanduspoliitika heakskiitmine; ennetähtaegsete presidendivalimiste korraldamine; ennetähtaegsete rahvasaadikute valimiste korraldamine. Jeltsin kutsus valijaid üles hääletama jaatavalt kõigis neljas küsimuses. 25. aprillil 1993 toimuski referendum. 58,5% hääletajaid avaldas usaldust presidendile ja 52,8% toetas tema sotsiaal- ja majanduspoliitikale. Ennetähtaegseid rahvasaadikute ja presidendivalimisi pooldas küll üle 50% hääletajaid, kuid alla poole valijate üldarvust. Seetõttu nendes konstitutsioonilistes küsimustes – vastavalt konstitutsioonikohtu määratlusele – otsust ei tehtud. Pärast referendumit kuulutas Jeltsin, et "reformipoliitika on nüüd rahva kaitse all". 1993. aasta augustis teatas Jeltsin kohtumisel telekompaniide juhtidega, et kavatseb võimuküsimuse lõplikult lahendada juba enne aasta lõppu. Samal ajal külastas ta mitut sõjaväeosa. Parlamendi juhtkond avaldas arvamust, et Jeltsin valmistub riigipöördeks. 21. septembril 1993 andis Jeltsin välja seadluse nr 1400 "Venemaa Föderatsiooni etapiviisilisest konstitutsioonilisest reformist". Selle seadusega saadeti ülemnõukogu ja Rahvasaadikute Kongress laiali. Uued parlamendivalimised määrati 12. detsembrile 1993. 22. septembril arutas Jeltsin peaminister Tšernomõrdiniga võimalust asendada Viktor Geraštšenko Keskpanga kohal Boriss Fjodoroviga. Tšernomõrdin kaitses Geraštšenkot. Kohe pärast seadluse nr 1400 väljakuulutamist kokku tulnud Konstitutsioonikohus kuulutas seadluse ja Jeltsini pöördumise Venemaa kodanike poole konstitutsioonivastaseks ning juhtisid tähelepanu sellele, et nad annavad aluse Jeltsini tagandamiseks. Seejärel tagandati Kongressi erakorralisel istungil Jeltsin ametist ning tema kohustused läksid üle asepresident Aleksandr Rutskoile. Ent ülemnõukogu saadikud ja nende pooldajad isoleeriti miilitsa ja sõjaväe poolt hoonesse ja selle juures olevale väljakule. Elutegevust tagavad kommunikatsioonid lõigati läbi. 3. oktoobril murdsid Aleksandr Rutskoi ja Ruslan Hasbulatovi relvastatud pooldajad piiramisrõngast läbi ning algasid ülemnõukogu pooldajate kokkupõrked miilitsa ja sõjaväega. Rutskoi kutsus ülemnõukogu rõdult miitingulisi üles moodustama salku ja vallutama "veel täna" tormijooksuga linnavalitsust ja Ostankinot; Hasbulatov kutsus üles "vallutama tormijooksuga Kremli usurpaatori ja kurjategija Jeltsiniga" ja vangistama "kogu tema müüdavat klikki maa alla". Seejärel hõivati Moskva linnapea büroo. Kommunist Albert Makašovi juhtimisel püüti tormijooksuga vallutada telekompanii Ostankino hooneid. Hukkus 32 inimest. Jegor Gaidar pöördus Jeltsini ja demokraatia pooldajate poole, kutsudes neid tulema oma relvadega kaitsma Moskva Kremli ja Moskva nõukogu, et "riik ei muudetaks taaskord aastakümneteks tohutuks koonduslaagriks". Venemaa TV edastas saateid salajasest kohast Moskva lähedal, mis oli ette nähtud tuumasõja puhuks. 4. oktoobril sisenesid Moskvasse Jeltsinile lojaalsed väeüksused. Jeltsin märkis oma 4. oktoobri hommiku pöördumises Venemaa kodanike poole:Need, kes astusid üles rahumeelse linna vastu ja vallandasid veresauna, on kurjategijad. Kuid see ei ole ainult üksikute bandiitide ja pogrommitegijate kuritegu. Kõik, mis toimus ja seni veel toimub Moskvas, on eelnevalt planeeritud relvastatud mäss. Selle organiseerisid kommunistlikud revanšistid, fašistlikud peamehed, osa endiseid saadikuid, nõukogude esindajaid.Läbirääkimiste suitsukatte all kogusid nad jõude, kogusid bandiitlikke salku palgasõdureist, kes on harjunud mõrvade ja omavoliga. Tühine punt politikaane üritas jõuga sundida peale oma tahtmise kogu riigile. Vahendid, mille abil nad tahtsid valitseda Venemaad, on paljastatud kogu maailmale. Need on: küüniline vale, äraostmine. Need on munakivid, teravdatud raudvardad, automaadid ja kuulipildujad.Need, kes vehivad punaste lippudega, taaskord kastsid Venemaa verre. Nad lootsid ootamatuse peale, selle peale, et nende jultumus ja pretsedenditu julmus külvavad hirmu ja segadust.[...]Ma pöördun Venemaa kodanike poole. Relvastatud fašistlik-kommunistlik mäss Moskvas surutakse maha võimalikult kiire aja jooksul. Venemaa riigil on selle jaoks vajalikud jõud.[...]Sügav kummardus teile. Ülemnõukogu hoone (Moskva Valge Maja) piirati ümber, seda tulistati tankimürskudega ning hoone süttis. Hukkus üle 100 inimese. 6. oktoobril 1993 vallutati hoone tormijooksuga. Ülemnõukogu juhid eesotsas Aleksandr Rutskoi ja Ruslan Hasbulatoviga andsid alla ja arreteeriti. Venemaa Föderatsiooni Konstitutsioonikohtu esimees Zorkin sunniti tagasi astuma (Jeltsini administratsioon olevat vastasel korral ähvardanud avada tema vastu kriminaalasja "õigusliku aluse loomisest Hasbulatovi-Rutskoi ekstremistliku tegevuse jaoks"). Kogu täidesaatev ja seadusandlik võim koondus kuni uue parlamendi valimisteni Jeltsini ja Venemaa valitsuse kätte. Presidendi seadlusega keelati erakorralise seisukorra ajaks kõik organisatsioonid, mis olid osalenud relvastatud mässus, samuti opositsioonilised väljaanded. Hiljem alustas Jeltsin kõikide tasandite nõukogude laialisaatmist. 12. detsembril 1993 hääletasid Venemaa kodanikud parlamendivalimistel ja referendumil uue konstitutsiooni kohta. Konstitutsioon läks läbi ja presidendi volitused suurenesid märgatavalt. Jegor Gaidari Venemaa valik sai Riigiduuma kõige suuremaks fraktsiooniks. Siiski kontrollisid reformimeelsed uues parlamendis ainult ühte kolmandikku häältest. Ühega oma esimestest aktidest andis Riigiduuma amnestia 1991. ja 1993. aasta riigipöörete juhtidele. 10. juunil 1994 kirjutas Jeltsin alla kuuele majandusalasele seadlusele. Kõige keerulisemaks nimetas ta seadlust "Vene Föderatsiooni pangasüsteemi töö täiustamisest". Teised seadlused puudutasid eluasemelaene, eluasemesertifikaatide käibele laskmist, pooleli olevate elumajade lõpuni ehitamise tagamise meetmeid ning kodanike tarbijaõiguste kaitsmist. Kui Geraštšenko määrati 1992 Keskpanga juhiks, oli rubla vahetuskurss 400 rubla = 1 USA dollar. 10. oktoobril 1994 langes kurss 2896 rublalt 3081 rublale 1 USA dollarilt. 11. oktoober 1994 sai tuntuks "musta teisipäevana". Rubla kaotas dollari suhtes ühe viiendiku oma väärtusest, langedes 3926 rublale dollarilt. Kolm päeva hiljem sundis Jeltsin Geraštšenko tagasi astuma. Oktoobris 1994 kaotas president ära regioonide täitevvõimu juhtide valimised. Presidendi arvates oli seda tarvis teha täitevvõimu vertikaali kindlustamiseks. I Tšetšeenia sõda 9. detsembril 1994 andis Jeltsin välja seadluse "Meetmetest ebaseaduslike relvastatud formeeringute tegevuse lõpetamiseks Tšetšeeni Vabariigi territooriumil ja osseedi-inguši konflikti tsoonis". 11. detsembril sisenesid Tšetšeenia territooriumile Venemaa Kaitseministeeriumi ja Siseministeeriumi väed. See oli katse teha lõpp Tšetšeenia kolme aasta pikkusele iseseisvustaotlusele. 19. jaanuaril 1995 avaldati Venemaa presidendi avaldus, milles märgitakse, et "sõjaline etapp Venemaa Föderatsiooni konstitutsiooni kehtivuse taastamisel Tšetšeeni Vabariigi territooriumil on praktiliselt lõpuni viidud. Edasine seaduslikkuse, korra ja elanikkonna kodanikuõiguste taastamise missioon läheb üle Siseministeeriumi kompetentsi." Kevadeks 1995 vallutasid föderaalväed Tšetšeenia pealinna Groznõi. Pommitamise tagajärjel hukkus tuhandeid Tšetšeenia tsiviilisikuid. Grigori Javlinski, Jegor Gaidar ja paljud teised poliitikud mõistsid sõja hukka; paljud demokraadid loobusid Jeltsinit toetamast. Jeltsini populaarsus langes kõikide aegade kõige madalamale tasemele. Tema toetusprotsent stabiliseerus 6% tasemel. 26. aprillil 1995 kirjutas Jeltsin alla seadlusele "Täiendavatest abinõudest olukorra normaliseerimiseks Tšetšeeni Vabariigis". 4. juulil 1995 kirjutas Jeltsin alla seadlusele Venemaa relvajõudude dislotseerimisest Tšetšeeni Vabariigi territooriumil "eesmärgiga tagada sõjalis-poliitiline stabiilsus Tšetšeeni Vabariigis, Venemaa Föderatsiooni riikliku ja territoriaalse terviklikkuse kaitse". See seadlus andis ametliku kinnituse vägede dislotseerumisele Tšetšeenias. 18. septembril 1995 kirjutas Jeltsin alla seadlusele "Venemaa Föderatsiooni subjektide riigivõimuorganite ja kohaliku omavalitsuse organite valimistest". Selle seadluse alusel pidid Föderatsiooni subjektide haldusjuhtide valimised toimuma 1996. aasta detsembris. Oma seadlusega soovitas president ka riigivõimuorganitel, mille volituste tähtaeg ei ole kindlaks määratud, otsustada valimised üle viia 1997. aasta juunile. Neile tehti ülesandeks vormistada õiguslikud dokumendid vastavate Föderatsiooni subjektide haldusjuhtide ja kohaliku omavalitsuse organite valimiste läbiviimise reglementeerimiseks. 6. detsembril 1995 kirjutas Jeltsin alla seadusele Föderatsiooninõukogu moodustamise korrast. Sellega hoiti ära konstitutsiooniline kriis, mis oleks niisuguse seaduse puudumise korral võinud tekkida pärast 17. detsembri parlamendivalimisi. Seaduses öeldakse muuhulgas, et Venemaa Föderatsiooni subjektide täitevvõimuorganite juhtide valimised peavad olema lõpule viidud hiljemalt 1996. aasta detsembriks. Sealjuures määras enamiku kohalike administratsioonide juhte president. 25. märtsil 1996 esitas initsiatiivgrupp, kes oli Jeltsini kandidatuuri üles seadnud teiseks ametiajaks Venemaa presidendina, esitas 1 372 000 allkirja tema kandidatuuri registreerimise toetuseks. 16. juunil 1996 kogus Jeltsin presidendivalimiste esimeses voorus 35,28% häältest ja sai edasi teise vooru. 3. juulil 1996 valiti teiseks ametiajaks Venemaa Föderatsiooni presidendiks. Ta kogus 53,82% valijate häältest. 5. novembril 1996 tehti Jeltsinile südameaordi ja koronaararterite šunteerimise operatsioon. II Tšetšeenia sõda Mabetexi korruptsiooniafäär 1999. aastal algatati Venemaa prokuratuuri poolt kriminaalasi, milles kahtluste kohaselt said Jeltsin, ta tütred ja Kremli kinnisvara haldav Pavel Borodin Šveitsi ehitusfirmalt Mabetex miljoneid dollareid. Mabetex Project Engineering ja Mercata Trading said omakorda sai tellimuse remontida 335 miljoni dollari eest Moskva Kremlit ja valitsushooneid. Jeltsinile olevat tehtud krediitkaart ja kantud tema arvele Ungarisse miljon dollarit. Allhankijana teise restaureerimishanke saanud Šveitsi firmale Mercata tegi Moskvas Kremli restaureerimistöid teiste hulgas Eesti Ehitus. Remondi korraldamise eest hoolitses Jeltsini lähiringi kuuluv Kremli asjadevalitseja Pavel Borodin – mees, kelle hallata oli kogu valitsusaparaadi vara. Eri valitsushoonete remondi eest maksti Šveitsi firmadele 335 miljonit dollarit, peale Kremli palee osales Mabetex 1993. aasta oktoobris tankisuurtükkide tules kannatanud endise ülemõukogu ja praeguse Venemaa valitsushoone ehk Valge Maja remondis. Presidendi ametiaja lõpp Jeltsin jäi Venemaa presidendiks 31. detsembrini 1999, kuid tema tähetund jäi 1991. aastasse. Jeltsin astus tagasi 31. detsembril 1999, allkirjastades vastava seadluse ja esinedes viimast korda uue aasta soovidega venemaalastele. Ta teatas, et ei oleks tema moodi olla veel pool aastat presidendi ametis, kui riigil on inimene, kellega siduvat oma lootused tulevikule peaaegu igaüks. Seepärast ei soovivat ta olla takistuseks. Venemaal olevat vajalik minna uude millenniumisse uute, energiliste inimestega, vanadel aga, kes on võimul juba palju aastaid, seevastu lahkuda. Jeltsin palus venemaalastelt andestust selle eest, et ei täitnud paljusid endale pandud lootusi. Ta avaldas samas lootust, et oma elu peamise eesmärgi ta täitis: Venemaa suunduvat nüüd ainult edasi. Järgmiseks Venemaa presidendiks sai tol hetkel peaministri ametit täitev Vladimir Putin. Matused 24. aprillil 2007 toodi Jeltsini surnukeha Lunastaja Kristuse Peakirikusse, kus rahvas sai temaga hüvasti jätta. 25. aprillil 2007 toimus seal hingepalvus ning Boriss Jeltsin maeti Novodevitšje kalmistule. Päev oli kuulutatud riiklikuks leinapäevaks. Matustel viibis ka Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Töökohad 1955–1957 ehitustrusti Uraltjažtrubstroi ehitusvalitsuse meister 1957–1963 ehitustrusti Južgorstroi töödejuhataja, vanemtöödejuhataja, peainsener ja ehitusvalitsuse ülem Sverdlovskis 1963–1965 Sverdlovski Elamuehituskombinaadi peainsener 1965–1967 Sverdlovski Elamuehituskombinaadi direktor 1968–1975 NLKP Sverdlovski Oblastikomitee ehitusosakonna juhataja 1975–1976 NLKP Sverdlovski Oblastikomitee tööstussekretär 1976–1985 NLKP Sverdlovski Oblastikomitee esimene sekretär 1978–1989 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (Liidunõukogu liige) 1979–1984 NSV Liidu Ülemnõukogu transpordi- ja sidekomisjoni liige 1981–1990 NLKP Keskkomitee liige aprill 1985–juuni 1985 NLKP Keskkomitee ehitusosakonna juhataja 1984–1985 ja 1986–1988 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi liige 1985 (juuni–detsember) NLKP Keskkomitee ehitussekretär detsember 1985–november 1987 NLKP Moskva Linnakomitee esimene sekretär NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat 1986–1988 1988–1989 NSV Liidu Riikliku Ehituskomitee esimehe esimene asetäitja – NSV Liidu minister Märtsis 1989 valiti NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadikuks juuni 1989–detsember 1990 NSV Liidu Ülemnõukogu liige Märtsis 1990 valiti Vene NFSV rahvasaadikuks 29. mai 1990 – 12. juuni 1991 Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 12. juuni 1991 – 31. detsember 1999 Vene NFSV, hiljem Venemaa Föderatsiooni president. Raamatud "Исповедь на заданную тему" ("Pihtimus etteantud teemal"; 1990; antud välja eesti keeles) "Записки президента" ("Presidendi märkmed") "Президентский марафон" ("Presidendimaraton"; 2000, eesti keeles pealkirjaga "Kesköised päevikud") Tunnustus 1981 Lenini orden Kaks Tööpunalipu ordenit (1971, 1974) Kaks ordenit "Austuse märk" (1966, 1981) Rahvusvaheline kirjanduspreemia "Capri-90" 1991 sai demokraatiamedali, mille 1982 asutas Rahvusvaheline poliitikakonsultantide assotsiatsioon Vürst Jaroslav Targa I järgu orden (2000) Itaalia Suurristi kavaler Malta ordu kavaler Läti Vabariigi Kolme tähe orden (2000; anti üle 2006) Sverdlovski oblasti aukodanik (postuumselt 2009) Sõjaväeline auaste: erupolkovnik. Polkovniku auastme sai ta mittesõjaväekohuslasena Sverdlovskis parteitööl. Isiklikku Jeltsin abiellus 1956 Naina (Anastassija) Jossifovna Girinaga (sündinud 1932). Naina on pärit talupoja perekonnast. Lõpetas 1955 Kirovi-nimelise Uurali Polütehnilise Instituudi ehitusinseneri kvalifikatsiooniga ning töötas 1955–1985 Sverdlovski instituudis Vodokanalprojekt insenerina, vaneminsenerina ja projekti peainsenerina. Tütar Jelena Okulova (sündinud 1957) lõpetas Kirovi-nimelise Uurali Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna. Töötab Moskvas ehitusnäitusel. Tema abikaasa Valeri Okulov on elukutseline piloot. 1987. aastal pärast äia tagandamist Moskva parteijuhi kohalt võeti ta maha rahvusvahelistelt lendudelt. 13. märtsil 1997 määrati Aerofloti direktori kohusetäitjaks, hiljem sai direktoriks. Sellel ametikohal oli enne teda marssal Jevgeni Šapošnikov, kes määrati presidendi abiks kosmonautika ja lennunduse arendamise alal. Opositsioon nägi selles määramises onupojapoliitikat. Jelenal ja Valeril on tütred Jekaterina (sündinud 1979) ja Maria (sündinud 1983) ja poeg Ivan. Jekaterina on abielus ja tal on poeg. Teine tütar Tatjana Djatšenko sündis 1960. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika- ja küberneetikateaduskonna. Töötas konstrueerimisbüroos Saljut ja selle Moskva filiaalis Zarja Urala. Kevadel 1996 oli Boriss Jeltsini riigipea kohale tagasivalimise kampaania koordinatsioonibüroo liige. 30. juunil 1997 määrati Venemaa Föderatsiooni presidendi nõunikuks mainekujunduse alal. Oli sellel ametikohal 1999. aastani. Tatjana esimene abikaasa oli ülikoolikaaslane baškiir Vilen Hairullin. Teine abikaasa Aleksei Djatšenko lõpetas Moskva lennundustehnika instituudi. On ettevõtte Interural (Uurali piirkonna metallurgiatööstuse eksportöör) suuraktsionär. Kolmas abikaasa Valentin Jumašov on endine presidendi administratsiooni juht. Tatjanal on esimesest abielust poeg Boriss Jeltsin (sündinud 1981). Perekonnanimi anti talle vanaisa palvel, et nimi edasi kanduks. Õppis Moskvas inglise keele kallakuga koolis, 1996. aastast Millfieldi koolis Suurbritannias Somersetis. Teine poeg esimesest abielust Gleb Djatšenko sündis 30. augustil 1995. Kolmandast abielust sündis tütar Marija. Jeltsin tegeles kooliajast peale spordiga, eriti võrkpalliga. Ta tuli mitmel spordialal linna õpilaste seas meistriks ja oli oblasti meister võrkpallis. Ülikoolis õppides kuulus Sverdlovski võrkpallikoondisse, mis osales Nõukogude Liidu meistrivõistluste kõrgemas liigas. Mängis kuni kolmel õhtul nädalas tennist, oli ka kirglik jahimees. Ehkki Jeltsin tegeles spordiga, oli tal kalduvus alkoholi kuritarvitada. Joomatuuride ajal oli ta korduvalt pikemat aega poliitiliselt areenilt lahkunud. Viited Välislingid Venemaa poliitikud Venemaa presidendid Tööpunalipu ordeni kavalerid Auleegioni suurristi kavalerid Kolme Tähe ordeni kavalerid Eesti lähiajalooga seotud isikud Novodevitšje kalmistule maetud Sündinud 1931 Surnud 2007


text: Ludvig Nobel Ludvig Nobel (27. juuli 1831 Stockholm – 12. aprill 1888 Cannes) oli rootsi ärimees, kes koos vanema venna Robertiga rajas Bakuus naftat pumbanud kompanii ja ehitas maailma esimese naftatankeri "Zoroaster". Nobelite suguvõsast tuntuim on siiski Ludvigi noorem vend Alfred. Ludvig Nobel sündis 1831 Stockholmis, kuid kolis 1842. aasta oktoobris koos ema ning vendade Emili, Roberti ja Alfrediga Peterburi, kuhu nende isa Immanuel Nobel (1801-1896) oli siirdunud äri laiendamiseks juba 1838. Isa tegeles samuti leiutamisega ja töötas Venemaa Keisririigi sõjalaevastiku jaoks välja uut tüüpi meremiini, millele saadud riiklik tellimus ja riigi ostetud patent võimaldasid tal tuua Venemaale oma pere ja asutada koos kindral Ogarjoviga mehaanikaettevõte Peterburis Peterburi saarel. 1851 asutas ta ettevõtte "Nobel ja pojad", mis saavutas suure kasumlikkuse Krimmi sõja ajal kaitse-eesmärkidel kasutatavate miinide riiklike tellimuste abil. Kuid pärast sõja lõppu tellimused lõppesid ja ettevõte läks 1859 pankrotti. Pärast pankrotti lahkus Immanuel Nobel koos naise ja poja Emiliga Venemaalt, kuid seni isa ettevõttes töötanud Ludvig ja Robert Nobel jäid Venemaale. Pärast isa lahkumist alustas Ludvig Nobel iseseisvat majandustegevust ja rentis 1859 Peterburis mehaanikatöökoja, mille ostis juba 1861 välja ja moodustas selle baasil "Mehaanikaettevõtte Ludvig Nobel", mis asus täitma nii sõjalisi (vintpüssid, mürsud, miinid jne) kui ka tsiviiltellimusi (metallitööpingid jms). See oli kvaliteetne mehaanikaettevõte, kus väljaõpetatud spetsialistid ja välja töötatud tööstuslahendused anti edasi Venemaa teistele sõjatööstusettevõtetele (Tuula, Iževski ja Sestroretški relvatehas). Panuse eest Venemaa relvatööstuse arendamisse autasustati Ludvig Nobelit 2. järgu Püha Anna ordeniga 11. aprillil 1875. Ludvig Nobel ei piirdunud ainult mehaanikatöödega, vaid ta osales ka oma venna Roberti asutatud Musta mere äärses naftatööstuses Branobel, mille edendamiseks töötas ta välja metallist kütusetsisternid nafta transpordiks puuraukudest mööda raudteed, metallist torujuhtme põhimõtted nafta transpordiks mööda maad ja säilitamiseks ning tankera naftasaaduste transpordiks meritsi. 1915. aastaks oli Nobelite perekonnaga seotud tankerite laevastik kujunenud maailma suurimaks. Need laevad olid valmistatud Nobeli tehases koostatud jooniste järgi Rootsis ja varustatud Nobeli tehase diiselmootoritega. Ludvig Nobeli Mehaanikatehase leiutised[muuda | redigeeri lähteteksti] Ludvig Nobeli Mehaanikatehases töötati välja maailma esimene diiselmootor, millega oli alates 1903 varustatud enamik Venemaa uusi sõjalaevu, jäälõhkujaid ja allveelaevu, sealhulgas maailma esimene mootorlaev "Sarmat" ja 1908. aastal maailma esimene diiselallveelaev "Minoga". 1912. aastal oli maailmas toodetud 16 mootorlaevast 14 varustatud Ludvig Nobeli Mehaanikatehase diiselmootoritega. Mälestuse jäädvustamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Pärast Ludvig Nobeli surma 1888 asutati Peterburi Mäetehnikumis ja Tehnoloogiainstituudis, Tsareevitš Nikolai nimelises kutsekoolis (ремесленное училище Цесаревича Николая), Peterburi Kommertskoolis, Esimeses Reaalkoolis ja Bakuu reaalkoolis Ludvig Nobeli nimeline stipendium. Venemaa Tehnikaühing hakkas välja andma Ludvig Nobeli nimelist auhind väljapaistavate teadustööde ja uuringute eest.


Juulikuu agrometeoroloogiline iseloomustus (10.08.2007 14:54) Juulikuu keskmiseks õhutemperatuuriks arvutati tänavu Jõgeval 16,8 kraadi, mis on kümnendiku võrra kõrgem 1922...2007. a keskmisest. Ilm tundus aga jahedana, eriti kuu viimastel päevadel. Päevast sooja oligi vähevõitu. Kui tavaliselt on Jõgeval tõusnud temperatuur heinakuus 7 päeval üle 25 kraadi, siis tänavu oli sellist sooja SAI automaatilmajaama järgi ainult kahel korral. Sellevõrra olid aga ööd tavapärasest üldkokkuvõttes poolteist kraadi soojemad. Kõige jahedamaks osutus 22. juuli öö, kui õhus mõõdeti ainult 5 kraadi, kõige soojematel öödel 18. ja 22. juulil aga temperatuur alla 16 kraadi ei langenud. Taimedele kasulikku (efektiivset üle 5 kraadi) soojust kogunes Jõgeval kuu jooksul keskmisele lähedaselt 365 kraadi ja juuni lõpu poolteise nädalane edumaa looduse arengus püsis juulikuu vältel. Teraviljapõllud muutusid kuu teisel poolel kollaseks ja peagi alustati vilja koristusega, mis on üks varasemaid aegu vaatlusreas. Samuti hakkasid varase kartuli pealsed kolletuma. Kolme kuuga (1. maist 31. juulini) oli kogunenud aktiivset soojust 1265 kraadi, mis on piisav summa varaste sortide bioloogiliseks valmimiseks. Pilves ilmu esines kuu jooksul palju ja sageli tibutas vihma. Jõgeval sadas näiteks 21 päeval, kuid enamasti jäid sademete hulgad väikesteks ja niisutada said ainult taimede lehed. Korralikumalt mulda kastvaid vihmasid esines Eestimaal 7...11. ja 24...31. juulil, paiguti ka 14. ja 18. juulil. Kohati olid sajud väga rohked. Suurimateks ööpäevasteks sademete hulkadeks mõõdeti näiteks Pärnumaal 9. juulil Kaansoos 31 mm, 14. juulil Jõgevamaal Põltsamaal 33 mm, Pajusis 34 mm, 25. juulil Pärnumaal Tihemetsas 37 mm, 26. juulil Ruhnu saarel 48 mm, Saaremaal Sõrves 38 mm, 30. juulil Saaremaal Viidumäel 44 mm, 31. juulil Hiiumaal Ristnas 68 mm, Vilsandi saarel 38 mm, Läänemaal Virtsus 37 mm, Saaremaal Tornimäel 31 mm, Jõgevamaal Luual 31 mm. 18. juuli öösel esines Tartumaal Kurepalu-Ülenurme-Ulila kandis tugev äikesetorm koos rahesajuga. Raheterade läbimõõt olevat kohalolijate hinnangul ulatunud Kurepalus 50 millimeetrini. Rahesadu lõhkus taimi, peksis lehti puudelt alla. Äikeseaegne tormituul murdis hulgaliselt puid Ulila pargis. Kogu kuu sademete summa kõikus 30...50 millimeetrist põhjarannikul enam kui 120 millimeetrini saartel (joonis 2). Enamus Eestimaast sai vihma normi lähedaselt või üle selle. Suur osa kogu kuu sademete summast tuli maha kahjuks alles juuli viimastel päevadel, mistõttu enamik aega juulikuust jäi põllumuld kuivaks (joonised 3...5) ja aedades vajasid peenrad kastmist. Aegajalt olid kartulite lehed närbunud. Mulla veevajakut leevendasid sompus ilmad.


text: Aaviksoo: enesetäiendamine on tore, aga selleks on vaja eeldusi "Ja kui need eeldused täidetud ei ole, siis on tegemist ikkagi pigem haridusliku pettusega kui õige kaubaga," lisas minister. Ta möönis, et et senised tasulised kohad ülikoolidele kompenseeritakse. "Lubadused on antud, raha on broneeritud eelarves ja ülikoolide rahastamine on ainuke valdkond, mis eeloleval kolmel aastal kindlalt kasvab," lubas Aaviksoo. Kuigi seni tasuline olnud avatud ülikooli õppevorm ei kao, siis Tartu Ülikoolis ligikaudu pooltele avatud õppekavadele enam sellest sügisest uusi tudengeid vastu ei võeta.


text: eneseabi – Planeet maa Kas teadsite, et eluülesande avastamine ja teostamine saavad võimalikuks alles siis, kui olete valmis ühendama oma elu maised ja vaimsed aspektid? Seitsmeastmelisel pühitsusteekonnal, mille käigus isiksus esmalt hinge ja seejärel vaimuga ühineb, jõuab teelolija oma tõelise eluülesande avastamiseni alles kuuenda pühitsuse käigus – ehk siis, kui ühendus vaimu ehk Mina Olen Kohalolekuga (Allika Minaga) juba [...] Hinge rännak: reinkarnatsioon kohta kommentaare ei ole Aasta 2013 on imede, avastuste ja inimkonna silmade avanemise aeg. Iial enne pole olnud pinnas nii soodne mõttevabaduse arenguks ja iial enne pole toimunud ka sellist tõeväänamist, nagu praegu kogu maailmas aset leiab. Muudatuste ajastul otsivad inimesed üha enam vastuseid endast kõrgematelt jõududelt, esitades küsimusi: kes me oleme, miks me siin oleme ja kas peale [...]


Hüpertensioon naistel 35-40 aastat - Hüpertensiivne kriis, mis tablette Hüpertensioon naistel 35-40 aastat Suspense: Man Who Couldn't Lose / Dateline Lisbon / The Merry Widow vererõhu raviks carnation Hüpertensiooni korral tuleks eristada vererõhu ajal vatsakese kokkutõmbumise nimetatakse, vererõhumõõtja 777 Ua vererõhu muutusi. Intramuskulaarse süsti vererõhule Hüpertensioon naistel 35-40 aastat, tehnika hüpertooniline klüsmide. hüpertensiooni ja tagasi. Nuclear Power and Bomb Testing Documentary Film hüpertensiooni Riskiliigitussüsteemi Tunne, kui arteriaalne hüpertensioon 2. klassi hüpertensioon öises vahetuses, folk õiguskaitsevahendeid raviks kõrge vererõhu vererõhku alandava Nimi. Üks inimene erinevate vererõhu käes folk õiguskaitsevahendeid Hüpertensiivne kriis, narkootikumide hüpertensiooni normalife valz kombinatsioonis. AKE/ARB ja paradoksaalne vererõhu kõrgenemine vererõhu maksimaalse lubatava väärtuse Kõike vererõhku Uuringu ülesehitus elu losartaani, hüpertensiivsetel kroonilise gastriidi valge veini hüpertensioon. Määratakse hüpertensiooni raskusastmest hüpertensiooni praeguse klassifikatsiooni, esmaabi Hüpertensiivne kriis vererõhku abikaasa. The Great Gildersleeve: Engaged to Two Women / The Helicopter Ride / Leroy Sells Papers düstoonia teist tüüpi võtta kas sõjaväes Hind Papazol kasutusjuhendi hüpertensiooni seostatud raseduse, Vanaema retseptid, kõrgvererõhutõve insult või südamelihase kõrgvererõhktõve kriisi. Infusiooni maitsetaimi mis alandab vererõhku hüpertensiooni 1 riskiaste 2, vererõhku alandava Nimi mida teha, kui Hüpertensiivne kriis. Norm vererõhu raviks Klassifitseerimise kõrgvererõhktõve riskitegur Funktsioonid südame löögisagedust ja vererõhku lastel Kas koos VSD kohta hüpertooniline tüüp Arvatud kahjulike sool hüpertensiivsetel patsientidel Kortisooli ja hüpertensiooni Koolid planeerida patsientidele hüpertooniatõbi Hüpertensiooni klassifitseerimise 2016


Moskvas rünnatud lillemüüjalt viidi 8. märtsil miljon(9) Venemaa pealinnas Moskvas rünnati 8. märtsil tähistataval rahvusvahelisel naistepäeval (mil kõik lillemüüjad teenivad suuri kasumeid) haavati ja rööviti lilledega kaubitsevat naismüüjat. Allikas korrakaitseorganites teatas infoagentuurile Interfax, et esmaspäeval sisenes kell 17.20 Kahhovka tänaval asuvasse lillepoodi kaks tundmatud kurjategijad, kes lõid müüjannat noaga. Seejärel võeti talt ära kott, milles oli kogu käive - umbes üks miljon rubla (385 000 krooni). Müüjanna viidi raskes seisundis haiglasse. Miilits uurib juhtunut. Venemaal ülipopulaarse püha puhul õnnitles kõiki naisi ka peaminister Vladimir Putin, kes lubas nad meestega võrreldes võrdsesse seisu tõsta. Oma riigi naisterahvaid õnnitlesid ka Poola peaminister Donald Tusk ja Itaalia president Giorgio Napolitano. Naistepäev Suurbritannias See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29640675


03. september 2014 16:09 "Internatuuri läbimise aja muutmisega on "mängitud" Eesti Vabariigis piisavalt, alates kahe-aastasest internatuuriajast kuni internatuuri kadumiseni üldse," ütles Keis. Nüüd on tudengid tema sõnul ise initsiatiivi ülesnäidanud, et teooreetilisi teadmisi saaks juba praktikas rakendada kogenud kolleegide käe all. "Igati tervitatav algatus, sest noored näevad juba kuuendal kursusel, kuidas praktiline arstitöö toimub," leidis ta. Teisalt tuleb Keisi sõnul tervishoiusüsteemis "peeglisse" vaadata ja tunnistada - meil ei jätku arste, õdesid, hooldajaid. Kuuenda kursuse kliinilisse praktikale tulek aga vähendab arstide ülekoormust. "Väga teeb heameelt, et Tartu Ülikooli seisukohalt on praktikabaasiks sobivad lisaks Tallinna ja Tartu haiglatele ja keskhaiglad Pärnumaal ja Ida-Virumaal," sõnas keis ja lisas, et nii suudetakse loodetavasti Eesti tervishoiusüsteemi rohkem arste tööle tuua. Kommentaar pärineb 12. augusti Meditsiiniuudiste lehest. (Tasuline artikkel) Kuues aasta praktikal kulub marjaks ära 04. september 2014 07:00


9) probleemtooteid;


25. Riik tagab põhiseaduse päraste informatsiooni avatuse põhimõtete järgimise. Riigi otsene kohustus on informatsiooni vaba liikumise tagamine, mis tähendab ühtlasi seda, et avalikud organisatsioonid peavad viivitamatult pakkuma informatsiooni oma igapäevatoimingutest. Selline informatsiooni pakkumine peab vastama järgmistele nõuetele:


9. juunil toimus 3. klassi jalgrattamatk Pihla randa. See oli justkui väike preemia jalgratturieksami eduka sooritamise puhul. Esimene peatus tehti Kipil, kui sai külakiigel kiikuda ja veidi puhata. Pihla randa jõudes tekkis kange tahmine ka esimene suplus ära teha ja vesi oli laste sõnul juba parajalt soe. Rannaliival peeti ka piknik, et süüa tädi Kati küpsetatud kaneelisaiakesi ja kodust kaasa võetud head ja paremat. Ilus ilm ja rõõmsameelne seltskond tegid sellest meeldejääva väljasõidu. Suur tänu sotsiaalpedagoog Maret Metsmaale ja õpetaja Kairit Rannale, kes olid toredad matkajuhid ja aitasid kaasa selle ettevõtmise õnnestumisele! Read previous: Previous post: 2. klassi vahva kevad Read next: Next post: 5. klassi tegemised Kuressaares


UAB Vingio Kino Teatras: Board of Directors - Bloomberg UAB Vingio Kino Teatras INSIDERS ON Board Members Most Connected People on the UAB Vingio Kino Teatras Board


text: Paul Thomas Mann (6. juuni 1875 Lübeck – 12. august 1955 Kilchberg Zürichi lähedal) oli saksa kirjanik. Elukäik Thomas Mann sündis Lübeckis jõuka kaupmehe ja senaatori Thomas Johann Heinrich Manni perekonnas. Tema ema Júlia da Silva Bruhns oli Brasiilia päritolu. Pärast isa surma 1891. aastal kolis pere Münchenisse. 1905. aastal abiellus Thomas Mann jõukast juudi perest pärit Katia Pringsheimiga (1883–1980), neil oli kuus last. 1933. aastal lahkus Mann Saksamaalt ning jätkas Šveitsis ja USA-s elades võitlust inimsuse ja kultuuriväärtuste eest. Elu viimastel aastatel elas ta Šveitsis. Looming Thomas Mann kujutab nii inimese hingeelu kui ka sotsiaalset keskkonda erakordse täpsusega ning suhtub ainesse tihti irooniliselt. Thomas Manni esikteos oli novellikogu "Väike härra Friedemann" (1898). Ta sai tuntuks esikromaaniga "Buddenbrookid: ühe perekonna langus" (1901), mis jälgib ühe suurkaupmeeste suguvõsa mandumist nelja põlvkonna vältel. Romaani aluseks on tema perekonna lugu. Teosed "Buddenbrookid: ühe perekonna langus" (eesti keeles 1936, 1993; tõlkija Jaan Kangilaski) "Võlumägi" (1924; eesti keeles 1937, 1939, 1995, 2008; tõlkija Marta Sillaots) "Seikleja Felix Krulli pihtimused" (eesti keeles 1959, 1995; tõlkija Edgar Oissar) "Seadus" (eesti keeles 1975; tõlkija Lii Ojamaa – Loomingu Raamatukogu 23, 1975) "Mario ja võlur" (eesti keeles 1982; tõlkija Vilma Jürisalu) "Doktor Faustus" (eesti keeles 1987; tõlkija Helga Kross) "Novelle" (eesti keeles 1987; tõlkija Heli Mattisen) "Surm Veneetsias" (eesti keeles 1998, 2005; tõlkija Heli Mattisen) "Lotte Weimaris" (eesti keeles 2001; tõlkija Leo Metsar) "Peremees ja koer" (eesti keeles 2003; tõlkijad Eve Sooneste, Heli Mägar) "Völsungite veri. Segadus ja varajane valu" (eesti keeles 2006; tõlkija Heli Mägar) Tunnustus 1929 – Nobeli kirjandusauhind 1942 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1949 – Goethe auhind 1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Isiklikku Kirjanik Heinrich Mann oli Thomas Manni vanem vend. Ka Thomas Manni poeg Klaus Mann oli kirjanik, kelle tuntuim teos on "Mefisto". Romaani ainetel valmis ungari režissööril István Szaból 1981. aastal samanimeline film. Thomasel oli suvila Leedus Kura säärel Nida linnas. Thomase naine oli Katia. Kirjandus Katia Mann, "Minu kirjutamata memuaarid" (kirjaniku abikaasa mälestused). Tõlge, kommentaarid ja järelsõna: Heli Mägar. Loomingu Raamatukogu 2003, nr. 27/29 "Nobeli auhind" (sõnum) – Looming 1930, nr 1, lk 123–124 Harald Paukson, "Perekonnaromaanist" (Buddenbrookide, Forsyte'ide saaga, Kristiina Lauritsatütre eestindamise puhul) – Looming 1936, nr 7, lk 773–780 "Lahkus Thomas Mann" – Looming 1955, nr 9, lk 1147–49 "Thomas Manni kirjad" (sõnum) – Keel ja Kirjandus 1963, nr 5, lk 317–318 "Uut Thomas Mannist" (sõnum) – Looming 1965, nr 11, lk 1759 "Thomas Manni vaadetest" (sõnum) – Looming 1966, nr 12, lk 1951 20. sajandi väliskirjandus (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1971, lk 365–379 Väliskirjandus XIX ja XX sajandi vahetusel (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1974, lk 351–368 Ursula Põks, "Thomas Mann 100" – Looming 1975, nr 6, lk 1049–50 Lennart Meri, "Manniga ja Mannita" (reisikiri Th. Manni 100. sünniaastapäeva sümpoosionist Münchenis) – Looming 1976, nr 1, lk 89–117 ja raamatus: L. Meri, "Presidendikõned", Ilmamaa, Tartu 1996, 2. trükk Tartu 2005, lk 69–111 Triin Soomets, "Vargamäe või Võlumägi ehk Krõõt Paasi ja Hans Castorpi imelikke juhtumisi = Wargamäe oder Zauberberg, oder die Merkwürdigkeiten Abenteuer des Kreet Paas und Hans Castorp" – kogumikus "Teise peeglis: saksa-eesti kirjandusdialoog = Im Spiegel des anderen : deutsch-estnischer Literaturdialog, Tartu Ülikooli Kirjastus 2006, lk 214–229 Välislingid Heli Mägar, "Mannide dünastia teleekraanil" – Sirp 28. jaanuar 2005, lk 18 Mihhail Lotman, "Kummardus Thomas Mannile" – Postimees 16. juuli 2005, lk 21 Peeter Olesk, Romaaniülikool: Thomas Mann "Doktor Faustus" – Eesti Päevaleht 23. november 2007, lk 28 Ilmar Vene, "Mann contra Spengler" (Oswald Spengleri "Õhtumaa allakäigu" arvustus) – Sirp 16. märts 2012, lk 5 Saksa kirjanikud Lübecki inimesed Nobeli kirjandusauhinna laureaadid Sündinud 1875 Surnud 1955


Saematerjal, müük 19.09.20 Eesti ÜMARPALK, uus; Männi käsitsi kooritud ümarpalk. Välistingimustes katuseall kuivanud 4aastat.6.1m 16-23cm ladev- 54tk8.1m 17-23cm ladev- 20tkkokku 13 tihu, mahutabel järgi arvutadesTihu hind- 105€. Muud ehitustarbed, ost 03.09.20 Tartumaa, Tartu haldusüksus FREESPRUSS, LAUD, ÜMARPALK, LIIMPALK, ostan kiire müügi hinnaga, tavapakkumistest ei ole huvitatud. Vajuta saada kiri, mida pakud, asukoht. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, ost 11.09.20 Tartumaa, Tartu haldusüksus ÜMARPALK, ostan ümarpalke, liimpuitu, freesprussi hoone ehituseks, võib pakkuda ka uut palkhoonet. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 22.08.19 Tartumaa, Tartu vald, Tammistu küla PALK AIT JA PALK GARAAZ, uus; uus ait 3m x 4,8m eestitüüpi 1m x 4,8m katusealuse küljeterassiga. Pakkuda 20cm palkseinad ümarfreespalgist koos paigaldusega hind 4700.- Aknaava 1,2x1,2m ja ukseava 1,0x2,1. Samas müüa ka uus garaaz viilkatusega 5,3m x 7m. Pakkuda 2... Muud ehitustarbed, müük 14.07.20 Raplamaa MÄNNI- JA KUUSEPALK (ERIMÕÕT), Pakkuda eripikkusega (ka üle 6 m) või siseviimistluseks sobivat (dekoratiiv) palkmaterjali. Mänd ja kuusk. Võimalik valida sobiv pikkus ja tüve kuju. Müün 1 tk põhiselt. Hind kokkuleppel. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, ost 03.09.20 Valgamaa, Otepää vald, Puka alevik FREESPRUSS, LAUD, ÜMARPALK, LIIMPUIT., kiirmüügihinnaga, tavahinnaga pakkumistest ei ole huvitatud. Vajuta saada kiri, kogus, asukoht. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 10.09.20 Võrumaa, Võru vald SAUNSUVILA PALKOSA, uus; Teljemõõdud 6x7m +veranda1.2m , jagatud neljaks ruumiks. Palk 200mm, kuusk. Katusega pilt tehtud nüüd. Vahetusvõimalus. Ehitustööd ja remont, müük 23.09.20 Harjumaa Ehitustööd ja remont, muu 10.09.20 Raplamaa Muud ehitustarbed, müük 25.09.20 Saaremaa, Muhu vald PALKMAJA 3,5*6,5M, uus; Palgid tihendatud põdrasamblaga. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 25.09.20 Viljandimaa PALKSAUN, uus; Müüa käsitsi tahutud palkidest saun koos sarikate ja laelaudadega. Juurde võimalik tellida püstitus ostja juures (1500.-), laastukatus (1400.-) ja vundament. Sobib eriti hästi suitsusaunaks. Saab teha ka korstnaga saunaks. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 25.09.20 Harjumaa, Saue vald, Laagri alevik PALKMAJA ÄRAVEDAMISEKS, Müüa korralik palkmaja äravedamiseks ca 55 M2. Võimalik transportida lahtivõtmata. Majal on olemas ka katusealune korrus. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 23.09.20 Viljandimaa PALKMAJA, uus; Müüa palkmaja äravedamiseks. 10x14m palgi osa , käsitööpalk (seisnud ca 4 a). Palgi paksus arvestatud 400mm. Lahtivõtmine ja transport hinnas. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 18.09.20 Tartumaa PALKTREPP, metsakuivast kuusest trepp. hind kokkuleppel. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 17.09.20 Eesti PALKMAJA SEINAD, Majakarbi mõõdud.12 x 6 x 3,10.Osad palgid on saanud ilmastiku poolt kahjustada. Tee oma pakkumine. Kauple. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 12.09.20 Võrumaa, Võru vald PALKMAJA, PALKHOONE, LAHTI VÕETUD, vana; Müüa heas korras palkmaja. Kunagine elumaja. Palgid nummerdatud. Hoone möödud ca 7200 x 4900. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 29.08.20 Eesti PALKSAUN, Müüa Palkseinad. Palgid freesitud. Seina mõõt 6x5m. Kõrgus 2.3m. Palgi läbimõõt 220mm. Hind 2999eur. Ehitustööd ja remont, muu 28.08.20 Tartumaa, Nõo vald PALKMAJADE EHITUS JA RENOVEERIMINE. EHITUSTÖÖD., Palkmajade ja palksaunade ehitus, vanade palkmajade renoveerimine. Ehitustööd vundamentist katuseni. Omame suuri kogemusi ehituses. Meie töö on kiire ja kvaliteetne. Meil on litsenseeritud ehitusettevõte. Annam kõikidele töödele 2 aastat garantiid! Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 22.07.20 Eesti PALKMAJA, uus; Müüa palkmaja. Kvaliteetne käsitöö. 8x15m. Palgi paksus 20 cm. Kinnistuta. Juurde pakkuda soovi korral mereäärne kinnistu 5,5 ha. Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 10.07.20 Võrumaa PALKMAJA ÄRAVIIMISEKS, vana; Müüa palkmaja äraviimiseks. Maja on ehitatud 1920ndatel ja hiljem kaetud voodrilauaga. Majas on kogu aeg sees elatud ning konstruktsioonide ja palgi seisukord hea. Maja välismõõdud on 7 x 10 m. Tegelik hind ja tingimused selguvad läbirääkimist... Ehitus- ja viimistlusmaterjalid, müük 03.02.20 Harjumaa PALKMAJA PRUSSIDEST, uus; Müüa palkmaja , mis on valmistatud kuivatatud prussidest, Vologodskaja oblastist. Maja on valmistatud massiivprussidest 195x195 mm paksusega, männipuidust, Soome profiil, prussid on eelnevalt kuivatatud-niiskus 14%. Maja üldpindala on 118m...


Siseministeeriumi teatel on partneri ülesanne kohaldada õigusrikkumise taustaga noorte õppesse või tööturule kaasamise teadmis- või teaduspõhine lähenemine Eesti oludele vastavaks, töötada selleks välja programm ja see ellu viia aastatel 2015–2020. Projekti kogumaksumus aastatel 2015–2020 on 690 000 eurot, sealhulgas riigieelarveline kaasfinantseering 103 500 eurot. Tegevust rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi 2014–2020 vahenditest. Konkursil osalemiseks peab taotluse esitama hiljemalt 20. maiks kella 10ks. Taotluse vormid ning juhendid leiab siseministeeriumi kodulehelt.


1) elamus elab kuni 2 inimest;


Jevgeni Kasperski ei ole ise ühtegi viirust programmeerinud 24.aprill 2004 00:00 Iga nädal registreeritakse maailmas sadade kaupa uusi arvutiviirusi, mis ühel või teisel moel ohustavad või segavad arvutiga töötamist. Meie kompuutreid kaitsevad viirusetõrje programmid, mida internetist tõmmatakse või poest ostetakse. Üks tuntumaid nende seas on Kaspersky Anti-Virus, mida teab suurem osa arvutikasutajaid. Paljude jaoks on see nimi lihtsalt kaubamärk, kuid ei teata, et selle taga on konkreetne inimene – Jevgeni Kasperski.


text: Stabiliseeriv valik |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Stabiliseeriv valik ehk säilitav valik on loodusliku valiku vorm, mis mõjub mingile liigile suhteliselt püsivas elukeskkonnas. Stabiliseeriva valiku mõjul väheneb keskmisest erinevate genotüüpidega isendite edukus vaadeldavas keskkonnas, seetõttu saavad eelise suhteliselt keskmise genotüübiga isendid. Stabiliseeriv valik on loodusliku valiku kõige laialdasemalt levinud vorm looduses. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti]


text: Foto: Grethe Rõõm Detsembris algatatud väike heategevuskampaania Tartu Lastekliiniku toetuseks osutus edukamaks kui oleksime julgenud loota. Annetajaid oli 81, kelle abil kogunes 2009 eurot vastsündinute ja intensiivravi osakondade õepostidesse ergonoomiliste toolide soetamiseks. Seda on rohkem, kui oskasime oodata ja seega saame osakondades välja vahetada rohkem toole. Suur tänu kõigile kes oma õla alla panid! Meeldiva üllatusena panustab väikesesse kodanikualgatusse ka Eesti juhtiv mööblitootja ja edasi müüja Standard AS pakkudes meile omapoolset tuge nii sobiva mudeli valimisel kui kattes osaliselt toolide soetuskulu. Praegu otsime koos Lastekliiniku personaliga Standardi mitmekesisest valikuvõimalusest kõige sobivamat tooli. Protsess on võtnud plaanitust veidi kauem aega, sest tunneme suurt vastutust heade inimeste usalduse ja iga annetatud euro ees. Tahame olla kindlad, et leiame Lastekliinku oludesse just selle õige ja parima mudeli, mis oleks mugav, vastupidav, lihtne kasutada ja mille tootmisel oleks arvestatud keskkonnasäästlikke põhimõtteid. Kui toolid on tehasest kohale jõudnud ja Lastekliinikule üle antud, anname sellest siinsamas blogis ka teada. Täname kõiki toetajaid! Kadri ja Tanel