KUIDAS KUIVATADA KINGI SEESTPOOLT KODUS - KASULIKUD NõUANDED Kuidas kuivatada kingi seestpoolt kodus Kumb meist ei satunud vihma või särtsu, ei saanud bussipeatuses märjaks või ei astunud pudelisse? Selline ebameeldivus võib juhtuda igaühele, on oluline tagajärjed õigesti kõrvaldada. Et mitte haigestuda, peate minema võimalikult kiiresti koju, võtma kuuma vanni, aurutama jalgu, jooma piima mee või tee ja vaarikate vahel. See aitab kaitsta teid külma eest. Aga mida teha niiskete kingadega? Kuidas kuivada kuni järgmisel hommikul, et see ei kaotaks oma kuju ja läike? Kuidas kuivatada kingi seestpoolt, et see ei oleks ebameeldiv lõhn? Käesolevas artiklis püüame tegeleda märgade jalatsitega ja vastata kõigile teie küsimustele. Kuidas märjad kingad kuivada? Kõige sagedamini tekib probleem hooajal - vihma või kevadel, kui lumi hakkab sulama ja vormib kõikjal. Mida teha märgade kingadega? Kõigepealt tuleb kingad, savi ja teekonna reaktiivide jäägid põhjalikult pühkida, kuivatamisel, mustus võib sattuda naha pinnale ja jätta ebameeldivaid jälgi ja täpid. Pühkige oma kingad niiske lapiga. Pärast seda peaksid kingad olema võimalikult avatud nii, et aurustuv niiskus väljuks. See tähendab, et võtame välja niisked sisetallad, lahti sidemeid ja eemaldame paelad, avame kõik lukud, lipsud ja velcro. Me avame kingad, keerame meie saapad nii palju kui võimalik. Seejärel tuleb valida kuivatusmeetod, mida me hiljem üksikasjalikult arutame. Kõige lihtsam on küttekehad, mis on igas kodus. Kuid pidage meeles, et liiga kuumad patareid võivad nahka deformeerida. Seetõttu on kõige parem jätta kingad kuiva juurde kuiva allika lähedal. Selleks, et kingad seestpoolt hästi kuivada, tuleb neid niisutada hästi niiskust absorbeerides. Tavapärane ajaleht toimetab selle ülesande kõige paremini - see adsorbeerib koheselt niiskust. Kuid see meetod ei sobi lumivalgete jalatsite jaoks - seal võib olla musta trükivärvi jälgi. Nendel tingimustel kuivavad kingad 5-6 tundi. Kui soovite protsessi kiirendada, peate muutma niisket paberit kingadelt võimalikult kuivaks. Need on võimalused jalatsite kuivatamiseks hädaolukorras ja ootamatutes olukordades. Pidage meeles, et sagedase niisutamisega halvenevad kingad, muutuvad deformeerunuks ja hakkavad veelgi lekkima. Seetõttu on parem niiske ilmaga kummist saapad - nad on hästi kulunud, neil on atraktiivne disain, ja mis kõige tähtsam, nad ei lase üldse kuluda. Mida veel saab kuivatatud kingad? Võitluses mugavate, kuivade ja mugavate jalatsite eest saate kasutada erinevaid kuivatamismeetodeid. Soojendusega põrand. Kui majas on põrandaküte, ei pea te võtma erimeetmeid - jätke oma kingad soojale pinnale. See on ideaalne lahendus, sest kingad kuivavad sel juhul järk-järgult ja ühtlaselt ilma liigse kuumutamiseta. Föön Kui jalatsid tuleb kiiresti kuivatada, siis kasutage föönit - lihtsalt suunake õhuvool. Loomulikult pead sa kõvasti tööd tegema, kuid saate oma jalatsid kuivada vaid poolteist tundi. Pea meeles, et jalatsite kuivatamise ajal tuleb seadistada külmrežiim, nii et õhuvool ei oleks kuum. Erilised kuivatid. Müügil on spetsiaalsed seadmed, mis on spetsiaalselt mõeldud jalatsite kuivatamiseks. Sellised kuivatid võivad olla kaasaskantavad või statsionaarsed, paljud neist on varustatud ionisaatoritega - need takistavad ebameeldiva lõhna teket. Ka mõnedes mudelites saab sisse ehitada UV-sterilisaatorid - nad desinfitseerivad kinga sisepinda ja kaitsevad seda küünte ja naha seente eest. Need kuivatid tuleb sisestada otse kingadesse, nad soojendavad teatud temperatuurini, kingad kuivavad mõne tunni pärast. Fänn Kui te ei soovi fööniga seista, lisage lihtsalt märgpaar ventilaatori võrku ja lülitage seade sisse. Tehke mõned tavalised silmused või konksud, millele kingad kinnitatakse. Veenduge, et õhuvool on täpselt kinga sees. Absorbeerivad materjalid. Ajalehe asemel saate kinga sisse panna veel ühe täiteaine, mis imab täielikult niiskust. See võib olla sooda, soola või lihtsalt riisi. Valitud tooted tuleks valada lõuendikottidesse ja asetada ligunenud kingadesse. Kasside pesakond on ka selle probleemi lahendamiseks suurepärane. See mitte ainult ei ima liigset niiskust, vaid vähendab ka ebameeldiva lõhna levikut. Kandke absorbeeriva materjaliga kingi (ajaleht), et mitte seda liiga pingul täita. Esiteks kahjustab see õhuringlust - kingad kuivavad kauem. Teiseks, tihe polster kingad võivad olla deformeerunud ja kuivad ebaloomulikus asendis. Nahast jalatsite kuivatamisel peaksite sisestama väikesed vahekäepidemed - plastikust või puidust pulgad, mis aitavad kuivaamisel kuju säilitada. Kuidas kuivatada kingi? Kui soovite, et teie talvel saapad ja saapad teeniksid teid rohkem kui ühe hooaja jooksul, peaksite neid korralikult hoolitsema. Kõige tähtsam on, et valesid viise jalatsite kuivatamiseks ei tohiks lubada. Ärge kunagi jätke oma kingi otse kuuma aku külge - see võib sulatada ja muuta selle kuju. Kui aku on kuum, jätke kingad kuivatamiseks lühikese vahemaa tagant - vähemalt 50 cm ja mitte vahetus läheduses. Ärge kunagi kuivatage kingi kuuma õhu puhuriga. Sellest liim võib sulatada, ainus lihtsalt läheb ära, kingad läbivad veel niiskust. Kui kannad suusatajatele või muudele professionaalsetele kingadele mõeldud saapaid, peate seda kuivatama spetsiaalse profiilkuivati abil. Kui te seda reeglit ei järgi, halvenevad kvaliteetsete jalatsite omadused. Ärge kunagi kuivatage kingi ahjus isegi madalatel temperatuuridel. Pikaajalise kuumutamise korral lõheneb nahk lihtsalt, talvepaar on pöördumatult kahjustatud. Sa ei saa kingi ja elektripliidi, eriti avatud tüüpi, kuivada. Mitte ainult ei saa kingad rikkuda, tulekahju oht on samuti suur, see on väga ohtlik. Väga sageli satuvad jalad kampaaniatele ja piknikule, st loodusele. Sellistel tingimustel kuivatavad inimesed oma kingad tihti tulega. Seda tuleks teha väga ettevaatlikult, ilma et teie kingad oleksid tule lähedal. Sa ei saa jätta oma kingi öösel ja minna magama - üks säde võib olla tulekahju jaoks piisav, see ei ole ohtlik mitte ainult kingadele, vaid kogu laagrisse saab tulekahju. Sellistel juhtudel on kõige parem tuua kaasa varukott või spetsiaalne patareidega töötav kuivati. Et mitte sattuda ebameeldivatesse olukordadesse, peate riietuma vastavalt ilmastikutingimustele - kandma kummist saapaid vihmas ja lohises ning võtma tööks eemaldatavad jalanõud. Pidage meeles, et talvel kingad peavad olema kõrge kvaliteediga, sest teie tervis sõltub sellest. Kui jalatsid hakkavad lekkima, ei ole võimalik ainukese terviklikkuse täielikku taastamist - tasub mõelda uuele kingapaarile või saapale. Pea meeles, et me ei ole piisavalt rikkad, et osta odavaid kingi. Vaadake videot: Suspense: The High Wall Too Many Smiths Your Devoted Wife (Aprill 2020).


(8) Ohtlikud ehitusjäätmed, sh ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnas, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents ja jäätmeluba vastavate ohtlike jäätmete käitlemiseks.


Soome keskerakonna peasekretär: valitsuse moodustamisel pole järjestus saadud häälte järgi otsustav Soome keskerakonna peasekretäri Timo Laanineni sõnul ei ole koalitsiooniläbirääkimistel otsustav järjestus saadud häälte arvu järgi. Soome rahvusringhäälingu YLE televisiooni hommikuprogrammis esinesid nelja suurema erakonna peasekretärid. Laaninen ütles, et keskerakonnal on koalitsiooniläbirääkimistel kasu headest suhetest teiste erakondadega, vahendab YLE Uutiset. „Selles valimiskampaanias on edenetud Juha Sipilä moodi, asjade kaudu. Me ei ole loopinud kive akendesse, nii et nüüd on lihtne valitsust moodustama hakata,“ ütles Laaninen. Laaninen ei öelnud veel, milliseid erakondi kavatseb keskerakond valitsusse kosida. Küsimusele, kas valimiste teisel kohal on koalitsiooniläbirääkimistel tähtsust, vastas Laaninen, et suurusjärjestus ei ole otsustav faktor. Põlissoomlased said ühe koha parlamendis rohkem kui koonderakond, kuigi koonderakond sai üleriiklikult rohkem hääli. „Veidi ebaselge on, kumb on nüüd siis suurem erakond,“ märkis Laaninen. Peasekretärid olid ühel meelel selle kohta, et kõik variandid uue valitsuse moodustamiseks on veel võimalikud. Põlissoomlaste peasekretäri Riikka Slunga-Poutsalo arvates on suurusjärjestusel siiski tähtsust: „Minu arvates ei saa valitsust moodustada ilma Põlissoomlasteta.“ Slunga-Poutsalo sõnul on Põlissoomlastele koalitsiooniläbirääkimistel tähtsaimad programmiküsimused. Peasekretäri sõnul võiksid Põlissoomlased valitsusse minna isegi koos rohelistega, kui põhiküsimustes kokkuleppele jõutaks. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71282599


Linnar Priimägi: Iga kommentaarikutt teeb oopuse(89) Õige on ühiskond, kus loetakse rohkem kui kirjutatakse. Meil praegu kirjutatakse rohkem kui loetakse: iga kommentaarikutt paneb pika oopuse püsti, ilma et oleks ühtainustki asjakohast raamatut läbi lugenud, kõik puha omast arust. Just nagu poleks aega lugeda, sest tuleb muudkui kirjutada — nobedad näpud nagistavad arvuti klahvistikul ja jutt valgub üha vaimuvaesemaks. Ei võta ju surmgi sealt, kust midagi võtta pole! Koguni kõrgkoolides võtab maad inimeste mentaliteet, kes avardavad oma silmaringi tabloidide ja seltskonnaajakirjanduse toel. Kunagi ütles saksa lavastaja Peter Kupke, kelle assistendina mul oli õnn töötada: kehval režissööril ei ole suuremat õudust kui andekas näitleja — too teeb tema armetud ideed halastamatult nähtavaks. Armutult paljastab ka üldine kirjaoskus meil nappiva lugemuse. Arvuti laotab arvaja harimatuse külmalt letti. Seda nimetatakse demokraatiaks ja sõnavabaduseks. Küllap õigusega! Lugemisaasta sõnum ei peaks olema: „Lugege ükskõik mida, kasvõi rämpsu!“ Sõnast „lugemisaasta“ ei peaks välja lugema sõna „saasta“. Lugemisaasta sõnum peaks olema: Ad fontes! Allikate juurde! Lugeda olulist. Just harivat lugemist on vaja õhutada, mitte ajaviitelist — ja mitte kehva ainult patriotismist, kuna see pärineb eesti autorilt. Lugemisaasta tulemusel peaks arenema Eesti inimese (ka venekeelse!) võime intelligentselt vestelda olulistest asjadest. Mitte okulaarset lühinägelikkust ei tohiks suurendada lugemisaasta, vaid intelligentset läbinägelikkust! Üks meie erudiitidest, Villem Alttoa või Ott Ojamaa, väitis kunagi, et haritud inimene loeb päevas kaks tundi ilukirjandust. Need kaks tundi on igaühel igas päevas olemas. Tühja-tähja asemel võiks neid sisustada vaimu- ja hingeharidus. Lugemus on jälg. Loetud raamatud ei tohiks kaduda kohe nagu kivid kaevu. Non scholae, sed vitae discimus — me ei õpi mitte koolitunnistuse, vaid elus toimetuleku eesmärgil. Milleks me muidu tõlgime ja loeme tarku raamatuid, kui me ei suuda nendest õppida oma elu paremini korraldama? Haritud ühiskond on midagi enamat kui e-riik. Euroopa kultuuripealinn olgu midagi enamat kui turistilõbustus. Lugemisaasta on sellele tõepoolest kõige kohasem ettevalmistus ja kõige väärikam sissejuhatus.008000


RENAULT TRAFIC L2 H1 ENERGY 1.6 DCI 88 kW -15, müük, kuulutus 81491414 - Kuldne Börs RENAULT TRAFIC L2 H1 ENERGY 1.6 DCI 88 kW -15 ID: 81491414, muudetud 12:10 26.01.2018 kaubik, valge, odomeetri näit 69503, diisel, 6 käiku manuaal, 3 kohta, toodetud 05.2015, hooldusraamat, puldiga kesklukk, ABS pidurid, 2x turvapadjad, immobilaiser, lisastopptuli, stabiilsuskontroll, pidurdusjõukontroll, veojõukontroll, udutuled, tulede korrektor, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, elektriaknad, tagaklaasi soojendus, püsikiirusehoidja, tekstiilsisu, stereo, käed vabad süsteem, käetugi (ees), toodud Saksamaalt päevasõidutulede automaatne lülitus, kliimaseade konditsioneer, Start/Stop süsteem, parkimisandurid, sõidukitega tutvumiseks palume eelnevalt helistada. www.auto24.ee/2700837


Nunnakloostrist loodetakse turistimagnetit(14) Eesti Regionaalse ja Kohaliku Arengu Sihtasutus (ERKAS) korraldab reedel seoses Ööriku külla rajatava nunnakloostriga Orissaares teabepäeva.Tartu ERKAS OÜ tegevdirektori asetäitja Sirje Simmo ütles, et taolise objekti rajamise ettevalmistusprotsessi on alati viisakas kaasata piirkonna elanikke ning teabepäev on osa elanike informeerimisest ja kaasamisest, kirjutas Oma Saar. Teabepäev viiakse läbi Eesti apostlik-õigeusu kiriku koostatud projekti “Reisisihi — Ööriku nunnaklooster — arengu kavandamine” raames, mille rahastamise Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus hiljuti heaks kiitis. Toetuse abiga koostatakse kloostri arengukontseptsioon ja tasuvus-teostatavuse analüüs. Orissaare vallavanema Raimu Aardami kinnitusel suhtub vald ja kohalik rahvas nunnakloostri rajamisse väga positiivselt. “Loodame, et üks väga tagasihoidlik ja võib-olla ka pisut metsatagune kant saab sellega elujõudu juurde,” rääkis vallavanem, kelle sõnul loob klooster võimaluse meelitada piirkonda turiste ja seeläbi piirkonda elavdada. Lisaks saab remonditud praegu kehvas ehituslikus seisus olev Ööriku kirik. Aardam ütles, et kloostri asukad on usutavasti vaoshoitud ja väga haritud inimesed, kes oma hariduse ja teistsuguse maailmanägemise kaudu võivad rikastada kogu Saaremaad. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190137


source: fineweb

text: Roger I |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Roger I (u 1031...1040 – 22. juuni 1101), hüüdnimed Bosso ja Suur krahv, oli normanni soost Sitsiilia krahv aastatel 1071 kuni 1101. Ta oli juht, kes saatis moslemid Lõuna-Itaaliast välja, mida tervitasid põlised kristlased. Roger I oli ka viimane normannide suur juht, kes Lõuna-Itaaliat valitses. Calabria ja Sitsiilia vallutamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Roger oli Tancrède de Hauteville'i noorim poeg tema teise naise Frédésende'iga. Roger saabus Lõuna-Itaaliasse varsti pärast aastat 1055. Alguses elas Roger nagu bandiit oma lossis Scaleas, Policastro lahe ääres. Ta jagas Calabria vallutust Robertiga, ja 1062. aasta lepinguga tegid vennad vallutatu jagamisel näiliselt mingi "ühisomandi", mille järgi kumbki sai poole igast lossist ja linnast Calabrias. Robert otsustas nüüd kasutada Rogeri tarkust Sitsiilia nõrgestamisel, kus asus moslemite kõrval arvukalt kreeka kristlasi, kes olid araabia vürstide alamad, kellel oli kõik peale sõltumatuse Tunise sultanist. Mais 1061 lahkusid vennad Reggiost ja vallutusid Messina. Pärast Palermo võtmist jaanuaris 1072 kuulutas Robert Guiscard isandana Rogeri Sitsiilia krahviks, kuid jättis endale Palermo, pool Messinat ja kirdepiirkonna (Val Demone). Kuid alles aastast 1085 oli Roger võimeline süstemaatilist vallutust ette võtma. Märtsis 1086 alistus Sürakuusa ja kui veebruaris 1091 alistus Noto, oli vallutus lõpetatud. Enamus Roberti edust tuli Rogeri toetuse tõttu. Sarnaselt, kui Hauteville'ide juhtimine läks Rogerile, toetas ta oma vennapoega hertsog Rogerit Antiookia Bohémondi, Capua Lando ja teiste mässajate vastu. Vastutasuks abi eest Bohémondi ja mässajate vastu loovutas hertsog oma osa Calabria lossidest aastal 1085 oma onule, ja aastal 1091 loovutas ta oma pärandi Palermos. Rogeri valitsemine Sitsiilias oli palju absolutistlikum kui Robert Guiscardi valitsemine Itaalias. 1072. ja 1092. aasta läänistamistel ei loodud suuri jagamatuid lääne, nii et normanni, prantsuse ja itaalia vasallid võlgnesid kõik oma tulu krahvile. Seejärel ei häirinud Rogerit ükski feodaalmäss. Malta vallutamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Aastal 1091 purjetas Roger laevastikuga Maltat vallutama, et vältida rünnakut Põhja-Aafrikast. Tema laev jõudis saareni enne teisi. Randumisel kohtasid normannid väheseid kaitsjaid, kes taandusid, ja järgmisel päeval marssis Roger pealinna Mdinasse. Tingimusi arutati kohaliku kaadiga. Lepiti kokku, et saared saavad krahvi maksualusteks ja et kaadi jätkab saarte administreerimist. Lepinguga vabastati paljud kreeka ja teised kristlastest vangid. Sitsiilia valitsemine[muuda | redigeeri lähteteksti] Poliitilise ülemvõimu kõrval sai krahv ka kirikliku ülemvõimu saarel. Paavst toetas vürsti, kes oli Sitsiilia kreeklastelt ja moslemitelt tagasi võtnud, ning tegi aastal 1098 Rogerist ja tema pärijatest saare apostelliku legaadi. Roger asutas uued ladina piiskopkonnad Sürakuusas, Girgentis ja mujal, nimetades piiskoppe ise, pöörates samas Palermo peapiiskopkonna katoliiklikuks. Ta harrastas üldist sallivust araablaste ja kreeklaste suhtes. Linnades säilitasid moslemid oma mošeed, kaadid ja kauplemisvabaduse; maal said neist siiski pärisorjad. Rogeri jalaväelaste põhiosa olid moslemid. Siiski hakkas ladina element valdavaks muutuma, kui langobardid ja teised itaallased vallutajate kiiluvees saarele tulid, ja Sitsiilia vallutamine osutus otsustavaks moslemite võimu pidevas kahanemises Vahemere lääneosas sel ajal. Perekond[muuda | redigeeri lähteteksti] Rogeri vanim poeg oli vallaslaps Jourdain, kes suri enne teda. Tema teine poeg Goffredo võis olla vallaslaps, aga võis olla ka tema esimese või teise naise poeg. Igal juhul oli ta pidalitõbine võimaluseta pärida. Rogeri esimene abielu sõlmiti aastal 1061 Judith d'Évreux'ga. Judith suri aastal 1076, leinama jäid tütred: - tütar - Mathilde de Hauteville (1062 – enne 1094) - Adelise (suri aastal 1096) - Emma (suri aastal 1120) Aastal 1077 abiellus Roger teist korda, Eremburge de Mortainiga. Nende lapsed olid: - Mauger, Troina krahv - Mathilde - Murielle (suri aastal 1119) - Costanza - Felicia - Violante - Flandrina - Judith (suri aastal 1136) Rogeri kolmas ja viimane naine oli Adelasia del Vasto. Nad abiellusid aastal 1087. Nende lapsed olid: |Eelnev: --- |Sitsiilia krahv 1071–1101 |Järgnev: Simon


source: wikipedia

text: Eesti keele grammatika on eesti keele grammatika. Eesti keel kuulub soome-ugri keelte läänemeresoome haru lõunarühma. Eesti keele lähemad sugulaskeeled on vadja ja liivi keel (kui võru keelt pidada eesti keele murdeks). Eesti keele kirjutamiseks kasutatakse ladina tähestikul põhinevat eesti tähestikku. Erinevalt paljudest teistest keeltest puudub eesti keeles grammatiline sugu. Käänded Eesti keeles on 14 käänet (sõna auto iga kääne ainsuses ja mitmuses): Mõnikord loetakse 15. käändeks viisiütlevat (näide: purjuspäi, paljajalu, kinnisilmi) käänet. Eesti keeles puudub akusatiiv ehk sihitav kääne, selle asemel kasutatakse nimetavat, omastavat või osastavat käänet. Mõnedel omasõnadel on võimalik moodustada sisseütleva käände lühivormi, nt keresse ~ kerre. Rõhk Eesti omasõnadel ja eestipärastel laen- ning võõrsõnadel on põhirõhk esimesel silbil. Võõrapärastel võõr- ja laensõnadel vastab rõhk reeglina lähtekeelse sõna rõhule. Välde Lihthääliku välde Vältus on hääliku hääldamise suhteline kestus. Eesti keeles on enamikul häälikuist kolm väldet — I, II ja III ehk lühike, pikk ja ülipikk. Välte märkimist kirjas iseloomustab järgmine tabel: Erand. Mõnes ühesilbilises sõnas märgitakse pikk või ülipikk häälik ühe tähega: ma, sa, ta, me, te, nad; mul, sul, tal; mus, sus, tas jne; kel, sel, mil, tol, kes, kus, mis jne; et, ja, ka, ju; oh, ah, jah, noh, säh, kah, aitäh, tohoh jne. Märkus. Väljatöötamisel on uus häälikuortograafia teooria, mille põhisisuks on see, et häälikul on kaks pikkust: lühike ja pikk. Sõnavälde ja astmevaheldus Sõnavälte ja astmevahelduse tundmine on aluseks käänamisele ja pööramisele. Sõna sisehäälikud Sõna sisehäälikuteks on häälikud alates pearõhulise silbi esimesest vokaalist kuni järgmise silbi esimese vokaalini (viimane välja arvatud). Eesti keeles on pearõhk tavaliselt esimesel silbil, võõrsõnades võib rõhk langeda ka järgsilbile. Sisehäälikute hulka ei arvestata käände- ning pöördelõppe ja liite -gi, -ki häälikuid. Sõnavälde Sõna välde oleneb sõna sisehäälikute vältest: Sõna on I vältes, kui kõik tema sisehäälikud on I vältes, st kui sisehäälikuteks on lühike vokaal ja sellele järgnev konsonant. (vilu, sadama) Sõna on II vältes, kui sisehäälikute hulgas on mõni häälik või häälikuühend II vältes, kuid ükski pole III vältes. (lipud, sõbrad) Sõna on III vältes, kui sisehäälikute hulgas on mõni häälik või häälikuühend on III vältes või kui sõna on ühesilbiline. (lippude, sõpru) Astmevaheldus Astmevahelduseks nimetatakse sõna sisehäälikute muutumist käänamisel ja pööramisel. (lipp – lipu, luba – loa; sadama – sajab). Astmevaheldus jaguneb välte- ja laadivahelduseks. Vältevahelduse korral muutub sõna sisehäälikute välde (II välde vaheldub III-ga). II-vältelist vormi loetakse nõrgaks, III-vältelist aga tugevaks astmeks: karp (1silbiline => III välde, tugev aste) – karbi (II v, nõrk aste). Laadivahelduse korral mõni sisehäälik kaob või muutub teiseks häälikuks – häälikud g, b, d, s ning k ja t ühendites sk, hk ja ht kaovad või asenduvad mõne teise häälikuga. Vorm, kus vaadeldav häälik ehk laadivaheldusele alluv häälik on olemas, on tugevas astmes. Vorm, kus laadivahelduslik häälik puudub või on asendunud mõne muu häälikuga, on nõrgas astmes, sõltumata sõna vältest: lugu (g on, tugev aste) – loo (g puudub, nõrk aste) Astmevahelduse määramisel võrreldakse käändsõna ainsuse nimetavat, omastavat ning vajadusel ka osastavat käänet, tegusõnadel kindla kõneviisi oleviku 1. pööret ja da-tegevusnime. Astmevahelduseks ei loeta: konsonandi pikenemist ainsuse sisseütlevas ja da-tegevusnimes (pesa – pessa, tulema – tulla) n-i ja s-i vaheldust liites -ne (teine – teise, puine – puise) välte muutumist d-lõpulises ainsuse osastavas (tuld, merd, und) täishääliku väljalangemist numbertüüpi sõnades (number – numbri, vanker – vankri) Kui sõna käänamisel või pööramisel sisehäälikud ei muutu, on sõna astmevahelduseta. Silbitamine Üksik kaashäälik täishäälikute vahel kuulub järgmisesse silpi: ka-la, tu-ba, mi-da-gi; viimane kaashäälik kaashäälikuühendist kuulub järgmisesse silpi: kur-vad, mürts-ti; pikk või ülipikk täishäälik või diftong kuulub tavaliselt ühte silpi: suu-bu-ma, toe; kui kahe vokaali vahelt läheb sõnatüve piir, siis kuuluvad nad eri silpidesse: a-va-us (-us on tuletusliide); kolmest järjestikusest täishäälikust kuulub viimane teise silpi: põu-a-ne, kau-a; liitsõnades silbitatakse iga sõnaosa eraldi: liit-sõ-na, va-na-e-ma; võõrsõnu silbitatakse tavaliselt nagu eesti omasõnu: bar-rel, muu-se-um, o-aas liitvõõrsõnu võib silbitada kas: nagu liitsõnu: fo-to-graaf; nagu lihtsõnu: fo-tog-raaf; võõrsõnaliited on soovitatav liigendada eraldi silbina: sub-troo-pi-ka, mo-no-gramm Võõrsõnad Võõrsõnal on vähemalt üks järgmistest tunnustest: g, b, d sõna algul häälikud f, š, z, ž pearõhk järgsilbil (semester, grammatika) pikad täishäälikud järgsilbis (akadeemia, idee) o järgsilbis (foto, neutron) eesti keeles tavatud häälikuühendid (sfäär, anekdoot, röntgen) Sõnaliigid Muutumisviisi järgi jaotatakse sõnad muutuvaiks ja muutumatuiks. Muutuvad sõnad jagunevad omakorda käänd- ja pöördsõnadeks. Käändsõnad ehk noomenid muutuvad 14 käändes ja kahes arvus (ainsus ning mitmus). Pöördsõnad ehk verbid pöörduvad kolmes isikus, kahes arvus, kahes ajas, neljas kõneviisis, kahes tegumoes ja kahes kõneliigis. Muutumatud sõnad ei pöördu ega käändu või käänduvad ainult osaliselt. Käändsõnad Tähenduse põhjal jaotatakse käändsõnu järgmiselt: nimisõnad ehk substantiivid – olendite, esemete või nähtuste nimetused. Nimisõnad jagunevad päris- ja üldnimedeks. Üldnimi on olendite, nähtuste või esemete liigi ühine nimetus; pärisnimi on üheainsa olendi, nähtuse või eseme nimi. omadussõnad ehk adjektiivid – märgivad olendite, nähtuste ja esemete omadusi arvsõnad ehk numeraalid – väljendavad olendite, nähtuste või esemete arvu ja järjekorda. Numeraalid jagunevad omakorda põhi- (märgivad arvu või hulka) ning järgarvsõnadeks (väljendavad järjekorda). asesõnad ehk pronoomenid – asendavad nimi-, omadus- ning arvsõnu Pöördsõnad Pöördsõnu võib tähenduse poolest lugeda tegusõnadeks. Tegusõnal on käändelised ja pöördelised vormid (saadakse verbi pööramisel). Tegusõna pöördelistel vormidel on: kolm pööret ainsuses (ma loen, sa loed, ta loeb) ja kolm pööret mitmuses (me loeme, te loete, nad loevad) kaks aega – 1) olevik (loen, loetakse); 2) minevik. Minevik jaguneb lihtminevikuks (lugesin, loeti), täisminevikuks (olen lugenud, on loetud), ja enneminevikuks (olin lugenud, oli loetud). neli kõneviisi – 1) kindel (loevad, luges, loetakse, oli loetud), 2) tingiv (ma loeksin e ma loeks, ta oleks lugenud, loetaks), 3) käskiv (loe, ära loe, lugegu, loetagu), 4) kaudne (lugevat, olevat lugenud) kaks tegumoodi – 1) isikuline (ma loen, ma olin lugenud, ta lugegu, lugegem), 2) umbisikuline (loeti, loetavat, loetagu) kaks kõnet (kõneliiki) – 1) jaatav (ma loen, nad lugesid, loetagu), 2) eitav (ma ei loe, ta ärgu lugegu, ärgu loetagu) Tegusõna käändelised vormid väljendavad üldist tegevust, kuid ei väljenda kõneviisi, isikut ja arvu. Käändelisse vormi kuuluvad: ma- ja da-tegevusnimi (infinitiivid), v- ja tav-kesksõna (oleviku kesksõnad), nud- ja tud-kesksõna (mineviku kesksõnad) – lugema, lugeda, lugev, loetav, lugenud, loetud. Muutumatud sõnad Muutumatud sõnad jagunevad määr-, kaas-, side- ja hüüdsõnadeks. Määrsõna väljendab aega, kohta, teoviisi, hulka jms. või annavad sõnale või lausele tähendusvarjundi (Loen sinu artikli läbi.) Määrsõnad jagunevad koha-, aja-, viisi-, hulga- ja mõõdu-, määra- ning seisundimäärsõnadeks Kaassõna kuulub nimisõna juurde ning vastab sellega koos ühele ja samale küsimusele. Asendi järgi põhisõna suhtes liigitatakse kaassõnu eessõnadeks (prepositsioonid) ning tagasõnadeks (postpositsioonid). (Mööda teed sõitsid autod.) Sidesõnad (konjunktsioonid) ühendavad sõnu või lauseid. (Ilm oli selge, kuid külm.) Hüüdsõnad väljendavad hüüdeid, häälitsusi jms. (Sulpsti! oli ta vee all.) Vaata ka Eesti keele ajalugu Eesti keele käändkonnad, käändkond, käändkonnad Eesti keele ortograafia Eesti keele seletav sõnaraamat ehk EKSS Eesti Keele Sihtasutus Eesti keele uurimine Eesti kirjakeele norm Eesti õigekeelsussõnaraamat ehk ÕS Välislingid Eesti Keele Instituudi koduleht Eesti keele käsiraamatu veebiversioon Grammatika ...


VIDEO: Tormi tõttu Sydney sadamasse pääsu ootama pidanud kruiisilaeval veedeti kaks päeva oksendades(20) Kruiisilaeva Carnival Spirit reisijad said pärast kaht kohutavat ööd taas kuivale maale. Austraalia Uus-Lõuna-Walesi osariigi rannikut räsinud ränk torm ei lasknud laeval Sydney sadamasse siseneda. Laev, mille pardal oli 2500 reisijat ja 1500 meeskonnaliiget, sildus lõpuks kohaliku aja järgi kell 10.30 kolmapäeva hommikul, vahendab Daily Mail. Paljud reisijad kannatasid hiiglasliku lainetuse tõttu merehaiguse käes. Reisijad pidid Carnival Spiritilt maale saama juba teisipäeval, kuid Sydneys möllanud torm ei lasknud alusel sadamasse siseneda. Taldrikud ja tassid laeva siseruumides lendasid teadetekohaselt kõik puruks. Lisaks sellele tuli katkistest akendest ja ustest sisse suurel hulgal vett. „Ühel hetkel vaatasin ma aknast välja ja laine paiskus üles vastu klaasi. Ma läksin hirmu täis ja tõmbasin kardinad ette. Ma ei suutnud seda välja kannatada,“ rääkis Athanasia Georgoudakis Sydney Morning Heraldile. „See on viimane [kruiis]. Kui ma tahan puhkama minna, lähen ma lennukiga. Ma ei lähe enam kunagi ühelegi kruiisile.“ Meeskond palus pardal rahu säilitada, öeldes, et laev on ehitatud tormile vastupidavaks. „Eile õhtul kell 19.30 tabas laeva suur laine, mis rebis ühe ukse küljest, mille tõttu ujutas suur hulk vett kogu teki üle,“ rääkis reisija Kurt Foster Daily Telegraphile. „Veel praegu, kui me räägime, laev kriuksub ja oigab. Üks meeskonnaliige on töötanud siin kümme aastat ja ta arvab, et see on kõige karmim, mida ta näinud on.“ Carnival Spirit oli naasmas 12-ööliselt kruiisilt Uus-Kaledooniasse, Vanuatule ja Fidžile, kui selle peatasid hiiglaslikud lained, mis hakkasid laeva räsima esmaspäeva õhtul ja tekitasid ka veidi kahju. Avamerel mõõdeti laine kõrguseks kuni 11 meetrit. Hea lugeja! Kui sina või mõni su tuttav viibib Sydneys, jaga pilte ja kirjeldusi aadressil rahvahaal@delfi.ee See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71299731


text: Lauri Liiv (sündinud 11. veebruaril 1977) on eesti laulja, näitleja ja ansambli Black Velvet solist. Lauri Liiv õppis Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, olles enne seda lapsepõlves laulnud 8 aastat Eesti Poistekooris. 1993/1994. aastal osales ta Eesti Televisiooni lauluvõistlusel "Laulukarussell", kus sai viienda koha, ja 1994/1995. aastal võistlusel "Kaks takti ette". Sai tuntuks ansambli Black Velvet solistina lauluga "17". On olnud ka ansambli Family üks soliste. Oli koos Hanna-Liina Võsaga 1997/1998. aasta "Laulukarusselli" saatejuht. Koos Katrin Viirpaluga oli ta Eesti Televisiooni noortesaate "Suve TV" saatejuht. 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus esitas ta koos Kaire Vilgatsiga Kalle Ermi kirjutatud dueti "Kristallid". 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus esitas ta Sven Lõhmuse laulu "Soolo" ja aastal 2000 samal võistlusel esitas ta koosseisus "White Satin" Sven Lõhmuse laulu "Church Of Love". Rolle Lun Tha ("Kuningas ja mina"; Muusikaliteater; 1998) Phaedra ("Linnupuur"; Muusikaliteater; 1999) Koukol ja Herbert ("Vampiiride tants"; Muusikaliteater; 2000) Audrey2 ("Väike õuduste pood"; Eesti Draamateater; 2001) Enjolras ja Combeferre ("Les Miserablés"; Muusikaliteater; 2001) Pinocchio ("Pinocchio"; Bel-Etage; 2002) "Evita" (Vanemuine 2003) John ("Miss Saigon"; Muusikaliteater 2002; 2003 aastal andis samas rollis külalisetendusi Saksamaal ja Luksemburgis) "Oliver!" (Muusikaliteater 2003) Radames ("Aida"; Vanemuine; 2003) John ("Miss Saigon"; Helsingi Linnateater 2004-2005) Anatoli Sergijevski ("Chess"; Vanemuine; 2006) Riff ("West Side Story"; Vanemuine; 2005) Munkustrap ("Cats"; Vanemuine; 2005) Annas ("Jesus Christ Superstar"; Vanemuine; 2004) Chuckie ("Tutvumiskuulutus"; Muusikaliteater; 2007) Collins ("Rent"; Georg Malvius productions; 2004) Woof ("Hair"; Euroopa turnee Saksamaal, Austrias, Luksemburgis, Itaalias, Taanis, Rootsis ja Šveitsis – Arena Theater und Festspiel 2005–2008) Feully ja Enjolras ("Les Miserablés"; Theater Neuschwanstein Saksamaal; 2007) Molina ("Ämbliknaise suudlus"; Vanemuine; 2009–2011) "Evita" (Vanemuine 2009) Robertson Ay ("Mary Poppins"; Vanemuine 2011–2014) Enjolras ("Les Miserablés"; Tampere teater 2013–2014) Monsieur Firmin ("Ooperifantoom"; Vanemuine 2014–2018) Kenny Collins ("The Man Of The Moment"/"Miljonite lemmik" MTÜ Kell Kümme 2015-2016), draamaroll Siga Helmut ja Lumemees Karl ("Lotte unenäomaailmas"; Vanemuine 2015-2018) Wabash ("Armunud Shakespeare"; Eesti Draamateater 2016-2017), draamaroll Monsieur Thenardiér ("Les Miserablés"; Vanemuine 2017-...) Beadle Bamford ("Sweeney Todd"; Vanemuine 2018-2021) Cogsworth ("Kaunitar ja koletis"; Vanemuine 2018-2020) Monsieur Firmin ("Ooperifantoom"; Vanemuine 2020) Oskar, Onu jt. ("Johnny"; Tartu Lauluväljak 2021) Georg Schneider ("Uus peatükk; Vana Baskini Teater 2022-... ), draamaroll Mutt Joonatan ja Karu Mati ("Lotte ja vana õunapuu saladus"; Ekspress Meedia produktsioon Saku Suurhallis 2022) Burnside ( "Lightyear"; Disney/Pixar animatsioon 2022), eestikeelne dublaaž Mauno ("Aaabitsa kukk"; Vana Baskini Teater 2022-...), draamaroll Muud osatäitmised Lauri Liiv mängis aastatel 2013–2014 Unot TV3 telesarjas "Kartulid ja apelsinid". 2015. aastal osales ta briti koguperekomoöödia "Paddingtoni seiklused" eesti keelde dubleerimisel, andes oma hääle peaosalisele, karupoeg Paddingtonile. Sama rolli dubleeris ta ka 2017. aastal tehtud järjes "Paddington 2". Ta on osalenud TV3 populaarses telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt" 3. hooajal, kus võitis kolmanda koha, ja Kuldsel hooajal, kus jäi lõppvõistlusel neljandaks. Ta on olnud korduvalt ka iga-aastase muusikaligala "Memory" solist ning osalenud muudes kontserdiprojektides, näiteks "Valge gospel", "Väike öömuusikal", "Olav Ehala laulud", "Kolm meest, naine ja kontsert"; "Unustamatu Mr.X - Georg Ots"; "Kolm meest, naine ja 90ndad" jpt. Lauri Liiv on välja andnud kaks albumit ansambliga Black Velvet ja ühe albumi ansambliga Family. Salvestanud koostöös Politseiorkestriga Arne Oidi lauludega plaadi "Kaks kuukiirt". Lauri Liiv tegutseb ka omanimelise Lauri Liiv Swing Band'i solistina. Bändi repertuaarist leiab Frank Sinatra ja Michael Bublé lugude paremiku. Aastal 2015 oli ta saatesarja "Detektiivimäng" saatejuht Kanal 2-s. On juhtinud ka telesaateid "Suve TV" (ETV) ja "Laulukarussell" (ETV) Aastal 2022 osales ansambliga Black Velvet konkursil "Eesti Laul 2022", kus saavutati Sven Lõhmuse lauluga "Sandra" 5 koht. Välislingid Intervjuu, foto Lauri Liiv "Hüljatute" lavastusest Lauri Liiv lavastusest "Miss Saigon" Foto ansambliga White Satin, 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor Lauri Liiv lavastusest "Linnupuur", foto Ajaleheartiklid Anu Mõistlik. «Aidat» vaatasid jaheda ilmaga tuhanded. Tartu Postimees, 9. juuni 2003 Berk Vaher. Juhhaidii-Aida. Tartu Postimees, 9. juuni 2003 Eesti lauljad Sündinud 1977


source: CulturaX

text: Puitlaastplaadid | tootja tarnija Taiwan hulgimüüja turustaja Me hulgimüük, tootmine ja tarnimine Puitlaastplaadid pärit Taiwan. Rikka eksport kogemusi, me mitte ainult enure meie tooted on kõrge kvaliteediga, kuid ka võib pakkuda konkurentsivõimelise hinnaga ja parimat teenindust. Mis edu meie tohutu kasv eksporditurgudel, nagu meie peamine tegevus, mida me ka nõuete täitmisel kohalikud edasimüüjad ja ettevõtte. Me ise suurepärane rühm insenere, kõrgtehnoloogia ja professionaalsed oskused, meie tooted on läbinud CE ja RoHS tunnustusi. Meie tooted on hästi valitud ja kontrollitud meie professionaalsed tehnikud enne müüki pandud, seega kvaliteetne. mudel - 11-01 1.Materjal:raud,messingist või roostevabast terasest 5.Suurusi ja disainilahendusi saab kohandada 6.Päritolu:Hiina Plaadi kruvi on omamoodi pärast kuumtöötlemist,sobib toodetele,elektriliste tööriistade paigaldust kasutatakse peamiselt puitplaadil,puitplaat ja teraslehe vaheline ühendus ja pingutus.Suurel määral,see võib asendada tavalise puukruvi kasutamist(puitkruvi ilma kuumtöötluseta).Võtab juhtpositsiooni samal ajal,puukruvid on majaka varda protsess,mitte ainult materjale,lõng teravam samal ajal.Roostevabast terasest puitlaastpoldid Keerulise jõu kasutamine on parem kui süsinikterasest puitlaastplaadi kruvi. Kogu kinnitussektoris,toode on sarnane kuiva seinakruviga, mis on sama oluline kui müük ja suured sordid,kasutatakse laialdaselt mööblitööstuses ja teistes tööstusharudes,kuid DIY turu kasutamine on endiselt väga piiratud.Hetkel,kodutarbija ostab sordi ehitusmaterjalide supermarketist,kasutatakse peamiselt paigaldusjuhendis,hinge,näiteks 3.5*16,jne.),koos kalatüübi laiendusega(näiteks 4*40),ja puidu kruvi asemel mööbli paigaldamiseks,kapid,jne. 999999999 http://schema.org/InStock USD 2020-12-31 https://www.bestsyntheticleather.com/et/chipboard-screws.html Puitlaastplaadid tootja ja Puitlaastplaadid tarnija ka tehase hulgimüüja turustaja - üle 32,266 ostjaid kogu maailmas bestsyntheticleather.com


10. Aastast 2000 kuni esimese kohustusperioodi alguseni omandatud tõendatud heitkoguste vähendamist võib kasutada panusena esimese kohustusperioodi kohustuste täitmisse.


Klambritega Piinamine (1090)


ARTIKLID » Tika-Tiku-Reinu... Kohe Saaremaa sissejuhatuses – selles mõttes, et lõunaservas – asuvat Tika talli kavatsesin vaatama minna juba kevadel. Oli üks märtsipäev, millest ka siin jutustasin – Kuressaares ja Orissaares lugejatega kohtumas käies avastasin Reinu ratsaklubi, kuhu otsustasin suvel oma tütre laagerdama viia, vaatasin Muhu jaanalindude ja Kivisoo Mihkli majapidamisega tõtt. Kuna Orissaares jätkus kohalike tädidega juttu kauemaks, jäi tookord Tika ja Kõljala tallides käimata. Nüüd käisin. Tika talliga, õigemini tema nimega, on juba eos seotud sada segadust. Esiteks on Saaremaal – hoopis keset platsi, mitte Väikese väina ääres – ka Tika-nimeline küla. Teiseks pistis mu tädipoja tütar Karoliina, keda koos oma tütrega Reinusse laagrisse viisin, särinal vaidlema, et Tika ei saa üldse Saaremaal olla, sest et Hiiumaal on. Segaduse põhjuski selge – Koit Tikk, kes alustas kärarikkalt jalgsiretke Kassarilt Alpidesse, figureeris nii palju meedias, et jäi preili Saatpalule pealinnagi meelde ära. Tüdrukud arutasid täiesti asjakohaselt, et isand Tiku rännakust, mille stardist nii palju räägiti, ei olnud hiljem enam midagi kuulda. Ma siis urisesin, et ju see avantüür vussi läks, sest et mind ei võetud kaasa. Öeldi, et eestikeelset reisikirja pole vaja, et ma pole nendega koos psühholoogilises treeninggrupis osalenud, et... Mis iganes need põhjused kõik olid, peaasi, et hobustel kõik hästi läks. Küllap sadulata teele läinud Tiku-härral ütles taguots üles, enne kui Guinness sai saavutatud. Millest muidu see vaikus. Näe, ikka olen morn, et kaasa ei saanud J Mis puutub Reinu ratsaklubisse, siis – nagu lubatud – hakkasin kohe kevadel seda tädipojale üles kiitma, et ta ka oma tütre sinna suvelaagrisse annaks. Karoliina käib trennis Veskimetsas, nii et midagi ehedat, helget, looduslikku ja ilusat kulub talle vägagi ära. Ma pole siiani kindel, et Tallinna laste võimalus ratsutada ja täiskasvanutegi võimalus otse pealinnas hobitada kaalub üles hobuste pidamise ainuüksi maneežis ja boksis. Katkiste meeltega hobused ei kaalu siiski midagi üles. Aga nii on. Ja on ka nii, et Karoliina vanemad teadsid Reinu ratsaklubist juba enne. Nad on nimelt mitu suve veetnud üsna seal lähedal mehe juures, kes omal ajal koos Saatpaluga VAT-teatris alustas. See “lähedal” ongi Reinu lähim naaber, kolme ja poole kilomeetri kaugusel. Nii väike sugulanna kui tema noorem vend olid seal looduskaitsealusel puisniidul juba ratsutamas käinud ning tibi kavatseski just ka augustis sinna kämpinguputkadesse – mida mulle meeldib nimetada püstkodadeks – elama kobida. Asjad on õhus. Ja head sõnumid õnneks levivad. Ja maailm on väike. Mul on Audru lähedal Soomral kenadel kaugnaabritest sõpradel Kati ja Mati Pirsil Pihlaka taluloomaaed. Siin jutustatud ka. Sinna on liike ja hooldatavate nägude hulka nii palju juurde tekkinud, et abilised käivad puure puhastamas ja platsi pühkimas. Üht neist tutvustas Pihlaka emand Uudekülli noore naisena. Tütretiba oli kah kaasas. Armas väike tagasihoidlik naisetükk ja nunnu laps, mis muud. Mis teha, et selle uue pere kasuks otsustades jättis paps kolm last nende emaga Saaremaale maha. Kui kõigile asjaosalistele otsa vaadata, on kõik kenad ja meeldivad inimesed, keda sa siin hukka mõistad või midagi, ehkki kõik mehed on teadagi nagunii sead. Anne lugu on selline, et Uudekas oli tema esimene jäägitu armastus, kelle kannul Toilast pärit tüdruk sinna Saaremaa kõige päramisse serva läks ja hobusekasvatuse kõrvalt ridamisi kolm komput lapstükki sünnitas. Kui issikene kolm aastat tagasi järgmisele ringile läks, ei osanud Anne autotki juhtida. Vedas lapsi hobusevankriga Kihelkonna kooli, suveti vabal pidamisel hobuseid, kes talvel kuue kilomeetri kaugusel endises noorloomade laudas külmavarjus, käis hooldamas jalgrattaga või ratsa. Et hobused jäid talle, siis mingit alimendivärki ei tulnud. Tuli hoopis kapitaalne remont – kõik mööblitükid, mis eksmeest meenutasid, lendasid Anne väikesest õdusast majast välja, ta meisterdas oma enese kätega punamustad riiulid, millest moodustunud sisekujundus jagab nutikalt ruumi ning on kaunilt õhuline ka. Jäi ellu, ehkki ei oska täpselt öeldagi, mille eest elab. Tänavu sai autojuhi load ja ostis auto. Küllap mõne hopsi müügist. Mis pole kõrvalseisja asi, nagu õigupoolest kogu see dramaatiline lugugi – ainult et nii äärmuslikud lood jäävad paratamatult silma ja meelde ja teised Saare naised tahaksid Annele anda mitte aasta, vaid sajandi naise tiitli. Kohe paari päeva pärast tuleb Anne juures kümnes Reinu kapp. Tema härra Eks aga... Ühesõnaga rändurit ei pea kinni keski ega miski ja sellega on sellel teemal lõpp. Tika talli teema aga edeneb üsna varsti pärast Väikese väina tammi vasakule pöörates Tornimäe taga. Tornimäel on kaunis ja vuntsitud asula muinasjutulise valge kirikuga. Sealt edasi tuleb veel mitmeid kilomeetreid ehedat Saare maastikku pidi maailma lõppu sõita, kuni teeviidad ja hobusekoplid õige koha kätte näitavad. Mõnikord tehakse mingi vastupandamatu jõu ajel nii, nagu ei ole ilus. Teise pere õue sõites aimad küll, et elumajast mööda, talli õuele sõita pole kena, aga jalg ei tõuse gaasipedaalilt. Sest kui täpselt ei tea, kuskohas oled, on autoaknast turvalisem piiluda – ja tallinurga juures paistab näiteks ka suur puu, mille varju imikuga auto jätta ja... Ühesõnaga ma ütlesin meile üllatunult vastu tulnud peremehele, et sain ise ka aru, et sõitsin liiga kaugele, aga siin me nüüd juba oleme ja nii ongi. Suur tume mees ei kostnud seepeale mitte mõhhigi. Hiljem kuulsin Saaremaa teistes tallides naiste käest, et Kalvar ongi vähese jutuga mees. Tal on tõsine tõrge võõrastega vestlemise vastu ja ka iseoma korraldatud võistlustel tervitussõnade ütlemise asjus. Nii et mingit isiklikku suhtumist ega eelarvamust selles sõnaahtruses otsida ega leida pole. Küllap me Kalvariga mõnevõrra sõnarohkema jutu peale saame, kui järgmisel suvel tüdrukud ka tema laagrisse viime. Olin küll juba enne plikside andmist Anne hoolde täiesti kindel, et lastel on seal mega olemine, ent samas olen veendunud ka, et väikesele inimesele tuleb kasuks variantide paljusus. Ka Kalvar ütles, et erinevate treenerite, hobuste, lähenemiste, maastike, stiilide proovimine õpetab last kõige rohkem ja paremini. Vaatamata sellele, et mu vanem tütar on juba aastaid järjest ja aina Timmo tallide laagris käinud – seal on juba oma beibe-punt, mille taaskohtumised koolivaheaegadel on kohati ratsutamisest tähtsamadki – kavatsen nooremal (tõenäoliselt ikka koos pealinna sugulas-preiliga) lasta järgmisel suvel end proovida ka Tika talli laagris. Sisetunne oli selline õige. Seal Väikese väina ääres on kaks L-tähena paiknevat talli. Vasakpoolses elavad eesti omatõulised, parempoolses niinimetatud suured hobused. Selge, et suvel pole kedagi peale täkkude tallis sees. Tõsi, ponide tallis oli meie õuelevajumise päeval ka üks tõeline õnneseen. Mõni päev varem leidis Kalvar selle poni koplist, auk peas. Otsa ees just silmade kõrvade vahel nii kapitaalne auk, et selle kokku traageldamiseks tegi Tiit Siiboja 13 pistet – ja ütles (nagu ka Palladiumi tragöödia puhul): “Ei juhtu vaid selle hobusega, keda olemas ei ole.” Ei teagi, kuidas hull mulk hopsi silmevahele tekkis, aga õnneseen on ta igatahes, et nüüd boksis kosudes võib lasta oma ninaotsale musi anda. Ja tema naabrimehele, seoses liikumisvabadust piiravate paariselunditega kinni istuvale valgele täkule tuleb üldse teie anda. See täkk on erakordselt ilusa värvilahendusega – tähniline, sulatatud-hallide põskedega. Ja tema nime öeldes küsis Kalvar, kas ma olen ikka temast kuulnud. Anakee on võitnud suurema osa Pöide poni päevi (need on sealsamas), Reinu kappe ja üldse kõiki mõõduvõtmisi, kuhu ta meest tegema on viidud. Rosette on šefil rohkem kui boksi ülatalal pikkust ning kogu selle hopsi hoiak annab kaugele teada, kellega on au. Kuivõrd Saaremaa on igas mõttes riik riigis, on au kohaliku kuningaga, mis muud. Suurte hobuste tallis peremehetseval Odessol on peaaegu sama palju rosette. Sitikmust sillerdav värv on tal. Ja nimi, mis jääb ja ei jää sellepärast meelde, et on nagu tuntud sõna – ja ei ole nagu ka. Tartumaal ühel hobuinimese sünnipäeval kuulsin Tika talli kohta, et seal on fenomenaalne uus maneež. Ei täpsustatud, mis selle ehitamise juures nii geniaalne oli. Aga see selgus muide kohe maneeži – see on muide Saaremaa ainus! – sisse astudes. Lõhn. Sulnis. Ai, kui hõrk! Ühesõnaga maneeži põrand on kaetud ainulaadselt aromaatse mereliivaga. Ja suurus on tal meetri pealt samasugune, nagu Tallinnas Tondi maneežil. Kalvari sõnul pole mõtet kadakate taha suuremat, tribüünide ja kempsudega kolakat ehitada. Selline muhe töömaneež on täpselt paras. Tondi maneež tuletab mulle isiklikult – ilmselt kõigile, kes seal käinud – ühe esimese isiksusena meelde ponitüki Tuskliku, kes on kusagil Saaremaa kadakate vahel hobuste omal algatusel tehtud, kellega tema perenaine Hille Hanso iga päev sõitmas käib ja kes on Saaremaal Hille õe tagumiku all võistlustel rõõmustavalt tegija olnud. See õde omakorda elab üsna sealsamas – Väikese väina tammist kaks kilomeetrit edasi vasakut kätt. Nõnda et kõik siin ilmas on ikka tõepoolest omavahel seotud ja lähedane ja ristpistes. Oma suvelaagrid – kokku neli vahetust – ristpistavad Tika omad kokku täiesti oma jõududega. Lisaks Kalvari naisele tegeleb lastega, kes tulevad (nagu Reinusse ja Timmossegi) põhiliselt Tallinnast (ja maksavad J ) veel paar treenerit. Neist üks on legendaarsete Sõnajalgade tütar, kes on ise üsna sünnist saadik sadulas olnud. Laagrilapsed elavad pererahvaga koos härrastemajas ning Kalvar kinnitas paari silbi abil, et teda isiklikult selline säutsudega koos elamine hulluks ei aja. Hobuste nimel... Kogu Tika elukorraldus ongi ümber hobuste üles ehitatud. Aastaringselt käib nende juures trennis viisteist noort, kellest pooled on juba arvestatavad võistlejad. Ja et lapsed sinna kadakate taha erilisse maneeži kohale pääseksid, käib Kalvar ise neil Orissaares järel. Meie kokkulepe, et Brigita ja Karoliina järgmises juunis kohe suvevaheaega nende juures sadulas alustavad, sai esialgu suusõnaline. Helistame jaanuaris üle. Kusjuures e-kirjadega jamada pole mõtet. Kalvaril on samasugune sissehelistamisega gprs-süsteem, nagu mul eneselgi. Mis tähendab, et iga minut maksab. Nende levi ja tehniliste üksikasjade tõttu aga võib mõnikord meilte kättesaamine paar tundi väldata ja iga meili tükihind nii karm tulla, et rõõmu sellest kellelgi ei ole. Rõõmu oli aga – ja üliväga ohtrasti – sellest, et valisime Kihelkonna ja Veere vahel asuva Reinu ratsaklubi maadele sõitmiseks tavalise magistraali asemel ülemise rannamaantee. Suures osas kruusatee, mis kulgeb Orissaarest Mustjalasse-Panga pangale ja uude Tagalahe sadamasse. Tolmab üliütlemata hirmsasti. Aga selle eest möödub ehedatest majapidamistest, metsõunapuudest (kannavad sigahapusid visse, nagu arvata võibki), tuuleveskitest ja kahe kuni kümne kaupa peetavatest omamaistest igavärvilistest hobustest. Veidratest kohanimedest ka. Ja otse loomulikult kohtasime Leisis lastega lõunat süües Pärnu teatrist Kuressaare teatrit juhtima läinud Piret Rauki ning tema paremat kätt, “Ruudi” filmi autori ja papakonkursi võitjana tuntud Aarne Mägit, kellel oli sel suvel Maasis suvelavastus “Mereröövel vastu tahtmist” – Piretil ka Muhus Koguvas Smuuli-tükk. Sõime koos heeringat ja Aarne kutsus mu autotäie lastekarja korrale, et üht väikest mind tuleb hoida ja säästa. Ja tema tehtud pai on tegelikult üks mu selle suve suursündmusi, sest tite ja teiste lastega oma radadel räheldes – samal ajal kui seaduslik mees on üha purjetamas või ohvitseride koolis – muutub üks mehekäega tehtud pai absoluutselt suureks ja haruldaseks asjaks. Kui Panga pangalt tagasi (appi, kui õudne on ise patoloogiliselt kõrgusekartlikuna selle veere peal eriealise lastekarjaga olla, iseäranis meeleolukas on 4aastase jorsi jälgimine, kui endal on 2kuune tirts kadaka all tissi otsas) Saaremaa keskplatsi poole pöörasime, nägime Haamse-nimelises kohas tallilaadset moodustist, mis taas kord teeb au saarlaste kombineerimise võimele. Väike soojaku mõõtmetes, aga kenas kujunduses putka – ja ajas treeningplatsi kõrval asja ära küll. Kunagi peab sinna sisse ka vaatama. Veel mõne aja eest oleksin igasse nähtud-külastatud talli põigates ka ratsutama kibelenud, aga praegu on teised ajad. Piisab nägemisest, kuulamisest ja tunnetamisest. Ja mis sa, hing, oma raske kaasaskantava meiereiga ikka niiväga ratsutad. Kes seni tittegi hoiaks, kuni arutu emand ehk lihtsalt liikuv einelaud MacTiss oma tissburgereid hüpitades hobust painaks kümne lisakiloga, mis seni veel maha on võtmata. Pole ilus ei tite, hobuse ega tegelikult ka enda suhtes. Aega on. Loodetavasti. Mis puutub Reinu ratsaklubi laagrisse, siis sellest tuleb siia järgmine lugu. Nii palju ütlen, et plikad oleksid sinna jõudes otsekui koju jõudnud. Seadsid end Anne kätte näidatud kämpinguputkasse, mille kohta eelistan öelda püstkoda, hoogsalt sisse, said perenaiselt esimese ladusa ja enesestmõistetava kallistuse (see tähendab muide jube palju) – ja imestasid, mida eelmisel päeval peljanud ja pablanud olid. Minu keskmisel, 9aastasel tirtsul oli see elu esimene laager. Üsna ähmis ja elevil oli ta sinna minnes. Ja kui ma ära hakkasin sõitma, läks väikesel vapral korraks silm ka üsna vesiseks – ehkki puisniidu keskel vaikelavast talust enam kodusemat kohta ette ei saa kujutadagi. Erinevat värvi kanad ja eriealine lastekari õue peal möllamas. Kaks erilist tõugu lehma hooviservas. Selge, et silmavesi kadus hetkega – sest oli vaja maja ette põlispuude otsa seotud köisi-kiikesid pidi turnima lennata. Ja usutavasti oli selles elamises siiski ka mõni hobune. Ehkki ei varakevadel esmakordselt seal käies ega nüüd oma hipohuvilisi beibesid sinna tuues ma mitte ainsatki ei näinud J.


Pakkumised (2376) 1 826,67 €/m2 Tallinn, Nõmme linnaosa, Laagri, Veskitammi 11c. Soe ja päikseline korter Laagri keskuses! Tallinn, Kesklinna linnaosa, Pärnu mnt 48. Möbleeritud korter kesklinnas! Uus pakkumine! Tallinn, Kesklinna linnaosa, Uus Maailm, Pärnu mnt 68. Tasuta parkimine. Väga madalad kõrvalkulud! 1 625,30 €/m2 Maardu linn, Pirnipuu pst 121/2. UUED BOKSID TALLINNA LÄHEDAL! Maardu linn, Pirnipuu pst 125/2. KOLIMISEKS VALMIS! Viimsi vald, Haabneeme alevik, Tammepõllu tee 7. Uus 2-toaline üürikodu Haabneemes! 2 094,56 €/m2


text: Kokandus ehk kokakunst ehk kulinaaria on toidu valmistamisega seotud teadmistevaldkond ja tegevusharu. Kokanduse kohta kasutatakse mõnikord ka sõna "gastronoomia", mis tähendab eelkõige toiduainete ja toiduvalmistamise tundmist, kuid ka oskust valmistada peeni toite ja peente toitude harrastust. Elukutselist kokandusega tegelejat nimetatakse tavaliselt kokaks; gastronoomiks nimetatakse tavaliselt harrastajat. Kokandus hõlmab nii vajalikke teadmisi toiduainetest, toiduainete ettevalmistamise ja toiduvalmistamise meetoditest kui ka teadmisi hügieenist, toitumisteadusest ja -tavadest ning toiduvalmistamise käigus toidus toimuvatest keemilistest ja füüsikalistest protsessidest. Eri maade kokanduses kasutatakse väga erinevaid võtteid ja toiduaineid, ühe maa või rahva kokandustraditsiooni nimetatakse rahvusköögiks. Viimastel sajanditel on kujunenud välja ka rahvusköökideülesed kokandustraditsioonid nagu fusion ja molekulaargastronoomia. Kokandust õpetatakse nii kutseharidusena kui ka harrastajatele mõeldud kokanduskursustel. Elukutseliselt kokandusega tegelejalt nõutakse enamikus riikides kvalifikatsioonitunnistust. Suurem osa elukutselistest kokkadest töötab toitlustus- ja majutusettevõtetes (nn HoReCa-sektor – hotels, restaurants, catering). Eesti kutsekoolides on kokandus üks populaarsemaid erialasid, seda õpetatakse näiteks Tallinna Teeninduskoolis ja Tartu Rakenduslikus Kolledžis. Kokanduskursusi korraldab näiteks Tartu Rahvaülikool. Rahvusköögid Armeenia köök Balkani köök Eesti köök Filipiinide köök Gruusia köök Hiina köök India köök Itaalia köök Jaapani köök Kambodža köök Kreeka köök Kreooli köök Läti köök Lombardia köök Norra köök Prantsuse köök Rootsi köök Saksa köök Soome köök Taani köök Tšehhi köök Ukraina köök Ungari köök Vene köök Vietnami köök Toidu valmistamise meetodid Aurutamine - Blanšeerimine - Deglasseerimine - Flambeerimine - Fondüü - Fermenteerimine - Frittimine - Gratineerimine - Grillimine - Hakkimine - Hapendamine - Hautamine - Keetmine - Kokkukeetmine - Konserveerimine - Koorimine - Kupatamine - Külmutamine - Küpsetamine - Maitsestamine - Marineerimine - Passeerimine - Paneerimine - Pinnakääritamine - Pošeerimine - Praadimine - Põhjakääritamine - Püreestamine - Raklett - Röstimine - Vahustamine - vokkimine Toiduvalmistamise vahendid Ahjupann Elektripliit Gaasipliit - Grillvarras Kapsaraud - Kastrul - Kirn - Konserviavaja - Krokkpott - Kulp - Köögikaalud - Köögikombain - Kööginoad - Küpsetuskott - Küpsetuspaber - Küpsetusplaat Pann - Pott - Praeahi Salatikuivati - Samovar - Sausegur - Survekeedupott - Sõel Tainarull Vispel Teed Aromatiseeritud tee - Earl Grey - Gunpowder - Jasmiinitee - Lapsong Souchong - Mate - Oolong - Piparmünditee - Roheline tee - Sencha - Sinililletee -Tseiloni tee Lauakatmine Kauss - Samovar - Söögipulgad Maitseomadused Magusus Hapusus Soolasus Magedus Mõrusus Umami Vaata ka À la carte Eesti Kulinaaria Instituut Eesti Peakokkade Ühendus kiirtoit kokanduse mõistete loend kokaraamat kokk toitude ja toiduainete loend Uus Põhjala Toit Välitingimustes toiduvalmistamine Viited Kirjandus Helle Aso. "Kokandus". Maalehe Raamat 2001. "Inglise-eesti-inglise kokandussõnastik". Menu 2010. Tiit Kändler. "Köögifüüsika: Kokanduse kuuemõõtmeline maailm". Menu 2014. Kokandus de:Kochkunst en:Culinary art fr:Cuisine nl:Kookkunst


On teada, et tegemist oli ettevõtte Sandberg Reisid turismigrupi liikmega. Sandberg Reiside esindaja Kaarel Liivamäe ütles Delfile, et üks inimene reisiseltskonnast on hukkunud. "Osad inimesed on helikopteriga ära toodud Katmandusse ja teine pool grupist ootab järgmist helikopteri lendu, et nad sealt ära saaks." Liivamäe sõnul hoitakse reisijuhiga ühendust. Hukkunu on Eesti turist, kes sõitis 21. aprillil üheksaliikmelise Sandberg Reiside grupiga Nepali ning matkas Langtangi orus. "Eile, kui maavärin toimus, olid eestlased matkaraja peal, oli puhkepausi aeg. Tuli kive alla, maa sisse tekkisid rebendid ja lõhed, muda-rusulaviin tuli kõige lõpuks ja üks inimene selle tõttu hukkus," kirjeldas Liivamäe. Ta lisas, et puhkepausi ajal olid raja äärde istunud inimesed jagunenud laiali ning hukkunu sattus istuma kohapeale, mida kivi tabas. "Kõik teised eestlased jäid terveks, minuteada ei ole teistel ka vigastusi, ühte inimest tabas õnnetult kivi." Millal eestlased koju jõuavad, on Linnamäe sõnul raske öelda. "Reisijuht tegeleb piletite vahetusega ja pole täpselt teada, kas Katmandu lennujaam lende vastu võtab ja ära saadab. Loodetavasti on täna-homme tulemas uut infot ja inimesed jõuavad esimesel võimalusel koju," ütles ta. Välisministeeriumile on praeguseks teada 30 Eesti kodaniku viibimine Nepalis, 25 inimese kohta on saadud kinnitust, et nemad on looduskatastroofist pääsenud, nelja samuti Nepalis viibiva inimese kohta püütakse veel kinnitust saada. Välisministeeriui andmetel pole 27. aprilli seisuga nelja eestlasega veel ühendust saadud. Välisministeerium avaldab sügavat kaastunnet hukkunu lähedastele. Välisministeerium abistab lähedasi lahkunu põrmu kodumaale toimetamise küsimustes. Samuti antakse vajadusel abi teistele Eesti kodanikele Nepalist lahkumiseks. Kohapeal tegutseb aktiivselt Eesti aukonsul Nepalis Nava Raj Dahal, kes on muuhulgas kohtunud osade päästetud Eesti kodanikega. "Avaldan sügavat kaastunnet maavärinas hukkunud eesti kodaniku lähedastele ning kõigile, keda see looduskatastroof puudutab. Oleme mõtetes teiega," sõnas peaminister Taavi Rõivas. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 2000 inimese. Maavärina kese asus Nepali pealinnast Kathmandust 80 kilomeetrit loodes. Tihedalt asustatud Kathmandu orus elab ligi 2,5 miljonit inimest.


text: Gerhard von Scharnhorst |Artikkel vajab vormindamist vastavalt Vikipeedia vormistusreeglitele.| |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Sisukord Elulugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Seitsmeteistaastaselt asus Scharnhorst õppima Wilhelmsteini sõjakooli, mida juhatas krahv Schaumburg-Lippe krahv Wilhelm. Selle erudeeritud üliku uuenduslikult mõtlevas haridusasutuses pandi tugev vundamendi Scharnhorsti sõjalistele vaadetele ja tööharjumustele. Peale neljaaastast õppimist sai Scharnhorst 1778. aastal kutse teenistusse asumiseks Hannoveris. Rügemendiülem, kindral Emmerich Otto August von Estorff (1722–1796), avastas üsna pea tema pedagoogilised anded ja määras Scharnhorsti rügemendi kooli Nordheimis. Kirjas kodustele väljendas Scharnhorst oma määramise üle suurt rõõmu ja rahuldust: Ma pean loenguid kuus tundi nädalas: kaks matemaatikast, kaks taktikast ja kaks inseneriteadusest.[1] 1783 sai ta uue määramise Hannoveri suurtükiväekooli. Suurtükiväelase eriala ei olnud prestiižikas ülikute seas, kuna nõudis õppimisvõimet, tööd ja annet. Sajandite jooksul oli aadlike seas juurdunud eelarvamus hariduse ja töötegemise kohta, seda peeti alandavaks tegevuseks[2]. Kuna suurtükiväelasi oli armeedes siiski vaja, said vaesemad aadlikud tänu sellele oma andekamatele lastele anda ohvitserihariduse. Peale Hannoveri saabumist asutas Scharnhorst sõjalise ajakirja, mis erinevate nimede all ilmus kuni aastani 1805. Kolme aastaga saavutas ta publitsisti ja pedagoogi kuulsuse. 1788 aitas Scharnhorst koostada ja trükkida raamatu Handbuch für Offiziere in den anwendbaren Teilen der Kriegswissenschaften (Sõjateaduse käsiraamat ohvitseridele). 1792 avaldas ta oma raamatu Militärisches Taschenbuch für den Gebrauch im Felde (Sõjapidamise käsiraamat kasutamiseks välitingimustes). Kaasaegsete sõnul oli see: ...oma aja kõige rohkem kasutust leidnud praktiline juhend[3] Scharnhorsti esimene sõjakäik[muuda | redigeeri lähteteksti] Esmakordselt rakendas Scharnhorst oma teadmisi sõjaväljal 1793. aastal Hollandis, kus ta edukalt teenis Yorki hertsogi (1763–1827) alluvuses. Ta osales Menini kaitsmisel 1794. aastal ja hilisemal garnisoniga piiramisrõngast väljamurdmisel. Varsti peale neid sündmusi edutati Scharnhorst majoriks ja pandi tööle Hannoveri kontingendi staabis. Peale Baseli rahu (5. märts 1795) naasis Scharnhorst Hannoveri. Nüüd juba neljakümneaastasena hakkas ta saadud lahingkogemusi analüüsima ja kokku võtma. Tema seisukohad ilmusid artiklite seerias, kõige tuntuimad neist olid, Vertheidigung der Stadt Menin (Menini linna kaitsmine; Hannover, 1803) ja Die Ursachen des Glücks der Franzosen im Revolutionskrieg (Prantslaste edu põhjused revolutsioonisõdades). Scharnhorst uskus, et prantslaste edu aluseks oli poliitilise ja sõjaliste tegevuste pidev koordineerimine.[4] Läbi nende artiklite jõudis Scharnhorst järeldusele muutuste vajadusest Hannoveri armees. Ta hakkas propageerima: paremat haridust ohvitseridele ja allohvitseridele, leitnandi auastmesse ülendamist läbi eksamite, nepotismi ja onupojapoliitika kaotamist, sõjalise kohtumõistmise parandamist, suurtükiväe ümberrelvastamist ja laiendamist, jalaväe taktika transformeerumist liinisüsteemilt erinevate rünnakkolonnide kombinatsiooniks. Vajadust moodustada alaline kindralstaap, vajadust jaotada armee diviisideks, kus on esindatud kõik relvaliigid, et tagada paindlik ja iseseisev operatiivtegutsemisvõime. Reaalse ja intensiivse väljaõppe korraldamist ning ajateenistuse sisseviimist palgasõdurite negatiivsete mõjude vähendamiseks armees.[5] Kahjuks lükkas Hannoveri kuurvürst kõik pakutud ideed tagasi. Preisi kuninga teenistuses[muuda | redigeeri lähteteksti] Selleks ajaks oli Scharnhorsti nimi saanud tuntuks juba mitmes riigis ja armees, ning mitmed riigid soovisid teda oma teenistusse värvata. 1801. aastal asus Scharnorst Preisi kuninga Friedrich Wilhelm III teenistusse, kes andis talle selle eest aadlitiitli, ooberstleitnandi auastme ja kaks korda suurema palga kui ta sai Hannoveris. Siinkohal tasub mainida, et Scharnhorst ei vahetanud oma teenistuskohta kerge südamega, läbirääkimised Preisi armeega liitumiseks kestsid enam kui kaks aastat. Berliinis sai Scharnhorst viisaka kuid külma vastuvõtu osaliseks. Uutele võitluskaaslaslastele paistis ta veidrikuna. Tema suur pea oli ettepoole kaldu, kui ta kohmakalt kõndis. Scharnhorsti kõnes puudus elegants, see oli madala kõlaga, pikaldane, kohati kõhklev, koos Hannoveri intonatsiooniga jäi see preislaste kõrvadele tihti arusaamatuks. Isegi paraadiplatsil ei hiilanud Scharnhorst oma füüsiliste võimete ja elegantsete kommetega, mis juba selleks ajaks olid Preisi sõdurite stiiliks välja kujunenud.[6] Ka Preisimaal tegi Scharnhorst kuningale ja kõrgematele ohvitseridele ettepaneku armeed reformida. Tema eesmärk oli preislaste struktuurid, varustus, operatiiv-ja taktikalised doktriinid tuua lähemale Prantsuse armee omadele. Ka siin lükati tema ettepanekud tagasi, kuid see ei vähendanud kuninga soosingut Scharnhorstile. Kuningale oli ta jätnud kustumatu mulje teades üksikasjaliselt üksuste struktuure ja nende relvastust. Friedrich Wilhelm pakkus Scharnhorstile tööd marginaalses ja hooletusse jäetud kõrgema sõjalise hariduse valdkonnas. Berliini Sõjaväe Instituut palkas Scharnhorsti omale õppejõuks. Selles koolis asutas ta ühingu Militärische Gesellschaft (Berliini Sõjaline Ühing). Läbi selle ühingu sai Scharnhorst vahetada ideid, propageerida oma tõekspidamisi ja analüüsida teist sõjalisi teooriaid. Ühingu liikmed kuulusid enamasti ühiskonna eliiti, nagu näiteks Preisi prints August Ferdinand, Mecklenburg-Strelizi hertsog Karl jne. Liikmeteks olid ka Scharnhorsti tudengid Carl von Clausewitz, Tiedemann, Johann Karl Braun, [8Georg Wilhelm von Hoffmann]], Rühle von Lilienstern ja teised. 1805. aastal kuulus ühingusse 187 liiget. Töö Berliini Sõjaväe Instituudis[muuda | redigeeri lähteteksti] Töö Berliini Sõjaväe Instituudis ja kuningas Friedrich Wilhelmi poolt antud tegevusvabadus andis võimaluse Scharnhorstil luua üle maa Preisi ohvitseride tarbeks standardiseeritud sõjalise hariduse süsteem. Scharnhorst veenis oma kolleege, et sõjaväelase elukutse pole lihtne amet, vaid eriala, mis vajab pidevat täiendamist ja uurimist. Kõrgema sõjalise hariduse omandamine nägi ette kolme aastat õppimist oktoobrist aprillini, ohvitserikraadi said vaid parimad. Scharnhorst mõistis, et kaine mõistus ja praktiline kogemus ei saa koos töötada kuni puuduvad standardiseeritud operatsiooni planeerimise protseduurid.[7] Nende sisseviimisel pidi Scharnhorst põhiprobleemina arvestama paljude kohalike rügemendiülemate vastuseisuga, kes ei mõistnud hariduse olulisust. Oponentide seisukohade ekslikkust näitab kasvõi fakt sellest, et 60% Berliini Sõjaväe Instituudi tudengitest, kes õppisid Scharnhorsti käe all, edutati hiljem kindrali auastmesse.[8] Järgmiseks Scharnhorsti saavutuseks sõjaväelase elukutse edendamisel võib nimetada temaatilise raamatukogu asutamist. Ta uskus, et sõjaline kirjandus pole mitte ainult taktikalised manuaalid, vaid ka ajalugu ja filosoofiat käsitlevad uuringud sõjast. Scharnhorst mõistis, et sõda ei saa vaadelda isoleeritult vaid tuleb käsitleda laiemas kontekstist.[9] Mobilisatsioon ja sõjaks ettevalmistamine tähistavad aastaid 1804 ja 1805. Kui sõda lõpuks 1806. aastal puhkes asus Scharnhorst staabiülemana Braunschweig-Wolfenbütteli hersogi teenistusse. Ta sai kergelt haavata Auerstadti lahingus (14. oktoober 1806) ja näitas üles kangelaslikkust taandumislahingutes. Läbikukkunud kampaania viimastel nädalatel liitus Scharnhorst Gerhard Leberecht von Blücheriga ja läks viimasega koos, peale Preisimaa kapituleerumist Ratekaus (7. November 1806) sõjavangi. Peale vabanemist vangide vahetamise läbi, mängist ta olulist rolli Vene keisri teenistusse astunud Preisi kindrali Anton Wilhelm von L'Estocqi korpuse juhtimises. Teenete eest Eylau lahingus (veebruar 1807), sai Scharnhorst Preisi kõrgeima sõjalise autasu Pour le Mérite. Ilmne oli, et Scharnhorstist oli saanud briljantne staabiohvitser. Läbi aeglaste ja vaevaliste sammude algas Jena lahingus (1806) purustatud pikkade traditsioonidega palgaarmee konverteerimine tõeliselt universaalseks rahvaarmeeks. Paar päeva peale Tilsiti rahu (juuli 1807) omistati Scharnhorstile kindralmajori auaste. Jena ja Auerstadti kaksiklahingu tulemused[muuda | redigeeri lähteteksti] Kaotused Jena ja Auerstadti all 1806 raputasid Preisi armees seni kehtinud põhimõtteid ja sõjalisi alustalasid tõsiselt ning andsid ajendi järelemõtlemiseks, analüüsiks ja reformideks. Paljudele riigiteenistujatele ja ohvitseridele tundus kaotus 1807. aasta suvel olevat märk muudatuste teostamiseks Preisimaal. Monarhistidele ei tundunud reformid ainukese võimalusena, kuid ellujäämiseks pidasid ka nemad siiski muutusi vajalikuks.[10] Scharnhorstist sai reformide läbiviimise komisjoni esimees, sinna kuulusid veel tema parimad õpilased Gneisenau, Grolman ja Boyen. Scharnhorstil oli vaba võimalus suhelda kuningas Friedrich Wilhelm III-ga, kes määras ta kindraladjutandiks. Vaatamata tema poliitilisele ja intellektuaalsele positsioonile sõltus reformide elluviimine siiski kuningast ning kõrgematest ohvitseridest. Sõjalise reorganiseerimise komisjoni alluvuses oli mitmeid komiteesid, kes tegelesid kindla probleemiga, nagu näiteks taktikaline doktriin, varustus ja muud probleemid. Komisjoni ülesandeks oli vastata 19-le küsimusele. Esimesed viis tegelesid ohvitseri korpuse probleemidega: uurisid nende käitumist möödunud sõjas, karistasid neid kes ei täitnud oma kohust, vaatasid kuidas parandada motivatsioonisüsteemi, suurendasid ohvitseride arvu. Järgmised neli küsimust tegelesid jalaväe ja ratsaväe reorganiseerimisega, nende ühendamisega diviisi ja korpuse struktuuridesse. Kolm küsimust pühendusid vormiriietele, nende praktilisusele ja kompaniiülemate vabastamisele majandusküsimustest. Üks küsimus tegeles liinijalaväe ja kergejalaväe koosluse parandamisega. Lisaks oli veel küsimusi, mis otsisid vastust kuidas värbamispoliitikat muuta, varustussüsteemi paindlikumaks muuta ja parandada väljaõpet. Kuuldused reformiplaanidest jõudsid ka preislasi ülestõusus kahtlustava Napoleoni kõrvu, mistõttu kuningal tuli korduvalt pakutud reforme kas edasi lükata või tühistada. 1809. aasta sõda Prantsusmaa ja Austria vahel tõi ennatlikke lootusi Preisi patriootide ridadesse. Napoleon keelas oma 26. septembri dekreediga 1810. aastal välismaalastel teenida Preisi armees ja seejärel sundis Preisi armeed oma liitlasena osalema 1811–1812 Vene-vastastel sõjakäikudel. Kuna see dekreet puudutas ka Scharnhorsti, lahkus viimane Berliinist. Preisi armeest eemal olles kirjutas ja andis trükki oma uurimistöö tulirelvadest: Über die Wirkung des Feuergewehrs (1813). Napoleoni taganemine Moskvast (1812) oli märguandeks uue Preisi rahvusliku armee relvile kutsumiseks. Kuningal oli nüüd taas mõjuvõim kõikide muudatuste elluviimiseks, Scharnhorst kutsuti tagasi kuninga peakorterisse. Viimane loobus kõrgest pakutud positsioonist ja asus teenistusse Blücheri staabiülemana. Scharnhorst oli oma teadmistega kuulus ka Venemaal, vürst Wittgenstein palus Blücherilt Scharnhorsti laenuks staabiülema ülesandeid täitma. Lützeni ehk Gross-Görscheni lahingus (2 mail 1813), said preislased lüüa, kuid see kaotus oli teistsugune. Napoleoni väed ei suutnud lahingust väljunud vastase üksuseid jälitada, seega polnud lüüasaamine täielik. Scharnhorst sai selles lahingus jalga haavata. Haav ei olnud tõsine kuid kurnas organismi tõsiselt. Taganemisel Dresdenisse tekkis põletik. Scharnhorsti suri 28. juunil 1813 Prahas, kuhu ta oli reisinud, et arutada Schwarzenbergi ja Radetzkyga Austria kaasamist relvastatud konflikti. Napilt enne surma omistati Sharnhorstile kindralleitandi auaste. Preisi kuningas lasi kindrali mälestuseks püstitada Berliini mälestussamba. Maailmasõdade päevil kandsid mitu Saksa laeva Scharnhorsti nime (soomusristleja Scharnhorst ja lahingulaev Scharnhorst), Dortmundis anti ühele tänavale tema nimi. Sharnhorsti reformide tulemused[muuda | redigeeri lähteteksti] Oma Hannoveris veedetud viimastel aastatel püüdis Scharnhorst veenda oma ülemaid alalise kindralstaabi loomise vajadusest. Frederiku valitsemisajal kasutati ohvitsere staabis rohkem nagu adjudante. Scharnhorst ́le oli selleks ajaks selgeks saanud efektiivse käsu- ja kontrollimehhanismi vajadus massiarmee juhtimiseks lahinguväljal: Järjest enam leian ma kinnitust sellele, et ilma hästi organiseeritud kindralstaabita ei saa igapäevaselt armeed hästi juhtida. Halvasti organiseeritud ja vähetreenitud armee hea kindralstaabi juhtimisel võib enam saavutada kui hästi drillitud armee kehva kindralstaabiga.[11] Scharnhorsti loodud Preisi kindralstaap oma haritud ohvitseridega oli heaks nõustajaks ülemjuhatajale assisteerides teda operatsioonide planeerimisel ja üksuste paigutamisel maastikule. Rahuajal oli kindralstaap hõivatud eelplaneerimisega võimalike stsenaariumide ennetamiseks. Siinkohal peab siiski märkima, et Scharnhorst ei olnud kindralstaabi institutsiooni looja, pigem oli ta selle süsteemi parendaja. Scharnhorst teeneks võib pidada staabiohvitseride valiku ja ettevalmistamise süsteemi loomist. See omakorda tõstis lahingute läbiviimise efektiivsust. Gerhard von Scharnhorsti loetakse üheks Berliini sõjaväeakadeemia rajajaks. Järgmiseks Scharnhorsti teeneks peetakse aadlike ohvitseriks saamise eesõiguse kaotamist. Vaatamata päritolule võisid kõik kvalifitseeritud subjektid kandideerida vabale positsioonile armees. Reformikomisjoni ettepanek kõlas järgmiselt: “ Nüüdsest peab ohvitseri auaste antama rahu ajal ainult läbi teadmiste kontrolli ja hariduse. Sõja ajal erandkorral ka läbi vapruse ja kiire tegutsemise. Seetõttu võib armees unustada tiitlid ja tuleb austada neid kes on kvalifitseerunud ametikohtadele. Armees on privileegid kadunud ja igaüks eranditult, sõltumata päritolust, omab võrdseid kohustusi ja vabadust.”[12] Armee reform nägi ette ka kehalise nuhtluse kaotamist. Scharnhorst ja tema pooldajad väärtustasid kõrgelt indiviidi moraalset väärikust. Nad mõistsid, et ei ole võimalik aule ja rahvuslikele tunnetele rõhku panna ajal mil sõdur elab kaprali piitsa hirmus. Reformijad deklareerisid, et kõik riigi elanikud on sündinud kodumaa kaitsjad ja soovitasid, et armee võiks koosneda tegevarmeest ning miilitsast. Mõlemas pooles peaksid teenima erinevate klasside esindajad. Tegevteenistusüksuste reakoosseis võiks olla komplekteeritud vabatahtlikest vaesema klassi esindajatest. Miilitsasse soovitati koondada need mehed, kes suutsid omale ise hankida relvastuse ja varustuse ning maksta oma väljaõppe eest. Ajateenistus, kui ühiskonda võrdsustav ja lihtrahvale ohvitseri auastemesse tõusu võimaldav vägi oli siiski aadlike jaoks veel liiga hirmutav ja kardetud.[13] Uuendused sisaldasid üksuste rahuaegsete struktuuride vastavusse viimisega nende kasutamisele lahingus ehk siis sõjaaja vajadustega. Lisaks anti komandöridele suurem operatsiooniline ja taktikaline tegutsemisvabadus. Reformijad soovitasid uusi rünnakuformatsioone jala-ja ratsaväe brigaadidele ning diviisidele. Scharnhorst isiklikult innustas ohvitsere olema väljaõppe läbiviijateks. 1810 aasta lõpus keelitas ta kuningat mitte viivitama kõikehõlmavate väljaõppe eeskirjade ja manuaalide väljaandmisega, et asendada nendega siiani eraldi väljaantud ebaefektiivsed üksikud väljaõppe käskkirjad. Tänu sellele initsiatiivile alustati uute suutüki-, jala- ja ratsaväe väljaõppeeeskirjade koostamist. Scharnhorsti edu põhjused Preisi armee reformimisel[muuda | redigeeri lähteteksti] Just peale Scharnhorsti sündi algas 18. sajandi veriseim konflikt, Seitsmeaastane Sõda (1755–1763), kuhu olid kaasatud kõik Euroopa suuremad riigid: Preisimaa, Hannover, Inglismaa vastamisi Austria, Prantsusmaa, Venemaa, Rootsi ja Saksimaaga. Hiljem tõmmati konflikti ka Portugal ja Hispaania, ning ka neutraalne Holland, keda rünnati asumaal Indias. Pikk sõda kurnas väikeseid monarhiaid ja viitas sellele, et tulevikus on võitudeks vaja rohkem ressursse ning muutusi juhtimises. Scarnhorst sai sõjalise alghariduse mehelt, kes oli Seitsmeaastases Sõjas osalenud ja nendest muudatuse vajadustest aru saanud. Kõige suuremad muudatuse Euroopasse saabusid siiski läbi Prantsuse revolutsiooni (1789–1799), kus absoluutne monarhia koos aristokraatide ja katoliku kiriku feodaalsete privileegidega kaotas võimu kodaniku õigustele ning vabariigile. Revolutsioonile järgnenud Napoleoni võimulepürgimine, mis tipnes monarhia taaskehtestamisega ning seejärel kaks uut riigipööret lõid tingimuse modernse Prantsusmaa tekkimisele. Revolutsiooni poolt toodud muutused põhjustasid meelepaha, aga samas ka inspireerisid uute eesmärkide ja väärtuste poole pürgijaid oma valgustatud ideaale levitama üle Euroopa. Valgustatud mõtlejad uskusid, et süstemaatilist analüüsi saab kasutada kõikides inimtegevuse valdkondades, alustades riigivalitsemisest lõpetades indiviidi ja ühiskonnaga. Scharnhorst oli kindlasti üks nendest valgustatud mõtlejatest, tema juhtimise all Berliini Sõjateaduste Ühing studeeris tähelepanelikult kõiki neid reforme mida Prantsuse revolutsioon kaasa tõi ja Napoleon läbi viis. Wilhelm Rüstow’i hinnangul organisatsiooni ja hilisema ajateenistuse kohapealt ütles: “ Preislased võtsid üle ja viisid ellu Prantsuse revolutsiooni põhimõtted isegi täpsemini kui prantslased ise.”[14] See viitab asjaolule, et Scharnhorst mõistis hästi vaba ühiskonna võimsat jõudu. Monarhid mõistsid samuti, et kui nad tahavad ellu jääda siis peavad mõnest privileegist loobuma. Hea näide sellest on kuningas Frederick III Williami otsus oma riiki reformida peale läbikukkumisi Jena ja Auerstadti all 1806. Järgnenud ümberkorraldused Preisimaal säilitasid kuningale trooni. Scharnhorsti iseloom oli kõvasti mõjutatud tema madalast päritolust. Prantsuse revolutsioon andis võimaluse ka lihtrahva seast tulnud inimestel saada kõrge auastmega ohvitserideks. Selline olukord pani kindlasti kõrgelt haritud ja intelligentse Scharnhorstile dilemma ette. Kuidas aktsepteerida endast rumalamaid ülemaid ja vastu panna kiusatusele liitumaks hoopis Prantsuse armeega. Arvatavasti mõjutas teda nendes küsimustes õpetaja krahv Lippe külvatud põhimõtted truudusest, kohusetundest ja aust. Siiski saatis teda kibestumus piiratud võimaluste pärast. Enne oma surma tütrele Julie ́le saadetud kirjas avaldas kindral oma tõelised ambitsioonid ja kahetsuse selle kohta, et tema tööd pole piisavalt tunnustatud: " Ma ei soovi maailmalt enam miskit. Seda millest ma tõeliselt unistan ta ei suuda mulle nagunii anda. Kui ma paranen jätkub kõik vanaviisi. On küll üks kindel ja hea ametikoht mille ma saan kui paranen, kuid see jätab mind ükskõikseks. Oleksin ülimalt õnnelik, kui mulle antaks ülemjuhataja amet. Usun, et saaksin selle tööga hakkama. Kuniks see on võimatu olen õnnetu...Kõik seitse auraha ja oma elu annaksin ühe päeva eest ülemjuhatajana"[15] Osad ajaloolased arvavad ekslikult, et Scarnhorst jagas oma õpilased kahte kategooriasse. Ühed kelledest saavad komandörid ja teised kes sobivad vaid kindralstaabi ohvitserideks. Oma kirjas Berliini Sõjalisele Ühingule rõhutas Scarnhorst siiski, et teenistus kindralstaabis on vaid üks osa professionaalse ohvitseri teenistusest.[16] Seega võib järeldada, et ta ei välistanud tulevaste komandöride teenimist kindralstaabis. Scharnhorst oli hea õpetaja ja meeskonnamängija, tal oli ambitsioone olla juht ning kui olukord lubas ta sai kamandamisega hästi hakkama. Tema juhiomadused olid vastavuses tänapäeva, 21 sajandi, mänedžerile. Välimuselt jäi Scharnhorstil puudu esinduslikkusest, ta ei paistnud paraadväljakul silma erilise enesekindluse ning šarmantsusega, tema kõnes oli puudu elegantsusest. Kõike neid puuduseid kompenseeris ta oma teadmiste ja iseloomuomadustega. Scharnhorsti iseloomustanud kannatlikkus ja sihikindlus on tänaseni iga juhi jaoks vajalikud olulised iseloomuomadused. Tänu sellele suutis ta ellu viia oma ettepanekud reformideks, tõsi küll mõningate reservatsioonidega, kuid siiski tasub imetleda tema sihikindlust ühtede ja samade ideede ning väärtuste propageerimisel läbi aastate. Ta suutis Frederick Williami meelt muuta ja otsustamisele sundida. Scharnhorst oli hea süsteemi ehitaja ja analüütik. Erinevate teemade arutamiseks kasutas ta järgmist meetodit: Sõjalise Ühingu liikmed kirjutasid esseesid teemadel nagu taktika, pioneeriasjandus, suurtükid, strateegiad, sõjaajalugu ja topograafia. Nende alusel viidi läbi arutelusid, esitati küsimusi ja otsiti vastuseid. See ei olnud ainuke meetod, igal Sõjalise Ühingu liikmel oli õigus tõstatada kindel teema läbi sedelile kirjutamise ja postitamise vastavasse hääletuskasti. Spetsiaalne komisjon vaatas ettepanekud läbi ja edastas need Ühingule. Liikmeid julgustati teemadele lahendusi – analüüse pakkuma. Vastuseid püüti anda nii kiiresti kui võimalik. Sõjalise kirjanduse tundmine omas Scharnhorsti silmis tähtsat osa. Ta uskus, et tuntud autorite teoste lugemine aitab kaasa konstruktiivsetele diskusioonidele, see omakorda aitab levitada vajalikke teadmisi. Scharnhorstil õnnestus enamus Preisi armees rakendatud teooriaid tõestada läbi näitlike faktide. Ta teadis, et hea haridus peab olema balansis praktikaga. Strateegia mille elluviimine paistis ebareaalne leidis Scharnhorsti vastuseisu. Ta oli oma aja kõige suurem realist ja sellist suhtumist õpetas ta ka oma kadettidele. Lisaks oskas Scharnhorst hästi kasutada piiratud propaganda vahendeid. Läbi kasulike ja harivate artiklite tegi ta oma nime Saksamaal kuulsaks. Kolmekümne viie aasta jooksul ilmus tema sulest palju artikleid, raamatuid, esseesid. Ta uuris järjepidevalt sõjapidamise kunsti keerukust. Ajalooline hetk nõudis monarhialt püsimajäämiseks muudatusi kehtivas süsteemis. Scarnhorst oli nende muutuste elluviimise tarvis hästi ettevalmistatud juht. Seitsme Aastase Sõja õppetundide vaimus haritud ohvitserina mõistis ta, et vaid rahva armee suudab vastu seista Prantsuse revolutsioonist tulenenud poliitilisele ning sõjalis-strateegilisele olukorrale. Sõjaväekohustuse viimine kõikide ühiskonnaklassideni ei muutnud ainuüksi Preisi sõjaväge vaid mõjutas sügavalt ka riigi majandust ning sotsiaalseid ja poliitilisi tavasid. Siinkohal peab siiski mainima, et Scharnhorst ei olnud ajateenistuse leiutaja vaid ta propageeris Prantsuse revolutsioonist tulenenud kogemust. Scharnhorst ei olnud prohvet ega tühipaljas teoreetik, pigem võib teda nimetada metoodiliseks uurijaks, arendajaks ja täiustajaks, kes levitas ideid ja meetodeid.[17] Tänu Scharnhorsti poolt loodud haridussüsteemile sai Preisi armee omale korralikud staabid ja juhtimissüsteemi, mis lubas samas komandöridel ka initsiatiivi otsuste langetamisel üles näidata. Briti ohvitseridel selline vabadus puudus, näiteks Waterloo lahingu ajal õhutas Müffling, Preisi sideohvitser Wellingtoni staabi juures, kahte Briti brigaadikomandöri kasutama momentumit ratsaväe vasturünnaku teostamiseks. Viimased keeldusid, kartes iseseisva tegutsemise eest sõjatribunali alla minekut. Scharnhorsti poolt arendatud taktikaline doktriin oli kooskõlas muudatuste ja uuenenud sõjapidamiskunstiga. Prantsuse revolutsioon ja Napolen tõestasid, et sõduriks olemine ei olnud lihtsalt tegevus või anne vaid hoopis elukutse, mis nõudis järjepidevat enesetäiendamist, studeerimist. Lisaks eeltoodule suutis Scharnhorst saavutada armee struktuuri optimeerimise sellisele tasemele, kus ülemate ja alluvate suhe vastas olukorra vajadusele. Albert A. Nofi oma raamatus, ”The Waterloo campaign”, ütles, et peale reforme oli Preisi armee sõdurite ja kindralite arvuline vahekord võrreldes Briti või Prantsuse armeedega oli kõige enam tasakaalus.[18] Kindral Scharnhorst’i oli õpetajaks kuulsale sõjandusala teoreetikule Carl von Clausewitz’le. Lisaks sellele on Huntington nimetanud Scharnhorsti refomistiks kellest sai alguse tõeline lääne sõjaväelase elukutse.[19] Üheks põhjuse miks kindral Scharnhorsti vähe teatakse toob välja Charles Eduard White oma raamatus “The enlightened soldier”, ta ütleb: Tänaseni pole inglise keeles ilmunud Scharnhorst’i biograafiat. Preisimaa selleaegsed reformid on kaasaegsete ajaloolaste poolt suuresti ignoreeritud kuna natsi Saksamaa kolleegid neid liigselt imetles.[20] Kirjandus[muuda | redigeeri lähteteksti] - Paret Peter (1966), York and the Era of Prussian reform, 1807–1815 (Princetone, New Jersey, Princeton University Press) - Paret Peter (1976), Clausewitz and the State (Oxford, Clareton Press) - White Charles Edward (1989), The enlightened soldier, Scharnhorst and the Militarrishe Gesellschaft in Berlin 1801–1805, (Westport, USA, Greenwood Publishing Group) Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - White C. E. (1989), lk 7 - White C. E. (1989), lk 8 - Paret P (1966), lk 42 - White C. E. (1989), lk 67 - Paret P (1976), lk 65 - Paret P (1976), lk 65 - White C. E. (1989), lk 37 - White C. E. (1989), lk 49 - White C. E. (1989), lk 57 - Paret P (1966), lk 117 - White C. E. (1989), lk 103 - Paret P (1966), lk 133 - Paret P (1976), lk 138 - Paret P (1966), lk 220 - White C. E. (1989), page 163 - White C. E. (1989), page 31 - White C. E. (1989), lk 213 - Nofi A.A (1993) lk 50 - White C. E. (1989), lk 185 - White C. E. (1989), lk 217 White C. E. (1989), page 7 White C. E. (1989), page 8