source: CulturaX

text: märts 5, 2019 – Tasuta Eesti Raamatukogu Päev: 5. märts 2019 Page 1 of 3 Esimesest viimase sõnani Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta On märts 5, 2019 Tatjana+Ustinova Esimesest viimase sõnani Leheküljed: 244 >Ta ei tea, kas see on tõde või vale – esimesest kuni viimase sõnani. Ta ei tea, kuidas edasi elada. See-eest aga teab ta, et teda ei aita keegi – kõik sammud, esimesest kuni viimaseni, peab ta tegema ise, aga ta on ju kõigest arst, kirurg!.. Kõik muutus tol hetkel, kui Dmitri Dolgovi juures haiglas suri skandaalne kirjanik Jevgeni Gritsuk. Dolgov pole harjunud end õigustama, kriminaalseid mõistatusi lahendada ta aga ei oska. Ta peab uurima korraga kaht kuritegu, mis esmapilgul pole kuidagi teineteisega seotud... Ta toob tagasi okkalisel teel kaotatud armastuse ja uurib välja tõe – tõe esimesest kuni viimase sõnani! Esimesest viimase sõnani.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Esimesest viimase sõnani.audio raamat – EUR(0.00€) Lihtne kaloriraamat 2 mini Lae alla PDF Mobi kindle tasuta Angelika+Erin Lihtne kaloriraamat 2 mini >Kõike võib süüa, vahe on vaid kogustes ja valikutes! Raamat on neile, kes soovivad kõike süües soovitud kaalus püsida. Siit leiad lihtsa kokkuvõtte kõige olulisemast, mis puudutab toitumist. See on raamatu "Lihtne kaloriraamat 2" väiksem formaat, mida saab vajadusel kotis kaasas kanda. Kui palju ja mida süüa, et paari nädalaga vabaneda kahest-kolmest kilost? Millised toiduained võiks aja jooksul välja vahetada? Millised oleksid sobivad toidukogused? Kas oskad teha vahet taimsel ja loomsel toidul? Milliseid tooteid poest osta? Kust leida oomega-3, -6, -9? Kas kraanivett võib juua? Kui palju on pudelivees mineraale? Milliseid E-aineid vältida? Lihtne kaloriraamat 2 mini.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Lihtne kaloriraamat 2 mini.audio raamat – EUR(0.00€) Lihtsate asjade võlu Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Niina+Freiberg Lihtsate asjade võlu Leheküljed: 200 >Rikkaliku pildimaterjaliga sisustatud raamat on mõeldud neile, kel huvi loodusliku materjaliga meisterdamise vastu.Tööprotsessi selgitatakse fotode ja tekstiga.Erilist tähelepanu on pööratud leidlikkusele, fantaasiale, oma "mina" avastamisele endavalmistatud ehete ja kostüümide kaudu. Raamatust ei puudu kingituste valmistamise ega ka tähtpäevade kaunistamise võtted. Raamat sobib õppematerjaliks algklassidest kuni põhikooli lõpuni. Lihtsate asjade võlu.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Lihtsate asjade võlu.audio raamat – EUR(0.00€) Teejuht traadita ühiskonda mobiil Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Jaak+Pihlau Teejuht traadita ühiskonda mobiil Suurus: 2.9 MB >Käesolev teaberaamat avab sarja uue rubriigi – Kommunikatsioon. Raamat ei ole mõeldud mitte ainult spetsialistidele, vaid ka laiale lugejateringile, kes soovivad valida uut mobiiltelefoni, võrguoperaatorit ja teenusepaketti. Teejuht traadita ühiskonda mobiil.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Teejuht traadita ühiskonda mobiil.audio raamat – EUR(0.00€) Mööda maailma Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta John+Man Suurus: 3.4 MB >Raamat annab ülevaate maailma põnevaimatest paikadest, olles niimoodi abiks reisisihi valimisel. Mandrilt mandrile liikudes tutvustatakse lugejale iga paiga kõige vaatamisväärsemaid kohti. Reisileasujale jagatakse ka kasulikke nõuandeid ilma, liikumisvõimaluste, tervise, toidu ja kohalike kommete kohta. Mööda maailma.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Mööda maailma.audio raamat – EUR(0.00€) Parimad loomalood metsast ja mujalt Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta Parimad loomalood metsast ja mujalt >Elevandid, puumad, hülged, lõvid, ahvid ja teised metsloomad – nad võivad olla sõbrad või vaenlased, nuhtluseks või äärmiseks ohuks, kaitsjaks või isegi elupäästjaks. Parimad loomalood metsast ja mujalt.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Parimad loomalood metsast ja mujalt.audio raamat – EUR(0.00€) Kuninglik salamõrtsukas Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Robin+Hobb Kuninglik salamõrtsukas >Jätkub Fitzi lugu Kuues Hertsogkonnas, kus möllavad intriigid, reedetakse üksteist ning elatakse aina sagenevate Punaste Laevade rünnakute varjus. Fitz, kes valdab sünnipäraselt oskust loomadega sõnatult suhelda, on leidnud endale kaaslase hundis. Samal ajal suudab ta mingil määral toime tulla ka valitsevatele klassidele mõeldud kunstiga, mille nimi on taid ja mis tähendab inimestevahelist telepaatilist suhtlemist. Nimetatud oskused ja see, et Fitz on pühendatud mitmetesse kuningapere saladustesse, teevad ta väga ohtlikuks neile, kes püüavad kuningriigis edasist segadust külvata. Kuninglik salamõrtsukas.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Kuninglik salamõrtsukas.audio raamat – EUR(0.00€) Päriselu Proletariaadi puiesteel Lae alla PDF Mobi kindle tasuta Elme+Väljaste Päriselu Proletariaadi puiesteel >See on mõttereis minevikku, täis tundmusi ja meenutusi elatud elust Proletariaadi puiestee kurjuse kolmnurgas, kus peremehetsesid kolm kanget joomameest: äi Albert koos kahe kiusliku naabrimehe Jahimehe ja Viinamehega; kus haige ämma hädade, marutaudis kasside ja majavammi kõrval nähti ka naabermajas toimivat tõukoerte luksushotelli ning Permi maffia salapäraseid öiseid äritsemisi; tollel kummalisel tänaval ei teretatud ega osatud öelda "Privet!", küll aga kostus lühikest aega Roomast pärit rõõmsameelsete üleaedsete suust itaaliakeelne tervitus "Chiao!". Aastaid kurjuse keskel elamine viis viimaks abipalvetega nõia juurde – ikka selleks, et ebausk ja ime annaksid kümnele küünele lisajõudu hoida kinni äiale kuuluvast kuningriigist, Proletariaadi puiesteel asuvast individuaalmajast. Olnut on tagantjärele võimatu muuta, küll annavad mineviku õppetunnid väiksemagi tahte korral mõtlemisainet. Kes sai targemaks ning palju kulus arusaamadeni jõudmiseks närvipinget ja ilusat noorusaega? 30 aasta tagune kurjuse kolmnurk väsis lõpuks, selle teravad tipud vajusid ükshaaval kokku, kuid loodus, teadagi, ei salli tühja kohta. Sestap sigines tollele tereta tänavale uus elu, tuues enesega ühes tänapäevase ennast täis pankrotipoisi ja umbkeelse rikkurist venelanna. Õnneliku pereelu võimalikkusest kahe uustulnuka vahel pajatabki käesolevale raamatule ilmuv järg – "Uus elu Proletariaadi puiesteel". Päriselu Proletariaadi puiesteel.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Päriselu Proletariaadi puiesteel.audio raamat – EUR(0.00€) Komplekt Keelepildid 46 Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta Komplekt Keelepildid 46 >KEELEPILDID 4-6 4. SÖÖGID. JOOGID 6. PUU- JA JUURVILJAD 7. IGAPÄEVASED ASJAD Keelepildid on asendamatu abimees igas keeletunnis: sõnade ja käänete õppimiseks, äraarvamismänguks või pildi järgi jutustamiseks/kirjutamiseks. Meelidvad igas eas õppuritele ja panevad silmad särama.


source: wikipedia

text: Subkultuur on erilaadse käitumise ja tõekspidamistega inimeste grupp, mis eksisteerib suuremas kultuuris (dominantkultuuris). Tihti sisaldab kultuur arvukalt subkultuure. Subkultuurid võivad põhineda ühisel eal, religioonil, etnilisel pärandil või tõekspidamistel. Ka elukutsed võivad olla subkultuuri kujunemise aluseks. Mõned subkultuurid arenevad ühisest hobist või huvist. Subkultuurid võivad olla lähedased dominantkultuurile või moodustada selles omaette maailma, kuid võivad ka dominantkultuurile vastanduda ning isegi sellega konfliktis olla. Tuntud on näiteks mitmesugused kurjategijate subkultuurid ja paljud ebaseadusliku tegevusega seotud subkultuurid. Subkultuuris võivad peale väliste tunnuste (stiilielementide) esineda kõik võimalikud kultuurielemendid: oma eripärane keel, moraal, hierarhia, kunst, muusika, kombestik, traditsioonid, ajalugu, uskumused jne. Teke Subkultuuride tekkes on oma osa keskkonnal, tehnoloogial, sotsiaalsetel suhetel. Leidub uurijaid, kes peavad näiteks ealisi subkultuure urbaniseerumise tulemuseks. Suurte heterogeensete populatsioonide koondumine linnalistes piirkondades viib sugukondlike suhete lõdvenemiseni, kujuneb uus sotsiaalne struktuur ja normatiivne üksmeel. Dünaamilise populatsiooni tihedus viib lõpuks välja hälbiva käitumiseni ja anoomiani. Urbanistlikes tingimustes leidub rohkem hälbivaid gruppe kui traditsioonilistes ühiskondades. Suured linnad (näiteks Amsterdam, San Francisco või London) oma mitmekesise elanikkonnaga loovad mõnedes piirkondades atmosfääri subkultuuriliste põlvkondade tekkimiseks. Subkultuuride tekkes on oma osa sisemistel tõukejõududel. Viimased võivad jääda teadvustamata. aga neid võidakse ka formuleerida. Näiteks Linus Torvalds loetleb häkkerite subkultuuri (kogukonda) koos pidavate motiividena elusäilitusmotiivi (survival tähenduses: toimetulek, elusuutlikkus, elutagamine), ühiselumotiivi (social life tähenduses: vajadus sotsiaalse ühekuuluvuse järele, arvutiasjandus kui viis kuuluda kogukonda) ja meelelahutusmotiivi (entertainment tähenduses: ergutatud energiseeriv mõttetegevus, arvuti ja võrk kui võimalus meeldivaks tegevuseks). Subkultuuri tekkeks ei piisa ühest tingimusest: alles tõukejõud üheskoos sünnitavad teatava eluviisi, sellele vastava käitumise ning tunnuslikud välised märgid. Erisused Ealine subkultuur. Kuulumine mõnda ealisse subkultuuri on tavaliselt seotud perioodiga, mis jääb lapsepõlve ja töölemineku või abiellumise vahele. Tihti on sellistel subkultuuridel üheks kultuuriliseks eneseväljenduseks stiil. Stiili kasutatakse kui sümbolit. Stiil hõlmab mitmeid elemente: imidž: milliseid lisandeid tarvitatakse (ehted, soengud jne); käitumisviis: mida ja kuidas kantakse; argoo: eriline sõnavara ja keelekasutus. Sellised subkultuurid kasutavad dominantkultuuri moodi ja esemeid uues kontekstis, andes neile oma tähenduse. Etniline subkultuur. Etnilisi subkultuure moodustavad tavaliselt vähemusrahvused oma keele, kommete, traditsioonide jm-ga neid ümbritseva dominantkultuuri suhtes. Etnilised subkultuurid võivad samaaegselt olla ka religioossed subkultuurid. Subkultuure anarhofuturistid anarhoskinheedid biitnikud blatnoid bluecatid diskokad emod futuristid goodid kraadepoisid grungemehed hipid häkkerid kurjategijad küberpunkarid ljuuberid lõngused heavy-mehed modid natsiskinheedid ossid piraadid punkarid raggarid rockerid (mitte rokkmuusikud) rullnokad schickid shimmypoisid teddyboyd trooja skinheedid Uusromantism (levimuusika) Viited Kirjandus The Subcultures Reader. 2nd Edition. (Edited by Ken Gelder). Routledge 2005 ISBN 978-0-415-34415-9 Ken Gelder. Subcultures: Cultural Histories and Social Practice. London and New York, Routledge 2007. ISBN 0-415-37952-0 Välislingid Subkultuuri mõiste ja mõistmine Subkultuur


text: Andres Laiapea: Facebook, ära moonuta Eesti valimisi! - Eesti Päevaleht Annetuskeskkonna Hooandja kaudu raha koguv MTÜ Eesti 200 tegi ainuõige otsuse avalikustada kõigi annetajate nimed, sest erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja see kehtib ka erakondade algatusrühmade kohta. Kõnealune juhtum leidis küll hea lahenduse, kuid juhtis ühtlasi tähelepanu laiemale probleemile: poliitiliste kampaaniate rahastamise läbipaistmatusele. Valijate ja reklaamide sotsiaalmeediasse kolimine on tõstatanud selle küsimuse eriti teravalt.


Postitatud: Laup Dets 01, 2012 21:28 Teema: oled sa lihtsalt üks uskumatult jube kokk.. Pigem lihtsalt vana kooli mees. Postitatud: Püh Dets 02, 2012 19:59 Teema: Hiinas on selline tore ütlus, et ''Ei ole olemas halba toorainet, vaid on olemas halvad kokad''. Kui kanaliha on kuiv, siis on probleemiks küpsetusviis ja/või küpsetusaeg. Õigete vürtside, ürtide jm võib kanaliha olla uskumatult maitsev. Tervislikud asjad võivad vabalt keele alla viia. Dipsy mainitud eined on küllaltki normaalsed tervislikkuse poolest õigetes kogustes, ning tundub, et talle tõesti need meeldivad. Usu või mitte, aga ma vahepeal tõesti vihkasin vett juua (Jõin rohkem piima, teed või mahla.). Vee ''maitse'' oli küllaltki eemaletõukav. Aga nüüd ma joon vett koguaeg, ning kui janu on, siis läheb käsi alati veekannu järele. Postitatud: Püh Dets 02, 2012 22:37 Teema: Saun, õlu ja soolapeekoni peal ahjukartulid olid ikka kuramuse head... Postitatud: Esm Dets 03, 2012 15:49 Teema: Mulle meeldivad head, maitsvad toidud ja joogid, olgu nad tervislikud või mitte. Postitatud: Esm Dets 03, 2012 23:01 Teema: Räägime parem, kuidas paksuks saada. Sest ma olen viimased 4-5 aastat üritanud edutult paksuks saada, aga kondid ikka kolisevad. Postitatud: Teis Dets 04, 2012 08:06 Teema: Söö. Kui ei mõju, söö rohkem. Postitatud: Teis Dets 04, 2012 14:06 Teema: Aga selles asi ongi, et ma söön korralikult. Mõnikord isegi rohkem kui normaalses koguses. Vaatamata sellele, kas toit on tervislik, ebatervislik, hästi rasvane või vähemrasvane. Postitatud: Teis Dets 04, 2012 14:18 Teema: ära liigu Postitatud: Kolm Dets 05, 2012 00:51 Teema: Ära aja kadedaks! Endagi tutvusringkonnas mitu säherdust skeletti, kes õgivad minust kolm korda rohkem. Selliste taustal tekkib selline perpetuum mobile illusioon: ühe kilo sööd sisse, sellest võtad kaks kilo juurde ja mõistatad, kust veel see kaka ja piss tekkib! Postitatud: Kolm Dets 05, 2012 05:22 Teema: Alati söö enne magama minekut ja tarbi kiireid süsivesikuid võimalikult palju (Ning proovi võimalikult vähe trenni teha.). See üldiselt aitab. Kui ei aita, siis lihtsalt tõsta toidu hulka. Viimati muutis seda erik_schults (Kolm Dets 05, 2012 05:43). Kokku muudetud 1 kord Postitatud: Kolm Dets 05, 2012 05:28 Teema: Ma sööngi alati enne magama minekut, sest täiskõhuga tuleb kõige parem uni. Postitatud: Nelj Dets 06, 2012 12:29 Teema: Lost, mine kaitseväkke, harjud suurte portsudega kolm korda päevas ära, tuled välja ja siis on kogu aeg kõht tühi aga enam trenni teha ei viitsi, lisaks õllekad sõpradega - instakilod! Postitatud: Reede Dets 07, 2012 00:57 Teema: Proovi sumode dieeti. See oli midagi sellist, et jätad hommikusöögi vahele, siis läheb su keha mingisugusesse säästmis režiimi ja siis söö üks korralik ekstra suur lõunasöök. Kaua üleval olemine pidavat kah kaalutõusu soodustama. Postitatud: Laup Dets 08, 2012 12:56 Teema: Naljakas jah - sumotorid peavad ikka jõhkrad õgardid olema. Sest see trennimahv on neil ikka väga suur peal, pakuks et suurem, kui tippsportlastel, sest tiitlivõistlused pole mitte kord, vaid 6 korda aastas. Ja kuidas sealjuures seda kehakaalu hoida... Postitatud: Püh Dets 09, 2012 08:33 Teema: Pärast seda, kui lihast lahti ütlesin, olen palju tervislikumalt toituma hakanud. Ei, liha kindlasti mitte ebatervislik pole (lihtsalt õige kogus, aga see on iga toiduga nii), aga lihtsalt sel juhul peab palju rohkem arvestama sellega, mis ainetest võib puudu jääda ja rohkem mõtlema oma toitumiskava peale. Õnneks on mu koolisöökla nii ropult rikas, et ma väga muretsema ei pea, et millestki puudus tuleks. Postitatud: Püh Dets 09, 2012 11:17 Teema: ma puht huvist küsin - miks sa lihast siis ära ütlesid? lihtsalt eksperimendi mõttes või oi ei kõik need vaesed loomakesed? Postitatud: Esm Dets 10, 2012 21:21 Teema: Alguses eksperimendi mõttes, aga vaikselt liigun selle parema poole. Ma ei ole mingi veggie-aktivist või mingi jõhker aktivist sel teemal, aga see oleks väga silmakirjalik, kui mul oleks loomadest kahju (ja seda mul tihtipuhku on), aga ise söön endale seda sisse. Üldiselt ma inimesi sellest aspektist ei kritiseeri ja ma olen ise ka üleminekuperioodis, aga kui hakkad siga tappes uluma või kahetsust tundma, siis nahhui süüa seda. Kui kahetsust ega mingit tunnet pole, siis pole midagi viga, vähemalt oled endaga aus. Kõige vähemalt oleks lihtsalt hea teada, kuidas loomi koheldakse, mis su taldrikule sattunud on. Arvestades seda, et ma olen USA-s, ning ma käisin Minnesota state festivalil, kus oli ka farmidega seotud asju tutvustamas, siis mul hakkas küll vastu, kui üks siga, nii täis nuumatud et ei jaksa üles tõusta, on väikeste põrsastega mingis väikeses kastis, kus üksteise otsas kõnnitakse. No nahhui?!?! Kuigi koolisöökla siin ja lähedalasuv pood on väga Fair Trade, local production, hästi koheldud loomade, keskkonnasõbraliku rõhuga (nt loomaliha ostetakse vähem sisse, et kasvuhoonegaaside mahtu vähendada), nii et siin mul isegi liha oleks okei. Aga nagu ütlesin, ma ei kurda, toidud on nii head ja mitmekesised, et lihast pole ammu puudust tundnud. Ma liha söömisel kindlasti nüüd mingit seppukut tegema ei hakka ega patja uluma, aga lihtsalt üritan seda vähem tarbida, ja hetkel on võimalik seda 0-ni kahandada. Postitatud: Esm Dets 10, 2012 21:31 Teema: Üldiselt ma inimesi sellest aspektist ei kritiseeri ja ma olen ise ka üleminekuperioodis, aga kui hakkad siga tappes uluma või kahetsust tundma, siis nahhui süüa seda. because it's yummy Postitatud: Esm Dets 10, 2012 21:50 Teema: Vähe oled söönud siis teisi asju. Postitatud: Teis Dets 11, 2012 14:33 Teema: Laske kõik loomad loodusesse vabaks.


Tartus tegutsesid makivargad(15) Eile varastati Tartus Annelinnas ridamisi automakke.Ajavahemikul kella 1st kuni 11.50ni murti Tartus Kaunase puiesteel sisse ühe maja juurde pargitud sõiduautosse Volkswagen Polo, kust varastati automakk Panasonic. Samas on lõhutud ka sõiduauto BMW klaas, teatas Tartu politsei Samuti teatati politseile, et Tartus Nõlvaku tänaval on sisse murtud ühe maja ees seisnud sõiduautosse Mazda 626, kust on varastatud automakk. Anne tänaval murti ühes parklas sisse murtud sõiduautosse BMW, kust on varastatud automakk. Jaama tänaval asuva poe juures murti sisse madelautosse Volkswagen Transporter, kust on varastatud makk. Anne tänaval sisse murtud veel ühte sõiduautosse BMW, kust on varastatud automakk Sony, CD-plaat, lõhnaõli, kliendikaarte ja ID-kaart. Anne tänaval murti sisse sõidukisse Fiat, kust esialgsetel andmetel varastati makk ja kõlar. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17181895


Vene riigiduuma kiitis heaks amnestia Suure Isamaasõja võidu 70. aastapäeva puhul(8) Venemaa riigiduuma kiitis kolmandal ja viimasel lugemisel heaks presidendi esitatud otsuse-eelnõu amnestia väljakuulutamise kohta Suures Isamaasõjas saavutatud võidu 70. aastapäeva puhul. Dokument jõustub pärast selle ametlikku avaldamist ning kehtib kuue kuu jooksul, vahendab TASS. Amnestia alla kuuluvad isikud, kes on esmakordselt süüdi mõistetud väikese ja keskmise raskusastmega tahtlike kuritegude eest ning kellel on teeneid riigi ees. Lisaks sellele laieneb amnestia alaealistele, naistele, kellel on alaealisi lapsi ja/või puuetega lapsi, üksikisadele, rasedatele, esimese ja teise grupi invaliididele, vanematele kui 55-aastastele meestele ja vanematele kui 50-aastastele naistele ning kolmanda ja neljanda staadiumi vähihaigetele. Eelnõu teisel lugemisel laiendati nende paragrahvide loetelu, mille alusel süüdimõistetud amnestia alla ei kuulu. Nende hulka kuuluvad vandalism, lõhkeainete vahendamine ja ravimite vahendamine. Samuti ei saa amnestiat isikud, kes rikkusid liikluseeskirju kas joobes või kaines olekus, kui see rikkumine tõi kaasa kahe või enama inimese hukkumise, teatas riigiduuma tsiviil-, kriminaal-, arbitraaži- ja protsessuaalse seadusandluse komitee esimees Pavel Krašeninnikov. Venemaa presidendi inimõigustenõukogu liikme Andrei Babuškini sõnul viimase aja kõige kuulsamad süüdimõistetud, vennad Navalnõid ja Bolotnaja kohtuasjas süüdimõistetud amnestia alla ei kuulu. Kokku võidakse amnesteerida 350-400 inimest. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71321319


text: Meditsiin ehk arstiteadus (ladina keeles ars medicina 'ravimise kunst'; samatüveline medeor 'ravin, arstin') on rakendusbioloogia haru, mis kaitseb ja tugevdab inimese tervist, diagnoosib, ennetab ja ravib haigusi ning pikendab eluiga. Meditsiin ehk arstiteadus on erialadevaheline valdkond, mis tugineb nii loodus- kui ka sotsiaalteadustele. Pidevalt lõimuva ja täieneva teadusdistsipliinina on see tihedas seoses järgmiste teaduse põhivaldkondade ja erialadega: anatoomia bakterioloogia biokeemia deontoloogia diagnostika embrüoloogia farmakognoosia farmakoloogia füsioloogia geneetika histoloogia immunoloogia inimese anatoomia inimese füsioloogia mikrobioloogia profülaktika (sealhulgas eelravi ehk metafülaktika) psühholoogia radioloogia ravi taastusravi ja palliatiivne ravi toksikoloogia tsütoloogia jpt Meditsiin liigitatakse lihtsustatult kaheks: humaanmeditsiin veterinaarmeditsiin Euroopa Liidu meditsiinisüsteem Kui Eesti astus Euroopa Liitu, mõjutas see ka meie tervishoiusüsteemi, sh akadeemilisele meditsiinipersonalile esitatavaid haridusnõudmisi (hambaraviõdede kõrghariduse nõue jm). Seadusloomet ja majanduspoolt ning meditsiiniseadmete, protseduuride ja ravimitega seotud tegevusi reguleerib Euroopa Nõukogu. Detailsemalt on määrustiku üldjuhised koondatud Euroopa farmakopöasse. Eesti meditsiini- ja tervishoiusüsteem Eestis kehtiv tervishoiusüsteem ja sellega seotu põhineb solidaarsel kindlustusel. Tervishoiusüsteemi majandavad Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa, mis juhinduvad riigieelarve seaduses ettenähtud kuludest ning tuludest (2022. aasta riigieelarve seadus sätestas Sotsiaalministeeriumi eelarve tuludeks 186,4 miljonit eurot ja kuludeks 6 723,4 miljonit eurot). Meditsiinierialad Eesti teadussüsteemis Eestis koolitatakse akadeemilise kõrgharidusega arste peamiselt Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas ning õdesid, ämmaemandaid ja teisi tervishoiutöötajaid Tallinna ja Tartu tervishoiukõrgkoolis. Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond loeb oma eesmärkideks anda arstidele tööks vajalikke teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi, mis võimaldaksid eriala lõpetanuil arstiks kujuneda. Akadeemilise meditsiini erialad Eestis võivad tervishoiuteenuseid osutada tervishoiutöötajad, kes on kantud tervishoiutöötajate riiklikusse registrisse või proviisorite ja farmatseutide riiklikusse registrisse. Tervishoiutöötajad on registreeritud arst, hambaarst, õde ja ämmaemand ning registreeritud ja apteegis töötav farmatseut ja proviisor. Isikute register on avalik ja kättesaadav terviseameti kodulehel. Alternatiivmeditsiini erialad Alternatiivmeditsiin on igasugune ravimeetod, mille toimimise kohta esitatud väidetel puudub teaduslik alus või mis on teadusega otseses vastuolus. Alternatiivmeditsiini harud Lihtsustatult võib alternatiivmeditsiini hulka lugeda paljude praktiseerijate, vahendite, meetodite, teadmiste ja tarbijate olemasolul ka järgmist: kodeerimine (meditsiiniline) ajurveeda Hiina meditsiin homöopaatia taimravi Tiibeti meditsiin Eesti rahvameditsiin Haridusjärgsete arstierialade klassifikatsioon Sotsiaalministeeriumi määrus nr 110, 28.11.2001 on kehtestanud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 20 lõike 2 alusel eriarstiabi erialade loetelu alljärgnevalt: Erihambaarsti erialad: suu-, näo- ja lõualuukirurgia ortodontia restauratiivne hambaravi Eriarstide erialad: anestesioloogia allergoloogia-immunoloogia dermatoveneroloogia endokrinoloogia erakorraline meditsiin gastroenteroloogia hematoloogia infektsioonhaigused kardiokirurgia kardioloogia kardiovaskulaarkirurgia kohtuarstiteadus laborimeditsiin lastekirurgia meditsiinigeneetika nefroloogia neurokirurgia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia (kiiritus- ja keemiaravi tähenduses) ortopeedia otorinolarüngoloogia patoloogia pediaatria peremeditsiin plastika- ja rekonstruktiivkirurgia psühhiaatria pulmonoloogia radioloogia reumatoloogia sisehaigused sünnitusabi ja günekoloogia taastusravi torakaalkirurgia töötervishoid uroloogia vaskulaarkirurgia üldkirurgia suu-, näo- ja lõualuukirurgia Meditsiinierialade loetelu mujal maailmas biokeemia bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon biostatistika embrüoloogia epidemioloogia farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia füsioloogia geneetika histoloogia, sh tsütoloogia immunoloogia mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia. patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui ka eripatoloogiat) jaguneb kaheks: patoloogiline anatoomia patoloogiline füsioloogia terviseedendus Kliinilised erialad allergoloogia androloogia anestesioloogia dermatoloogia dietoloogia endokrinoloogia epidemioloogia erakorraline meditsiin füsioteraapia gastroenteroloogia geriaatria günekoloogia hematoloogia intensiivravi kardioloogia kirurgia nakkushaigused narkoloogia nefroloogia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia ortopeedia ortodontia otorinolarüngoloogia pediaatria proktoloogia psühhiaatria pulmonoloogia peremeditsiiin reumatoloogia stomatoloogia sünnitusabi traumatoloogia töötervishoid uroloogia veneroloogia Meditsiiniharud arstidele Meditsiini alustalad/baasteadmised ehk prekliinilised erialad anatoomia biokeemia bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon biostatistika embrüoloogia epidemioloogia farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia füsioloogia geneetika histoloogia, sh tsütoloogia immunoloogia mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia. patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui eripatoloogiat) jaguneb kaheks: patoloogiline anatoomia patoloogiline füsioloogia terviseedendus Kliinilised erialad allergoloogia androloogia anestesioloogia dermatoloogia dietoloogia endokrinoloogia epidemioloogia erakorraline meditsiin füsioteraapia gastroenteroloogia geriaatria günekoloogia hematoloogia intensiivravi kardioloogia kirurgia nakkushaigused narkoloogia nefroloogia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia ortopeedia ortodontia otorinolarüngoloogia pediaatria proktoloogia psühhiaatria pulmonoloogia peremeditsiiin reumatoloogia stomatoloogia sünnitusabi traumatoloogia töötervishoid uroloogia veneroloogia Diagnostilised erialad kliiniline patoloogia kliiniline füsioloogia keemiline patoloogia laborimeditsiin radioloogia geneetiline patoloogia hematoloogiline patoloogia immunopatoloogia Erialadevahelised teemad e-tervis endokrino-immuno-veneroloogia logopeedia psühhoteraapia seksuoloogia terviseedendus Vaata ka arstide loend farmakoloogiline meditsiin laboratoorne diagnostika meditsiini mõisteid meditsiiniline entomoloogia tõenduspõhine meditsiin veterinaaria õendus Viited Välislingid Carl Ferdinand Gräfe, Dietrich Wilhelm Heinrich Busch, "Encyclopädisches wörterbuch der medicinischen wissenschaften", 7. köide, Berliin, J. W. Boike kirjastus, 1831 Eriarstiabi erialade loetelu 2022. aasta riigieelarve seadus Tervishoiutöötajate registreerimise andmebaas Tartu Ülikooli arstiteaduskond ATC puu – eestikeelne Euroopa Farmakopöa konventsioon Fred Aschley White, Physical Signs in Medicine and Surgery: An Atlas of Rare, Lost and Forgotten Physical Signs, 2009, Google'i raamatu veebiversioon </small>


Täna on Maailma Meteoroloogiapäev (23.03.2012 08:12) Täna on Maailma Meteoroloogiapäev, mida Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut tähistab konverentsiga "Meie tuleviku kindlustamine seoses ilma, kliima ja veega".


text: Jaak Prozes: Iseseisvumine algab organiseerumisest - Fenno-Ugria komid, maailmakongress, ülevaade Iseseisvumine algab organiseerumisest Venemaa soome-ugri rahvaste organiseerumisest komide näitel kirjutab Fenno-Ugria Asutuse nõunik, ajaloolane Jaak Prozes. Jäädvustus 1992. aasta veebruari hetkest, mil sõlmitakse koostööleping, mis paneb aluse soome-ugri rahvaste maailmakongressi korraldamisele ja soome-ugri rahvaste assotsiatsiooni asutamisele. Fotol paremalt esimene on komi rahva kongressi liider Valeri Markov, kellest saab pikaaegne soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee esimees. Tema ees istub Mihhail Šiškin, udmurdi rahva kongressi esimees ja hilisem soome-ugri rahvaste assotsiatsiooni esimees. Foto: Mihhail Šiškini Eraarhiiv Venemaa soome-ugri rahvaste organiseerumisest komide näitel kirjutab Fenno-Ugria Asutuse nõunik, ajaloolane Jaak Prozes. "Komid tegid aastail 1989-1991 tõepoolest imet. Nad olid Vene Föderatsiooni rahvastest esimesed, kes kutsusid kokku oma rahva kongressi ja saavutasid kongressi täitevorganile komi rahva kõrgeima esindusorgani tiitli, samuti õiguse seadusandlikule initsiatiiville. Nimetatud nõudmised fikseeriti Komi konstitutsioonis. 1992. aastal võeti aga vastu keeleseadus. Sellest siis tänases lehes kirjutangi, pealkiri on aga eksitav ja toimetuse omalooming. Isesseisvumist pole komid kunagi soovinud, suveräänsust aga küll," kirjutab ta. Lugege lähemalt siin:


Püksikute Nuusutamine (80)


source: fineweb

text: Kathleen Ferrier Kathleen sündis Lancashire kooliõpetaja peres. Nii ema kui isa harrastasid laulmist, aga Kathleeni muusikaharrastus algas klaveriõpingutega. Postkontoris telefonistina töötades võitis ta mitmeid harrastusmuusikute konkursse pianistina. Lauljatee sai alguse 1937. aastal Carlisle'i festivalil, kus ta võttis osa nii pianistide kui lauljate konkursist ja võitis mõlemad. Peale edukat konkursiesinemist sai ta pakkumisi olla kaasatud lauljana. Tema karjäär professionaalse lauljana algas 1937. aasta sügisel, algul festivaliesinemistel. 1939. aasta alguses kutsuti ta BBC raadiosse. Edasine karjäär jätkus peamiselt kontsertlauljana ja plaadistustega. Ooperirolle oli tal kogu karjääri kestel ainult kaks. Ferrier saavutas suure kuulsuse II maailmasõja järgsel Inglismaal, Euroopas ja Ameerikas. Tema repertuaar ulatus populaarsetest ballaadidest Bachi, Brahmsi, Mahleri ja Elgari teosteni. Kathleen Ferrier suri 41-aastaselt rinnavähki. Tema viimaseks esinemiseks jäi Glucki Orpheuse ja Eurydike ettekanne 3. veebruaril 1953 Kuninglikus ooperis Londonis. Diskograafia moodustavad stuudiosalvestised Columbia ja Decca plaadifirmadega ning kontsertettekannete salvestised. Aastail 1992–1996 kandis Decca enamiku Ferrieri salvestistest CD-dele, kokku 10 CD-d. Ferrieri surma järel moodustati siiani (2012) tegutsev temanimeline vähiuuringute fond. 1956. aastal moodustati Kathleen Ferrieri memoriaalfond Briti Rahvaste Ühenduse noorte muusikute toeks. Selle fondi auhind on briti kõige tähtsam lauljate auhind. Allikad[muuda | redigeeri lähteteksti] - Tiia Teder, Legend: Kathleen Ferrier, Klassikaraadio, 22.04.2012. - Wikipedia


Tänane kuupäev 13 Aug, 2020 15:30 [ 468 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 32 Järgmine Teema pealkiri: Radarid, raadioluure ja tuulepargid Postitatud: 28 Aug, 2018 0:05 Mis teema nendega on, et nad järjest suuremasse konflikti kerivad? Näiteks riik ise müüs hoonestusõiguse Lüganuse VV kaudu Sõnajalgadele (Aidu Tuulepark oü) https://www.riigiteataja.ee/akt/327012015013, kui nüüd teeb igasuguseid trikke, et tuuleparki ei tuleks (leidsin Kminni dokumendiregistrteist täiesti kategoorilise dokumendi) http://www.kaitseministeerium.ee/dok-re ... E2002D254C , mis seletab ära kogu trikitamise. Dokumendis viidatud õigusaktid Sõnajalgade ehituslubadele ei peaks kohalduma, kuna need väljastati 26. veebr 2015 ja 3. märts 2015. Nüüd on asi kerinud juba sinna kanti, et 1 minister volitab teist ilma volitusõiguseta (vt 1.-st dokumenti) lõpetama üldse tuulepargi hoonestusõiguse lepingut http://www.kaitseministeerium.ee/dok-re ... CC00528BC3 , mille peale Lüganuse vallavanem kaebas peaministrile https://dhs.riigikantselei.ee/avaliktea ... 808722.pdf . Kaitseministeeriumi avaldus kohtus asjas 3-17-911 on minu arust nahaalsuse tipp: Teemaplaneering, mille kooskõlastusele rõhutakse määruskaebuses, ei ole ehitamise aluseks olev dokument ning selle kooskõlastusest ei tulene kolmandale isikule õiguspärast ootust, et Kaitseministeerium kooskõlastab igal juhul ehitusprojekti ning isik saab ehitustegevust teostada. https://www.riigiteataja.ee/kohtulahend ... +tuulepark (asi 3-17-911 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 30.06.2017 lk 5 keskel). Kui sedasi edasi minna, siis muutuvad planeeriningud mõttetuteks. PS. Ma pole kuidagi Sõnajalgadega seotud ega luni neile mingitki kaastunnet. Huvitab vaid riigi mäng antud asjas. Postitatud: 28 Aug, 2018 15:41 Kui tuulikud häirivad radarite tööd, siis ei tohi neid ju sellistesse kohtadesse ehitada ja mineviku bürokraatiaapsude tehtud kahjud tuleb kompenseerida. Haige värk oleks kui kamin ei saaks radarite pimendamist takistada. Arusaamatuks jääb, miks on riigiisad sellisel juhul Aidu tuulepargile rohelist tuld näidanud. Tuulikute mõju radaritele pole ju mingi värske avastus. Kui aga infoagentuur NSR teated radareid mitte häirivatest tuulikulabadest paika peavad, siis muutub tuulepargi rajamise takistamine mõistetamatuks kiusamiseks. Ainult minu mõtted, ilma erilise taustainfota. Postitatud: 28 Aug, 2018 16:11 Konks on selles, et 2015. a keskel (vist 1 juuli) jõustus uus ehitusseadus oma rakendusaktidega ja sealhulgas ka nõue, et kõik, teatud kõrgusest (vist 29 m oli) rajatavad asjad tuleb kaminaga kooskõlastada. Sinna alla kuuluvad ka KV objektide ümber 2 km raadiuses olevad mürakaitsevööndid, kus millegi ehitamisel tuleb juba projekteerimistingimused kaminaga kooskõlastada ja selle käigus võib kamin nõuda notariaalse talumiskokkuleppe sõlmimist (vältimaks raha nõudmist müra eest tulevikus). Ühesõnaga, praegu midagi tehes või arendades tuleb jälgida veel ühte asja. See mürakaitse teema on ka maa-ameti kaardirakenduses piirangute kaardil näha. Postitatud: 29 Sept, 2018 1:30 Lüganuse VVolikogu 12.09.2018 protokoll, milles p-s 2 on teemat veidi lahatud. Põhiväide on see, et Kamin ja EE mängivad koos ühte väravasse elik korruptsioon riiklikul tasemel. https://atp.amphora.ee/lyganusevv/index ... 8&af=97396 Postitatud: 29 Sept, 2018 11:02 Või siis hoopis märksa tavapärasem korruptsioon kohalikul tasandil. Ehitame tuulikute vundamendid kõrgemaks ja paneme pikemad labad ehk rikume varasemaid kokkuleppeid. No problems. Eriti kohalikul tasandil. Meedias ja Kaitseminis lubati ka uut tehnoloogiat, aga volikogus sellest huvitav küll ei räägitud. Postitatud: 29 Sept, 2018 18:24 Praegu on kamina seisukoht sinna 0 tuuleparki (kamina 2015 a määruse muudatusega), mitte 2 m labad lühemaks. Planeeringu järgi pandi radarijaamast lähtuvalt tuulikud 5 kiire peale, kui kõige lähem vb olla veel oma kõrguses kotib, siis järgmistel on koonuses ruumi rohkem. Samas on tegu VV Valitsuse varasema otsusega sinna park teha nö Põxiti järgselt. Materjalis on kirjas ka see, et Sonda vald käis samal teemal kminaga kohtus ja viimane sai ära. Hoonestusõiguse parseldamine on huvitav- Keskonnaministeerium Lüganuse vallale ja viimane Aidu Tuulepark oü-le. Nüüd kamin keksib, et võtavad Aidu Tuulepark oü-lt HÕ ära, kuigi kamin pole seda parseldanud ja seda enam Aidu Tuulepargile. Samas hoonestusõiguse tasu tuleb kogu aeg maksta. Põhiseadus § 154 järgi Siin on jutt seadustest, mitte määrustest ja KOV-id otsustavad KÕIKI kohaliku elu küsimusi ja nad on ISESEISVAD. Näis, mis sest jamast tuleb. Postitatud: 29 Sept, 2018 21:24 Eks kohus otsustab. Ühe raundi on Sõnajalad juba halduskohtus kaotanud. Nagu Sa kirjutad, siis põhiseadus sätestab, et KOVid tegutsevad seaduste alusel iseseisvalt. Ehk iseseisvalt küll, aga seaduste antud piirides. Mu sõber on Sõnajalgadega äri ajanud. Tema ja ka teiste temasuguste kogemus on, et kahjuks peab Sõnajalgadega äri ajades alati olema juristid käepärast. Postitatud: 01 Okt, 2018 10:48 Eks juura ümbritse meid igati, S-e ma siin kommenteerida ei tahaks. Kuid PS-i kommenteeritud väljaandest PS § 154 kohta leidsin huvitava lõigu: 1.2.1 Kohaliku elu küsimuste iseseisev otsustamine tähendab, et volikogu liikmed saavad otsuseid langetada sõltumatult riigi keskvõimust ning seada esikohale kohalikud huvid. KOV volikogu liikmete jaoks tähendab see võimalust riigi ja kohaliku huvi konflikti korral langetada kohaliku elu küsimustes otsuseid sõltumatult, oma kogukonna huvides (RKÜKo 19.04.2005, 3-4-1-1-05, p-d 17–18). http://www.pohiseadus.ee/index.php?sid=1&ptid=171&p=154 Kuna tsitaat tugineb Riigikohtu otsusele, siis ma temas väga kahelda ei julgeks. Kordan veel kord üle, et määrus ei ole seaduse jõuga akt- on ministri õigusakt. KOV-e kotivad seadused (st parlamendi aktid). Rohkem juttu toodud viite all, ma seda siin ümber jutustama ei hakkaks. Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 10:58, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 01 Okt, 2018 10:57 Jah, riigi poolt kehtestatud seaduste piirides, nagu PS ütleb ja siin selgitatud. Postitatud: 01 Okt, 2018 11:14 Just, ja mul jääb küsimus, kas Ehitusseaduses nõutud kooskõlastamine tähendab nõusoleku saamist või lihtsalt kamina teavitamist. Seda enam, et varem väljastatud, 2013 ehituslubadel oli olemas ka kamina nõusolek. See, et kamin 2015 treis mingi määruse, millega keeras sisuliselt selle äri kinni, kas see ikkagi puutub asjasse või mitte. Eks siis näis. Kooskõlastamise mõiste on HMS § 16-s, mis tegelikult ei ütle mitte s--gi. Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 11:17, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 01 Okt, 2018 11:16 Kooskõlastamine tähendab alati nõusoleku saamist. Postitatud: 01 Okt, 2018 11:19 Kui see täpselt seda tähendaks, siis poleks mõtet mõisteid hägustada, vaid nii Ehitusseadustikus kirjutada. Näiteks planeerimismenetluses on negatiivse kooskõlastuse kohta Kohtu poolt kirjutatud: Vastupidi, PlanS § 17 lõike 4 sõnastusest järeldub, et kooskõlastamine PlanS § 17 tähenduses ei ole üksnes nõustumus, vaid on kooskõlastuse andja seisukoht, s.o positiivse kooskõlastamise kõrval on võimalik ka negatiivne kooskõlastus, s.o kooskõlastamata jätmine. Seesugune negatiivne kooskõlastus on planeeringu koostamise korraldajale siduv planeeringulahenduse samal kujul kehtestamise üle otsustamisel, ent ei kujuta endast planeeringu vastuvõtmise keeldu. http://www.tuuleenergia.ee/2014/12/koht ... la-kaebus/ Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 11:24, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 01 Okt, 2018 11:24 Ei hägustatagi, vaid kasutatakse väga selget mõistet, mis on kogu avalikus halduses samas tähenduses käibel. Vt. näiteks eelnõude kooskõlastusringe vms. Postitatud: 01 Okt, 2018 11:26 Täiendasin eelmist postitust. Lisan ainult mäluvärskenduseks, et kamin kehtestas oma määruse ligi 4 kuud hiljem, kui vallavalitsuse poolt väljastati uued ehitusload. https://www.riigiteataja.ee/akt/128062015014 Postitatud: 01 Okt, 2018 14:43 Nii palju, kui mina olen aru saanud, on selle vaidluse ajajoon ja probleemi sisu lühidalt kokkuvõttes järgmine: Kaitseministeerium andis omal ajal kooskõlastuse planeeringule või eelprojektile, kus tuulikute kõrgus oli piiratud selliselt, et see oleks häirinud minimaalselt Kellavere radari ja raadioluuresüsteemide tööd. St Kaitseministeerium oli päri tuulepargi rajamisega Aidusse eeldusel, et ei ületata teatud kõrgust. Hiljem andis kohalik omavalitsus ehk Lüganuse vald välja ehitusloa aga juba hoopis kõrgemate tuulikute rajamiseks kui Kaitseministeeriumi poolt kooskõlastatud, lisaks hakkas arendaja ka tuulikute alla rajama paarikümnemeetriseid taldmikke, mis tuulikute kõrgust veelgi suurendavad. St küsimus pole selles, et Kaitseministeerium oleks vahepeal ümber mõelnud ja kannapöörde teinud, vaid selle üle, et peetaks kinni nendest piirangutest, millele omal ajal kooskõlastus anti. Ääriveeri paistab see kõik välja ka Sõnajala sõnadest vallavolikogu istungi protokollis – mis need paar meetrid nüüd ikka riigikaitset ohustavad – ja võimsatest taldmikest pole muidugi sõnanagi juttu. Aga suures plaanis liigub asi muidugi selle poole, et teatud tsoonides ida- ja kagupiiri ääres edaspidi ilmselt uute tuuleparkide püstitamiseks enam naljalt lubasid ei anta. Sarnaselt on see näiteks Soomes – seal on kogu idapiiril 50 või 70 kilomeetri laiuselt sisuliselt keelutsoon tuulikute jaoks. Selle võrra rohkem lastakse aga tuulikuid püsti ajada Botnia lahe rannikule.


text: Poola Vabariik on riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). Poola piirneb läänes Saksamaaga, lõunas Tšehhi ja Slovakkiaga, idas Ukraina ja Valgevenega ning põhjas Leedu ja Venemaaga (Kaliningradi eksklaav). Põhja poole jääb ka Läänemeri. Piir on 3014 km pikk, rannajoon 524 km. Poolas on olnud palju sõdu ja riigipiir on väga suures ulatuses nihkunud. Loodus Pinnamood Põhja-Poola on tasandikuline. Riigi lõunaosa on mägine (Tatrad, Karkonosze, Bieszczady, Pieniny mäestik jt). Kõrgeim mägi on Rysy (2499 m). Jõed Suuremad jõed on Wisła (Visla), Odra (saksa keeles Oder). Järved Suurim järv on Śniardwy järv (110 km2). Taimestik Metsad katavad 29,1% Poola pindalast. Okasmetsad moodustavad 52,6% ja lehtmetsad 47,4% kogu metsapindalast. Rahvastik Varasel keskajal olid praegused Poola alad slaavi hõimudega asustatud. 98,7% elanikkonnast on poolakad. Vähemusrahvustest elavad Poolas sakslased, kašuubid, ukrainlased, russiinid, valgevenelased, leedulased jt. Asulad Poola suurimad linnad on Varssavi, Kraków, Łódź, Wrocław, Poznań, Gdańsk, Szczecin, Bydgoszcz, Lublin ja Katowice. Religioon Valdavaks usuks on katoliiklus. Kommunistlikul perioodil oli kiriku roll vastupanuliikumises ning rahvuslike traditsioonide säilimisel väga suur. Roomakatoliiklaste hulka kuulub umbes 87% elanikkonnast (neist 75% on aktiivsed kirikuskäijad). Poolast pärines ka hiljutine paavst Johannes Paulus II, kodanikunimega Karol Wojtyła. Suurimad katoliiklike palverännakute keskused on Częstochowa (tähtsuselt teine palverännupaik Euroopas) ja Kalwaria Zebrzydowska. Częstochowa kloostris asub ajalooline imettegev ikoon Częstochowa Must Madonna. Kloostrit külastab aastas umbes 4 miljonit inimest. Roomakatoliiklus jõudis Poola juba 10. sajandil, kui Poola riigi rajaja, Piastide dünastia vürst Mieszko I end 966. aastal ristida lasi. Toonases Poola keskuses Gnieznos on maetud ka Poola kaitsepühak Püha Adalbert, kes sai surma ristiretkel Preisimaale. Katoliikluse kõrval leidub Poolas ka teisi usundeid. Nii jõudis islam Poola keskaja ning uusaja vahetusel tatarlastega, samuti on tugevad traditsioonid Poola juudi kogukonnal. Ida-Poolas on palju õigeusklikke. Ajalugu Polaanide hõim, vürst Mieszko I juhtimisel ühendas 10. sajandil lääneslaavi (lehhiitid, kujaavlased, Sileesia, vislaanid jt.) hõimud oma võimu alla, Mieszko I liidendas esimest korda enamiku nüüdse Poola alast, rajades Poola kuningriigi, mida juhtis Piastide dünastia. 1138. aastal Bolesław III surma järel jagas ta testamendiga, riigi oma 5 poja vahel. Järgneval ajaperioodil süvenes killustatus veelgi ja 13. sajandi keskel oli Poolas juba ligi 20 vürstiriiki. Rooma paavsti üleskutsel alustasid Euroopa kristlikud valitsejad ja Saksa ordu Põhjala ristisõdu, mille käigus vallutati Poola ja Läänemere vahel asunud lääne-slaavlastest vendid ja balti hõimud preislased, Preisimaal. Vallutatud territooriumil moodustas Saksa ordu saksa orduriigi, kuid jätkas laienemispüüdlusi Poola ning paganliku Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suunal, mis viisid korduvate sõdadeni Poola ja Leeduga. Saksa ordu laienemispüüded peatas alles suur kaotus Grünwaldi lahingus 1410. aastal. Tegevus ühiste vaenlaste, Saksa ordu ja Moskva suurvürstiriigi vastu, lähendasid Poolat ning Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriiki ning 1386. aastal abiellus Poola kuninga Lajos I üks naispärijatest Jadwiga Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürsti Jogailaga, kelle kroonimine ka Poola kuningaks Wladyslaw II-na ja loodud Krevo unioon muutis Poola ja Leedu valitseja personaaluniooni alusel ühise valitsejaga, kuid iseseisvate riikide liiduks. 1569. aastal Lublini uniooniga tekkis aga aastatel 1569–1795 eksisteerinud föderatiivne riik – Rzeczpospolita, mis koosnes Poola kuningriigist ning Leedu suurvürstiriigist. 18. sajandil Euroopa suurriikideks arenenud Venemaa keisririik ja Preisi kuningriik mõjutasid järgnevalt Poola riigi saatust. Preisimaa algatusel toimus 1772. aastal esimene Poola jagamine Venemaa keisririigi, Preisi kuningriigi ja Habsburgide juhitud Saksa-Rooma riigi vahel (vt Poola jagamised). Kuningas Stanisław August Poniatowski katse vähendada sõltuvust Venemaa keisririigist, tugevdada keskvõimu ja piirata šlahta privileege lõppes Venemaa keisririigi interventsiooniga 1792. aastal ning Poola teise jagamisega 1793. aastal Venemaa keisririigi ja Preisi kuningriigi vahel. Tadeusz Kościuszko juhitud ülestõusu mahasurumisele järgnes 1795. aastal kolmas Poola jagamine Venemaa keisririigi, Austria ertshertsogiriigi juhitud Saksa-Rooma riigi ja Preisi kuningriigi vahel; see tegi Poola sõltumatusele lõpu 12 aastaks, kuni Varssavi hertsogiriigi moodustamiseni Napoleon I poolt. Napoleoni sõdade järel 1815. aastal toimunud Viini kongressi tulemusel sai Venemaa keisririik enamiku Varssavi hertsogiriigist (Kongressi-Poola) ja Preisi kuningriik sai osa Varssavi hertsogkonnast (Poseni suurhertsogkond) ja Danzigi vabalinna. Esimese maailmasõja tulemusel Poola taastas oma iseseisvuse, Teises maailmasõjas Poola okupeeriti Saksa ja Nõukogude vägede poolt. Sõja lõpus hõivasid Nõukogude väed Poola, seal kehtestati prokommunistlik võim ja moodustati Poola Rahvavabariik. Poola parlamentaarsed traditsioonid Poola parlamentaarne süsteem arenes lineaarselt teiste Euroopa riikidega. Linnahärrad, suurmaaomanikud ja aadelkond püüdsid suurendada oma võimupositsiooni enda õiguste ja privileegide suurendamisega, samal ajal aga nõrgestati kuninga positsiooni. 15. sajandil said omavalitsused üha rohkem jõudu ja võimu, tähtsaid otsuseid võtsid vastu kohalikud aadlikud. Sajandi lõpupoole asutati Poola kahekojaline parlament – alamkoja moodustasid kohaliku aadelkonna kogu ja kuninglik kogu, kirikutegelased moodustasid senati. Iga kahe aasta järel kogunes seim Varssavis. Pärast seda, kui Jagelloonide dünastia välja suri, valiti pea kaks sajandit kuningat aadlike hulgast. Sel ajal oli üldiselt domineeriv riigivalitsemisviis absoluutne monarhia. Selle taustal oli Poola tegelikult üsnagi demokraatlik ning see mõjutas positiivselt poliitilist ja sotsiaalset olukorda riigis. See oli vaba ja tolerantne aeg, mis kestis kuni suurte sõdadeni 17. ja 18. sajandil. Mis puutub parlamentaarsesse süsteemi, siis oli Poola viimase kuninga, Stanisław August Poniatowski, aeg õnnelik – ta oli kõrgelt haritud valitseja ja valgustatuse suur imetleja. Kui riik viis läbi poliitilisi, majanduslikke ja sõjalisi reforme, tegi ta kõik, et säästa rahvast. Seim tegi Poniatowskiga meelsasti koostööd ja 1791. aasta mais võeti vastu Poola põhiseadus. See oli maailmas teine – USA järel. See toonitas kodanike kohustusi ja õigusi ning valitsuse vastutust. Esimese maailmasõja lõpp oli ühtlasi Poola Teise Vabariigi algus – Poola sai oma iseseisvuse tagasi 1918. aasta novembris. Peamised riigiorganid taastati kiirelt ja loodi uus sektsioon põhiseaduse osana – Väike Konstitutsioon – juriidilised sätted. Viimase paarikümne aastaga on Poola naasnud Euroopa parlamentaarse demokraatia traditsioonide juurde: proportsionaalne esindatus seimis, vabad valimised ning uus, parandustega põhiseadus. Kultuur 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses emigreerus palju andekaid inimesi Poolast Lääne-Euroopasse. Nende seas olid helilooja Frédéric Chopin ning luuletajad Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki. Poola teadlased Mikołaj Kopernik ja Maria Salomea Skłodowska-Curie on andnud suure panuse maailma teadusse. Poola filmikunstist on Eestis kõige rohkem tuntud Andrzej Wajda filmid, eeskätt "Tuhk ja teemant" (1958, peaosas Zbigniew Cybulski) ja "Katõn" (2007). Aastal 1999 pälvis Andrzej Wajda 50-aastase filmitöö eest elutöö-Oscari (Academy Honorary Award). Haridus Aastal 1364 asutas kuningas Kazimierz III Krakówi ülikooli, mis on Kesk-Euroopa ülikoolide seas vanuselt teine. Mikołaj Kopernik oli Krakówi ülikooli esimesi kuulsaid lõpetajaid. Riik Riigikord Poola on parlamentaarne vabariik. Parlament on Rahvuskogu (Zgromadzenie Narodowe), mis koosneb 460-kohalisest seimist (sejm) ja 100-kohalisest senatist. Haldusjaotus Poola jaguneb 16 vojevoodkonnaks. Valimised Parlamendivalimised 1989. aasta Poola parlamendivalimised 1991. aasta Poola parlamendivalimised 1993. aasta Poola parlamendivalimised 1997. aasta Poola parlamendivalimised 2001. aasta Poola parlamendivalimised 2005. aasta Poola parlamendivalimised 2007. aasta Poola parlamendivalimised Presidendivalimised 1990. aasta Poola presidendivalimised 1995. aasta Poola presidendivalimised 2000. aasta Poola presidendivalimised 2005. aasta Poola presidendivalimised Valitsused Tadeusz Mazowiecki valitsus Jan Krzysztof Bielecki valitsus Jan Olszewski valitsus Hanna Suchocka valitsus Waldemar Pawlaki valitsus Józef Oleksy valitsus Włodzimierz Cimoszewiczi valitsus Jerzy Buzeki valitsus Leszek Milleri valitsus Marek Belka valitsus Kazimierz Marcinkiewiczi valitsus Jarosław Kaczyński valitsus Donald Tuski esimene valitsus Donald Tuski teine valitsus Ewa Kopaczi valitsus Majandus 1990. aastatel oli Poola majanduskasv väga kiire. Pärast sotsialismi lagunemist toimusid suured reformid. Peamised majandusharud on autotööstus, keemiatööstus ja turism. Toodetakse elektroonikat, riideid, autosid (luksusauto "Leopard"), busse (Jelcz, Autosan, Solaris, Solbus), koptereid (PZL Świdnik), lennukeid, laevu, militaartehnikat (tanke), kodutehnikat, ravimeid (Polpharma, Polfa jt), toiduaineid jm. Turism Poola peamised turismiobjektid on Varssavi, Kraków, Wrocław, Poznań ja Gniezno, Gdańsk ja Gdynia, Szczecin, Świnoujście, Kołobrzeg, Toruń, Malbork, Lublin, Zamość, Zakopane, Częstochowa ja Łódź samuti Cittàslow ja Tatrad, Lääne-Beskiidid, Ida-Beskiidid, Sudeedid ja Masuuria kõrgustik. Vaatamisväärsusi Vaata ka Poola linnuste loend Poola romaani arhitektuur Poola gooti arhitektuur Armia Krajowa Poola lennukompaniide loend Poola meedia Poola kunstnike loend Poola skulptorite loend Poola jalgpallikoondis Rassism Poolas Poola 2014. aasta taliolümpiamängudel Poola muusika Poola Teaduste Akadeemia Eesti-Poola suhted Poola põllumajandus Poola merevägi Poola kohtunike pensioniea küsimus Viited Kirjandus Olev Remsu, "Bussiga Poolas", Go Group 2010 Olev Remsu, "Bussiga Poolas" II, Juudi-Poola, Go Group, 2011 Välislingid gov.pl poland.pl Poola kaart Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid


Redaktsioon: 28. september 2012, kell 15:46 (vaata lähteteksti) (→Mobiil-ID-ga) Mobiil-ID-ga isikutuvastamiseks luuakse kõigepealt tavaline SSL/TLS seanss ilma kliendisertifikaati küsimata. Seejärel saadetakse DigiDocService-teenusele rakenduse tasemelt MobileAuthenticate päring ning käiakse perioodiliselt GetMobileAuthenticateStatus-päringuga olekut kontrollimas, kuni antakse vastus, mis sisaldab endas kasutaja sertifikaati.<ref name="digidocservice-spec-est">http://www.sk.ee/upload/files/DigiDocService_spec_est.pdf</ref><ref name="digidocservice-spec-eng">http://www.sk.ee/upload/files/DigiDocService_spec_eng.pdf</ref> Redaktsioon: 28. september 2012, kell 15:46 Mobiil-ID-ga isikutuvastamiseks luuakse kõigepealt tavaline SSL/TLS seanss ilma kliendisertifikaati küsimata. Seejärel saadetakse DigiDocService-teenusele rakenduse tasemelt MobileAuthenticate päring ning käiakse perioodiliselt GetMobileAuthenticateStatus-päringuga olekut kontrollimas, kuni antakse vastus, mis sisaldab endas kasutaja sertifikaati.[4][5] ↑ 4,0 4,1 http://www.sk.ee/upload/files/DigiDocService_spec_est.pdf ↑ 5,0 5,1 http://www.sk.ee/upload/files/DigiDocService_spec_eng.pdf Pärit leheküljelt "http://eid.eesti.ee/index.php?title=Uute_eID_rakenduste_loomine&oldid=610"


text: Jägala jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Selle pikkus on 98,8 km pikk. Jõgi algab Pandivere kõrgustiku lääneserval Ahula külast ja suubub Ihasalu lahte. Ülemjooksul voolab jõgi läbi Kõrvemaa soode. Suuremad lisajõed on paremalt Soodla jõgi, Jänijõgi, Mustjõgi ja Ambla jõgi ning vasakult Jõelähtme jõgi. Umbes 4 km enne suuet asuv ligi 8-meetrine juga on Eesti kõrgemaid. Suudme ja joa vahel asub Jägala jõe hoiuala. Jõe paremkalda neemikul, umbes 1 km kaugusel suudmest asub Jägala Jõesuu linnamägi. Jõe muud nimed on Kehra jõgi, ülemjooksul ka Kiigumõisa ja Kigumõisa jõgi. Jõel asuvad Linnamäe, Jägala joa ja Vetla hüdroelektrijaam. Jõel on mitu silda. Näiteks Soodla lähistel on Jägala–Käravete maanteel Soodla kivisild. Piirangud Kalapüügieeskirjaga on 1. septembrist 30. novembrini keelatud spinningu ja lendõngega kalapüük Linnamäe paisust suudmeni. Erandina on lubatud kalastuskaardi alusel lõhe ja forelli püük Linnamäe paisust suudmeni landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega 1. septembrist kuni 31. detsembrini. Aasta ringi on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 meetrit. Vaata ka Jägala juga Viited Välislingid Harju maakonna jõed Järva maakonna jõed Harju alamvesikond


text: Pori Jazzi finaal | | Festival Jazzkaar Pori Jazzi finaal Koguperepäev pealaval ning lõpujämm jazzilokaalides. Igal asjal on oma algus ja ots. Pori Jazzi ots on kaugemalt külla sõitnud muusikanautijale viimasel päeval kahetsusväärselt selgesti näha: ööbimispaigad suletakse juba pärastlõunal ning jazzitänava letid pakitakse õhtuks kokku. Muusikagurmaanile erilisi hõrgutisi pakkunud Pori teatri black box lõpetab samuti oma tegevuse juba laupäeva õhtul ega ava pühapäeval enam uksi. Siiski leidub viimase päeva kavas midagi, mis on varemgi meelitanud paigale jääma ning tegi seegi kord tasa festivali hääbumise tunnistajaks oleku nukruse – festivali lõpu jämmisessioonid, jazzi A ja O. Aga enne seda täitis päeva pealava üsna jazzikauge kava. Kell 13 soojendas rahva üles folgilikku pop-rocki viljelev soome duo Eva & Manu, nende järel tuli uuesti lavale eelmisel õhtul teatrisaalis rahvast hullutanud Iiro Rantala supertrio, kes hiljem plaadileti juures ohtralt autogramme jagas. ACTi plaadifirma artistidest trio Rantala-Danielsson-Haffner oligi viimase päeva pealava programmi ainus jazzirosin. Kolmandana astus areenile kaks aastat tagasi Jazzkaare avaartistideks kutsutud, kuid viimasel hetkel loobuma pidanud paar Amadou & Mariam. Maailmamuusika mõjus meeltele ja ihudele vabastavalt, peagi täitus muru tantsisklevate või koguni hundiratast viskavate kuulajatega, kes olid valmis vastu hõikama ka duo prantsusekeelsetele tervitustele, kuigi nad ei pruukinud nende sisust aru saada. Kirjurinluoto areenil tõmbas festivali otsad kokku oma 50. lavajuubelit tähistav Vesa-Matti Loiri. Teda ümbritsev noorematest muusikutest kaaskond pakkus teenekale meelelahutajale tehniliselt laitmatu tausta ja lasi kuuldavale ühe briljantse soolo teise järel. Mõne uue või uuemaks kohendatud tekstiga oli välja tulnud ka juubilar, teiste seas kõlas Joe Zawinuli kuulsa "Birdlandi" soomekeelne versioon. Nukker laul "Albatrossi" oli pianist Lenni-Kalle Taipale seades kasvatatud dramaatilise rock-pop-suurteose mõõtmeteni ning kujunes kontserdi üheks kõrghetkeks. Kui Kirjurinluotol hakkas kuulajaskonna lahkudes askeldama koristusmeeskond, ootas jazzisõpra ees õhtu põnevaim osa – jämmisessioonid. Esmalt suundusin aiajämmile, kus aastast aastasse on osalenud Toivo Unt, seekord esindas aga eestlasi lisaks Undile ka noor altsaksofonist Aleksander Paal. Nagu jämmil ikka, vaheldus selgi korral pillimeeste koosseis ning aeg-ajalt võttis kontrabassi enda hoolde Pori Jazzi kauaaegne pealik Jyrki Kangas. Tema kohta tõdeti lõpupressikonverentsil kiitvalt, et festivali juhi kohalt taandumise järel on tal jäänud rohkem aega pillimängu harjutamiseks. Kas suurema ajavaru või aastatepikkuse kogemuse toel, aga vanameister tõestas taas kord, et on endiselt heas hoos. Aleksander Paalil (keda Jyrki Kangas vahepeal naljatamisi Alexander von Schlippenbachina esitles) võttis enda nö. soojaks mängimine veidi aega, seejärel lõi ta jämmil kaasa võrdsena võrdsete seas. Üks tema säravamaid sooritusi oli duos soome tenorsaksofonisti Jari Perkiömäkiga. Lavalt käis läbi veel hulk nooremaid ja vanemaid muusikuid, aga minu jaoks kujunes õhtuste jämmide üllatustäheks leedu lauljatar Laura Budreckytė. Noore areneva artistina polnud tema sooritused küll veatud, kuid vaieldamatult on tegu äärmiselt originaalse andega, kes kombineerib oma interpretatsioonides võtteid eri ajastutest ja stiilidest. Ühe õhtu jooksul kuulsin teda nii Louis Armstrongi moodi häält käristamas, trummariga võidu kartmatult biitboksimas kui ka Marilyn Monroe moodi sensuaalset tihedat vibraatot kasutamas. Tooksin temalt esile kaks kontrastset, aga võrdselt täiuslikku esitust: laulu "Summertime" kaasaegses versioonis kombineeris ta oma vokaalsoolos biitboksi ja räppi, pisut hiljem laulis aga ballaadi "The days of wine and roses" laitmatus vanakooli stiilis. Jään ootama võimalust teda edaspidigi kuulata, põnev oleks jälgida, kuidas ta oma seinast seina ulatuvad oskused ühtseks omanäoliseks stiiliks sulatab. Loodan väga, et ta saavutab ka laiema tuntuse. Lõpetuseks veidi statistikat. Tänavu 48. korda toimunud Pori Jazzil andsid 130 ansamblit kokku 800 esinejaga üle 60 kontserdi, millest 24 olid tasuta, ülejäänutele müüdi ligi 50 000 piletit. Pori Jazz on popp, selles ei ole kohalkäinuna võimalik kahelda.


striptiis, kirglik, vilkuv, mida, eelmäng, nahk, kontrollima, kiusasid, tolvan, meeleline, poseerib, erootiline


text: OK laed arvutisse plugini logid joomlasse sinusait.ee/administrator otsid menüü nimega "Extensions" avaneb rippmenüü sealt tuleb valida Extension Manager. Avaneb uus leht sealt saad plugini üles laadida ja ära installida... Nüüd valid Extensions -> Plug-in Manager otsi üles plugin mille installisid antud juhul siis "Google Maps". Vali plugin... vaata et plugin staatus oleks "Enabled" paremal ääres on valikud General settings, Location settings jne... Location settings - sinna sisestad aadressi... kui aadress sisestatud ja moodul aktiveeritud valid suurest peamenüüst "Components" -> Contacts -> Contacts -> Avaneb leht "Contact Manager: Contacts" valid kontakti kellele tahad googli kaarti lisada... Otsi üles kiri "Other Information" sinna sisestad "{mosmap}" (Ilma "" märkidetta ).. Seda võid igale poole põhimõteliselt sisestada suvalisse artiklisse kui vaja näiteks.


Ministeerium: naisühenduste kriitika on ebaaus(29) Justiitsministeerium ei nõustu mingil juhul Eesti Naisteühenduste Ümarlaua liikmesorganisatsioonide esindajate hinnanguga, et naistevastast vägivalda peaks ennetama eraldi teistest haavatavatest sihtrühmadest. “Naisteühenduste lähenemine on äärmiselt kitsarinnaline ning ebaaus,” sõnas justiitsministeeriumi kriminaalteabe ja analüüsi talituse juhataja Mari-Liis Sööt pressiesindaja vahendusel. “Justiitsministeerium on koostanud arengukava, mille eesmärgiks on kaitsta kõiki haavatavaid sihtrühmi — pere- ja lähisuhtevägivalla ohvreid, inimkaubanduse ohvreid, alaealisi — ning ennetada alaealiste kuritegevust.” Söödi sõnul räägitakse arengukavas perevägivallast, mitte naistevastasest vägivallast, sest selle ohvriks võivad lisaks naistele langeda ka lapsed ning mehed. “Justiitsministeerium tegeleb kuritegude ennetamisega, mitte soolise võrdõiguslikkuse küsimusega. Meie eesmärk on võidelda vägivallaga, sõltumata sellest, kas ohvriks on naine, mees või laps. Samuti ei pea me otstarbekaks koostada kahte eraldi strateegiat — ühte naiste ja teist muu vägivalla kohta.” Justiitsministeerium leiab, et üks terviklik arengukava, mis tegeleb sellega, et vähem inimesi satuks nii kuritegelikule teele kui ka kurjategijate ohvriks, sõltumata nende soost ja vanusest, on parem kui mitu erinevat. “Ka mõttekeskus Praxis ja riigikantselei on leidnud, et Eestis on liiga palju arengukavasid, millega kaasneb palju bürokraatiat, dubleerimist ning millest riigil puudub ülevaade,” lisas Sööt. “Ohvritele ei ole vaja arengukavade aruandeid, vaid reaalset abi, varjupaiku, psühholoogilist nõustamist jms.” Vägivallavastane arengukava näeb ette mitmeid meetmeid perevägivalla ennetamiseks ning ohvriabi parandamiseks. “Alustame sellest, et lepime lõpuks kokku, kes millisel ajahetkel ja kuidas perevägivalla ohvrite ja vägivallatsejatega tegeleb, loome rehabilitatsiooniprogrammid vägivallatsejatele ning koolitame ohvrite ja vägivallatsejatega kokkupuutuvaid spetsialiste,” tõi Sööt mõned näited. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29636931


text: ASJA LUGU: Roosta pere reliikvia on pereisa valmistatud traktor - Maakond - Saarte Hääl ASJA LUGU: Roosta pere reliikvia on pereisa valmistatud traktor PERERELIIKVIA: Peretütar Jaanika Tiitson on isa tehtud traktorit roolinud nii põllul kui ka heinamaal. Jaanika poeg Herman peab veel kasvama, enne kui saab iseseisvalt talumaadel traktoriga sõita. Leedri küla Roosta talu peremees Ado Vakker on pere reliikviaks saanud enda valmistatud väiketraktori kevadtöödeks kuurist õue toonud. Eelmise sajandi 80-ndate aastate teises pooles hakkas see kummalise välimusega neljarattaline riistapuu, millega Roosta talu lapsed heinamaalt loomasööta varju alla vedasid, silma ka Soome teletegijaile, kes parasjagu Leedri külas ringi sõitsid. Teleoperaator salvestas talulaste heinateo ja seda episoodi näidati Soome televisioonis. "Saarlased ju tollal Soome televisiooni saateid ei näinud. Meie sugulased Tallinnas juhtusid seda aga nägema ning helistasid kohe pärast saadet ja ütlesid, et meie lapsed olid Soome televisiooni saates olnud," meenutab Ado Vakker.


text: Üleskutse: jäädvusta naabriga maletatud hetk - Uudised - 60 Pluss Üleskutse: jäädvusta naabriga maletatud hetk 6. jaanuar 2016, 9:06 Rahvusvaheline maleföderatsioon FIDE nimetas 2016. aasta Paul Kerese aastaks. Seoses FIDE märkamise ja Paul Kerese 100 sünniaastapäeva tähistamisega kutsuvad Eesti Rahva Muuseum ja Eesti Spordimuuseum malesõber Heino Laiapea algatusel osa võtma ülemaailmsest ettevõtmisest "Maleta naabriga!"


Tiina Kangro: Eesti metsikult kujunenud sotsiaalsüsteem vajab pööret - Arvamus Tiina Kangro: Eesti metsikult kujunenud sotsiaalsüsteem vajab pööret 16. aprill 2017, 12:46 Pühade eel puhkenud paanika seoses puudega inimeste sotsiaalteenuste rahastamisega võtab uue värvingu, kui meenutada, milliseid otsuseid riigijuhid paar aastat tagasi vastu võtsid, kirjutab IRLi fraktsiooni kuuluv parteitu riigikogu liige Tiina Kangro. Pühade eel olid paljudel inimestel silmad suured jahmatusest, et sotsiaalvaldkonda on tabanud ootamatu kriis. Kuidas saab juhtuda, et puudega inimestele mõeldud rehabilitatsiooni ja erihoolekande rahad on äkitselt juba aasta alguses otsa saanud?! Kui tavainimeste jaoks võis olukord tõesti üllatuslik olla, siis pehmelt öeldes mõistmatuks jäi, kuidas sai tekkinud seis tulla üllatusena asjaga kõige otsesemalt seotud osapooltele – poliitikutele, aga ka puuetega inimeste kojale, kes on riigi ametlik partner puuetega inimeste õiguste konventsiooni elluviimisel. Reformierakonna parlamendisaadikud andsid pärast Eesti Päevalehes ilmunud artikli lugemist välgukiirusel sisse arupärimise sotsiaalkaitseministrile, et toimuvasse riiklikku selgust nõuda. Neile ei meenunud, et just nad ise muutsid koos töövõimereformiga ka sotsiaalseadustikku, mille ühe tulemusena jõustus eelmise aasta algusest uus rehabilitatsioonikorraldus. Sellesse aga oli teenusele ligipääsu kahanemine ja järjekordade teke sisse kirjutatud. Ka erihoolekandes on kõik juhtunud vastavalt üle-eelmise sotsiaalministri Taavi Rõivase ajal algatatud ja viimases otsas reformierakondlaste valvsa pilgu all koalitsioonikaaslase Helmen Küti poolt allkirjastatud erihoolekande arengukavale, mille selgrooks oli eurorahadega läbiviidav kinnisvarareform. Puuetega inimeste koja juhid nimetasid neljapäeval väljasaadetud teates puhkenud olukorda mitteaktsepteeritavaks, kuigi aktsepteerisid selle ise, olles otseselt uue rehabilitatsioonikorra ja erihoolekande arengusuundade väljatöötamise juures. Kas tõesti tähendab kõik see, et inimgruppide elu muutvaid seadusi käivitatakse Eestis ilma, et otsuste tegijad ise arugi saaksid, mida nad teevad ja mis on tegude tagajärjed? Siis, kui poliitikud magasid Ei saa öelda, et sellele, mis uute seaduste valguses toimuma hakkab, poleks üldse tähelepanu juhitud. Ma ise, siis veel ajakirjanikuna, avaldasin 2014. aasta septembris Postimehes artikli «Riik hakkab rikkuma inimõigusi». Juhtisin toona, uue hoolekandeseaduse esimese lugemise eel tähelepanu sellele ja veel mitmele perspektiivile, mis otsapidi ongi tegelikuseks saanud. «Mida hakkab kadunud tervisega inimestele pakkuma riigi uus sotsiaalteenuste süsteem? Aus vastus on: enamikule mitte midagi – ja nüüd juba täiesti seaduslikult...» kirjutasin. Sõnaselgelt oli artiklis välja öeldud ka see, et rehabilitatsioon jääb uues süsteemis väikse osa puudega inimeste privileegiks. Selline suund tookord tõesti võeti, kuigi võib-olla poliitikud sel ajal tõesti magasid. Igatahes seaduseelnõus, aga samas taktis isegi tänavuse riigieelarve seletuskirjas seisab must-valgel, et uue rehabilitatsioonikorralduse tulemusel jõuab teenusele vähem inimesi, kes aga vabaneva ressursi arvelt saavad seda kiiremini ja kvaliteetsemalt. Sellest saab välja lugeda, et mingit suurt nn rehateenuse rahastamise tõusu seadusandja ei planeerinud – sooviti vaid nappi ressurssi täpsemini sihitada. Ka küsimusele, mille varal peaksid end elujõulistena hoidma need puudega inimesed, kes edaspidi rehateenusele ei pääse, oli vastus olemas: nemad peaksid tuge küsima mujalt. Näiteks meditsiinisüsteemist või kohalikust omavalitsusest. Millist mehhanismi pidi, kas või mida neile sealt pakutakse ja kas muudatused rehasüsteemis ikka haakuvad kogu sotsiaalsüsteemi tulemuslikkuse ja kulu-tulususega, polnud aga enam kaugeltki selle seaduse ega selle koostajate huvipunkt. Tegutseme kõhutunde järgi Sotsiaalvaldkond on Eesti riigieelarve kõige massiivsem sektor, moodustades 40 protsenti Eesti riigieelarvest. Kaitsekulutused on näiteks 8, kultuur lausa 18 korda odavam. Ometi sotsiaalvaldkonnas ei arvutata, analüüsita ega prognoosita, vaid võetakse numbreid enamasti laest ja planeeritakse kõhutunde järgi. See, kui palju Eesti puudega inimesed sedasama rehateenust tegelikult vajaksid, mis on selle teenuse efekt, seos teiste abimeetmetega ja mõju riigi sotsiaaleelarve kujunemisele tulevastel perioodidel, on nii Eesti riigijuhtidele, sotsiaalvaldkonnas tegutsejatele kui kahjuks ka meie sotsiaalteadlastele nagu vannitäis hägust seebivett. Isegi nüüd, kus alates järgmisest aastast tuleb rahandusministritel leppida, et rehateenuse eelarve hakkab paratamatult kasvama (kõik järjekorda pandud inimesed peavad teenusele pääsema hiljemalt aasta pärast), kujuneb rehateenuse kasutamine endiselt n-ö metsikult. Kas riigile oleks soodsam ja inimesele tõhusam, kui rehakeskuses käimise asemel saaks iga puudega laps oma logopeedi- või ravivõimlemise tunnid kätte hoops koolis ja lasteaias töötavatelt tugispetsialistidelt, ei tea keegi. Täpselt sama metsik on olukord erihoolekandes. Riiklikul teenusel erihooldekodudes viibib mõni tuhat psüühilise puudega inimest, eeskätt lastekodudest väljakasvanud põlvkonnad. Teist samapalju saab tänu paaril varasemal aastal eraldatud lisarahale riiklikku tuge odavamate teenuste vormis, mis aitavad omavalitsustel ja väikestel MTÜ-del hoida siin-seal Eestis käimas päevakeskusi, töötubasi või vähese abivajadusega inimeste grupikodusi. Seda aga, kui suur on Eestis tegelik vajadus erihoolekandeliste lahenduste järele, mida see maksaks ja mida ühiskonnale tagasi annaks, pole keegi püüdnudki välja selgitada. Minu aastaid kestnud nõudmiste järel luges sotsiaalministeerium lõpuks 2014. aasta kevadel kokku, et Eestis elas tol hetkel 12 417 psüühilise puudega täisealist, kes ei saa, ole kunagi saanud ega paista hakkavatki saama ühtki neile seadusega ettenähtud tugimeedet. Kuigi ka tänavune riigi erihoolekande eelarve tõusis poole miljoni euro võrra, millest oleks saanud sadakond uut inimest tõhusale teenusele võtta, juhtus jälle midagi «täiesti ootamatult». Kogu lisaraha sõi ära juba riiklikul teenusel olevate klientide pearahade tõus. Viimase aga tõi kaasa sadade hoolealuste ümberkolimine eurorahadega püstitatud moodsatesse ja väiksematesse peremajadesse, kus on järelvalve tagamiseks tarvis rohkem personali. Ja midagi öelda ei olegi, sest ka erihoolekande arengukavas on kirjas, et aastani 2020 tegeldaksegi eelkõige olemasoleva teenustesüsteemi kvaliteedi tõstmisega ja alles seejärel uute teenuste arendamisega. Aeg hakata mõtlema Tegelikult pole sotsiaalkindlustusametil teenuste rahad mitte otsas, vaid need on riiklikes poliitikadokumentides suunaks võetud viisil ja mahus teenusele suunatud klientide all «kinni». Hädas inimeste jaoks pole vahet, aga võib-olla kellelgi on hea teada, mis siis aasta alguses aset leidnud paanikahoo põhjustajaks osutus. Nimelt sai riigi sotsiaalteenuseid koordineeriv sotsiaalkindlustusamet (SKA) endale möödunud suvel uue juhi, kes juhtumisi tuli maksuametist. Võib-olla esimese inimesena Eesti sotsiaalsüsteemis hakkas ta tõsisemalt arvutama ja arvutustest ka järeldusi tegema. Uue aasta alguseks jõuti selgusele, et täpselt poole jaanuari kohalt jooksis eelmisel aastal võetud kohustuste tõttu punane joon, millest edasi uusi kliente teenustele võttes oleks amet jooksnud kesksuveks pankrotti. Kohtusin SKA peadirektori Egon Veermäe meeskonnaga kohe pärast seda teadet, et veenduda, kuidas edasi minnakse. Sain kinnitust, et mõtted liiguvad mitmes lõikes ainuõiges suunas, mille keskseks ideeks on, et «aukude lappimise» meetod Eesti sotsiaalsüsteemis tuleb lõpetada. Tegelikult mäletame ju ka seni meediast teateid, et igal aastal on mitu korda abivahendite, aga ka rehabilitatsiooni limiidid läbi olnud ja rahastused seiskunud. Enamasti on riik siis leidnud natukese aja pärast näpuotsaga lisaraha või jõudnud kätte uus aasta uue eelarvega. Inimesed on oodanud, ajuti ka teenustest ilma jäänud, aga kuna vana seaduse järgi oli süsteem hajusam (asutused tegutsesid limiitide alusel ja järjekorrad olid harali), oli ka raskem probleemi defineerida. Ka eelmisel kevadel eraldas valitsus SKA tollase juhi appihüüde peale 1,4 miljoni eurose lisaeelarve «rehateenuse järjekordade vähendamiseks». Kurioossel kombel aga andis see hoogu rahade «lõppemisele» tänavuses eelarves: kõik mullu teenusele suunatud inimesed viibivad seal ka sel, osaliselt ka tuleval aastal. Võib juhtuda, et ka nüüd leitakse lisaraha. Sotsiaal- ja rahandusministeeriumi poolt oleks aga tark võtta väga tõsiselt SKA uue juhtkonna sõnumit, et Eesti sotsiaalsüsteemis ei saa edasi minna seniste võtetega. Minu soovitus oleks panna kiiresti tööle ajutrust, võib-olla sealsamas SKA-s, kes hakkaks arvutama, modelleerima ja planeerima teadmuspõhist sotsiaalteenuste süsteemi. Sellega saaksime ühtlasi lõpetada Eesti sotsiaalvaldkonnale nii armsaks saanud tühja sõnamulina ja kõikvõimalike peaspetsialistide sisekaemusesest lähtuvad tegevused. Peame ükskord tunnistama, et nelja miljardi maksumaksjalt kogutud euroga pokkerit mängida ei tohi. Panustades natuke siin ja natuke seal ja võttes veel vastu seadusi, millesse ei süübi isegi nende kirjutajad ja jõustajad, ei jõua me kuhugi, saati põhjamaale. Selles mõttes on siiski hea, et skandaal vallandus. Olgugi, et mõnede osapoolte motiivid lõkkele hagu allaviskamisel olid taas pisut vildakad, on käes hea hetk kutsuda kõiki kolleege ja muid teemaga seotud osapooli, olgu poliitikas või väljaspool seda, võtma Eesti sotsiaalsüsteemi probleemide lahendamist ülima tõsidusega.


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Tokyo's, ära vaata kaugemale kui Imperial Hotel Tokyo. Kesklinna põnevus on vaid kaugusel. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Leica Ginza salong (galerii), Hachiman-Jinja (Hachiman Tempel), Sony Hoone vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused. Imperial Hotel Tokyo's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, koosolekuruumid, müügiautomaat, pakihoid, lastehoid. Külalised võivad valida 931 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas sisebassein, laste mänguväljak, bassein (lastele), spaa, massaaž. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Imperial Hotel Tokyo'st perfektse baasi Sinu Tokyo's viibimise nautimiseks. Pool and sauna area is closed for maintenance from January 5th to 7th, 2014. Your kind understanding is appreciated. Fitness area will open as usual.


Balti luterlike piiskoppide pöördumine 4. novembril 2009 Esmaspäev, 04. november 2019 Kirjutas Meie Kirik Tänavu novembris möödub kümme aastat nii Balti luterlike piiskoppide pöördumisest kui EELK kirikukogu deklaratsioonist, milles väljendatakse muret mõnede luterlike kirikute eemaldumise üle kristlikust abielukäsitusest ja sellega kaasnevast kirikuosaduse kahjustamisest. Avaldame uuesti esmalt Balti piiskoppide pöördumise, mis sündis 4. novembril 2009 Tallinnas ja kus kinnitatakse, et “abielu on kooselu mehe ja naise vahel ning homoseksuaalse sättumuse praktiseerimine on ühtesobimatu Kristuse järgimisega.” Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku, Läti Evangeelse Luterliku Kiriku ja Leedu Evangeelse Luterliku kiriku juhid kohtusid Tallinnas 3.–4. novembril 2009, et tugevdada Balti riikide luterlike kirikute ühtsuse pikaajalist kogemust ja palvetada kristlaste osaduse eest kõikjal maailmas, ühtlasi mõistes, et meie ajal on sidemed kristlike kogukondade vahel pandud mitmel pool proovile. Piiskopid kõnelesid samuti ülesannetest ja vastutusest, mis seisavad nende kirikute ees, otsides paremaid võimalusi koostööks tulevikus. Kristlik usk tähendab elamist Kristusega ja üksteise teenimist. Foto: Janis Vanags, Andres Põder ja Mindaugas Sabutis (kuvatõmmis)


:: KKK :: otsing :: statistika :: kasutajate nimekiri :: kasutajate grupid :: registreeri


Lõuna-Aafrika rahvusgalerii, Lõuna-Aafrika rahvusgalerii - Kaplinn Aadress: Government Ave, Kaplinn 8000, Lõuna-Aafrika Vabariik; Hind: 30 rand Kaplinna valitsusväljakut on kaunistatud Lõuna-Aafrika rahvusgalerii, mis on kogunud Hollandi, Prantsuse, Briti Aafrika rahvaste kunstiteoseid. Galerii eksponaadid on dateeritud XVII-XIX sajandist ning kujutavad endast suurepärast ajaloolist, kultuurilist ja materiaalset väärtust. Enamik neist on maalid, skulptuurid, litograafiad, graffitid, kaunistused. Lõuna-Aafrika rahvusgalerii alustas oma tööd rohkem kui 150 aastat tagasi, mil 1872. aastal anti omavalitsusele osa isiklikest kogunemustest ja kohaliku rikka mehe säästust - Thomas Butterworth. Varem, oktoobris 1850 tehti ettepanek luua galerii, mis võiks läbi viia kunstide näitusi. Kaunite kunstide ühendus hakkas otsima püsivaid ruume. 1875. aastal ostis Victoria tänavale hoone, mis peatselt asus Lõuna-Aafrika rahvusgaleriile. Galerii tänapäevane hoone ehitati palju hiljem, ametlik avamine toimus alles 1930. aasta novembris. Suurima panuse riikliku galerii arengusse tegi selle fondide loomine Alfred de Pass, Abe Bailey, Lady Michaelis, Edmund ja Lady Davis. Alates 1937. aastast hakkas laienema Lõuna-Aafrika rahvusgalerii hoone, kuna ekspositsioonile lisandusid kohalike kunstnike tööd, Aafrika päritolu ajaloolised asjad, rituaalmaskid, relvad, kaunistused. Riikliku galerii saalidel on alalised ja perioodilised näitused. Viimased on organiseeritud selleks, et meelitada külastajaid tähelepanu ja näidata palju maale, skulptuure, fotosid, kaunistusi, riideid, kaasaegse kunsti esemeid. Kõige populaarsem turistide hulgas on perioodiline näitus, mis tutvustab Aafrika rahvaste teenetemärke. Lisaks on kohalikud noored disainerid sageli Lõuna-Aafrika riiklikus galeriis isiklike loominguliste saavutuste esietendused. Igaüks saab galeriisse külla. Visiit on võimalik 10. 00-17.00. Sissepääsutasu on. Täiskasvanute piletihind on 30 rand, lastele vanuses 6-18 aastat - 15 rand. Laste puhul, kelle vanus ei ületa viit aastat, ei võeta tasu. Lõuna-Aafrika rahvusgaleri hoones saate bussiga nr 101, mis peatub Goverment Avenue'il. Siis 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Lisaks on teie teenistuses kohalik takso, mis võtab kiiresti kõikjal linnast kuni riikliku galerii hoones. Agadir - rannad Naivasha järve rahvuspark Kuidas õpetada lapsel ujuma? Kõhukinnisus pärast sünnitust - näpunäited noortele emadele Miks deja vu mõju ilmneb? Ebatõenäolised reeglid laia etikett erinevates maailma riikides Kartul, hautatud mitmemõõtmelisena Kui palju rasva päevas kulub kehakaalu alandamiseks? Pizza küpsetatud pannis 10 minuti jooksul Magamistoas asuvad magamistoamööbel Suhkrutõvega suhkruroo šokk Miks kassil on saba? Miks unistus koorida kartulit?


text: Mikael Granlund – Vikipeedia Mikael Granlund (sündinud 26. veebruaril 1992 Oulus) on Soome jäähokimängija, kes ründajana NHL-i klubis Nashville Predators. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Kärpäte meeskonnas. Aastatel 2009–2011 mängis ta HIFK-is. Hooajal 2009–10 oli Soome kõrgliigas resultatiivseim uustulnukas (13+27) ning valiti hooaja parimaks uustulnukaks. 2011. aastal tuli ta HIFK-iga Soome meistriks. 2010. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i draft 'is üheksanda valikuna. Wildi meeskonnas asus ta NHL-is mängima hooajal 2012–13. 2019. aasta veebruaris kaubeldi ta Wildist Kevin Fiala vastu Nashville Predatorsi.[1] Ta on esindanud Soomet U18- ja U20-koondises. 2010. aastast kuulub ta ka Soome esindusmeeskonda. 2011. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste poolfinaalis lõi ta Venemaa vastu värava, tõstes värava tagant tulles litri hokikepi laba peale ja selle värava ülemisse nurka visates. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome koondisega pronksmedali ja Granlund valiti turniiri sümboolsesse koosseisu. 2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali ja valiti taas turniiri sümboolsesse koosseisu. 2009. aastal valiti ta Soome aasta noorsportlaseks. Tema noorem vend Markus Granlund on samuti jäähokimängija. ↑ "Predators acquire Granlund from Wild for Fiala". tsn.ca. 25.2.2019. Vaadatud 21.10.2021 Mikael Granlund – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mikael Granlund NHL.com lehel Mikael Granlund hockeydb.com lehel Väravavahid: Connor Ingram · David Rittich · Juuse Saros Kaitsjad: Matt Benning · Mark Borowiecki · Alexandre Carrier · Mattias Ekholm · Dante Fabbro · Ben Harpur · Jérémy Lauzon · Roman Josi · Philippe Myers Ründajad: Nick Cousins · Matt Duchene · Filip Forsberg · Mikael Granlund · Tanner Jeannot · Ryan Johansen · Luke Kunin · Michael McCarron · Mathieu Olivier · Colton Sissons · Eeli Tolvanen · Phillip Tomasino · Jakov Trenin


Soome kohus lubas interneti teel viina müüa(14) Helsingi kohus otsustas tagasi lükata kõik ettevõtte Viinikauppa.com vastu esitatud süüdistused. Kaht ettevõtte taustal olevat isikut süüdistati ebaseaduslikus alkoholi vahendamises interneti teel. Viinikauppa.com taustal olevad isikud tõid aastatel 2007 ja 2008 Soome sadu tuhandeid liitreid alkoholi. Kohtu all oli ka interneti teel ostetud alkoholi Soome toimetanud transpordifirma vastutav isik, teatab YLE Uutiset. Kohus leidis, et ei ole tõendeid selle kohta, nagu oleks veebilehe omanikud korraldanud süüdistuses mainitud ajal alkohoolsete jookide Soome toomist ning nende transporti Saksamaalt Soome ja edasi ostjatele. Seega polnud ka tõendeid jooke transportinud ettevõtte omaniku alkoholiseaduse vastase tegevuse kohta. Riiklik süüdistaja nõudis süüalustele tingimisi vanglakaristust ja üle poole miljoni euro suuruse kompensatsiooni maksmist riigile. Seaduse järgi on alkoholi müük Soome toomiseks lubatud, kui tellija korraldab ise jookide transpordi Soome. Süüdistaja väitel tegi Viinikauppa.com koostööd enese poolt reklaamitud transpordiettevõttega, mille kliendid valisid oma jookide peamiseks Soome transportijaks. Alko jaemüügimonopoli kohtuotsus tõenäoliselt ei mõjuta. Viinikauppa.com-il on Soomes umbes 13 500 klienti.


§ 10 Konkursi luhtumine


Augusti lõpus arutasid Jõhvi linnavolikogu liikmed, et metadoonasendusravi võiks teha kusagil mujal, ainult mitte linnas. Uurimistööd on selgitanud seoseid asendusravil olevate sõltlaste ja võimalike kuritegude vahel, samuti on võrreldud kuritegevust ümber asendusravikeskuste, haiglate ja kaupluste. Nende tulemused on näidanud, et kuritöö toimepanek on kõige tõenäolisem kaupluste ümber, mitte asendusravikeskuste läheduses. Rahvusvaheline kogemus kinnitab, et keskuse väljaviimine linnast ning seetõttu ravi muutmine vähem kättesaadavaks võib kaasa tuua kuritegevuse tõusu.


text: Inimest tuleb alati võtta inimesena - Saarte Hääl – 07/05/2009Rubriik: Arvamus Ülbe bussijuht Püüdsin bussijuhi niisugust ülbet ja ülekohtust käitumist ja selle tagajärge leevendada ütlusega, et kunagi käitusid niiviisi KGB-lased, aga praegu ei ole bussijuhil mingit õigust sedasi vanainimest bussist välja tõugata, sest Kuressaare linnavalitsus on Erna Rannale nagu teistelegi Kuressaare linna pensionäridele andnud õiguse linna piires tasuta sõita – komposteerides oma kiibiga pileti kompostris. Seda, s.o komposteerimist, ei lasknud bussijuht Erna Randa aga sooritada – tõugates Erna käe kompostrist jõhkralt eemale ja "tulistades" Ernale näkku juba eeltsiteeritud jõhkrad sõnad. Ilmselt solvangust ja bussijuhi tõukest vajus vanainimene kõnniteele. Erna Rannal, kellel on kesklinnast ööbimiskohta vähemalt 3,5 kilomeetrit, ei olnud seega enam mingit lootust bussi peale saada, sest nr 1 oli viimane, mis veel talle vajalikus suunas sõitis. Olin ka järgmine päev mures Erna pärast, sest ei teadnud, kas ta jalgsi ikka jõudis ööbimiskohta. 19. märtsil veidi enne kella 15 tuli Erna Rand siiski Kuressaare linna päevakeskusesse, st et ta oli ikka suutnud ööbimiskohta jõuda. Jumal tänatud – aga bussijuhi käitumist 18.03.2009 õhtul ei õigusta küll ükski asi, sest Erna on ka inimene ja Kuressaare linna kodanik ning vaatamata oma 78 elatud aastale, mis ta turja juba kõigile nähtavalt kõverdavad, on tal väärikust mitte sugugi vähem kui bussijuhil, kes kui mitte muud, siis vähemalt avalikult vabandama peaks nii oma firma kui tööandja ees ning kuressaarlaste kui potentsiaalsete klientide ees oma väära käitumise pärast sel õhtul. Minu arvamus bussijuhtidest on siiani olnud teistsugune. Bussijuhid on läbi aegade omanud aruka ja vaoshoitud inimese mainet, kellele kuulub reisijate lugupidamine. See peaks ka täna taltsutama mõnd kuumaverelistki ja õigel ajal pidurdama. Teisiti bussijuhi ametis ju välja ei mängi. See on otse loomulik ja samas ka jõukohane nõue meile kõigile. Pöördusin selle intsidendi pärast avaldusega politseisse. Minu arvates on tegemist inimväärikuse alandamisega. Politseist sain vastuseks, et toimunud intsidendi kohta saab seisukoha võtta vaid bussiettevõte, kelle bussiga tegemist oli. Politsei juhtumiga ei tegele Lisaks soovitati mul pöörduda linnavalitsuse sotsiaalosakonda, kuna tegemist oli asotsiaalse välimusega inimesega. Veel teatati, et sündmus on registreeritud infona ja edasisi toiminguid ei tehta. Vastusega mittenõustumise korral soovitati mul pöörduda Lääne PP juhtkonna poole. Mina aga ei pea õigeks, et selliseid juhtumeid võetakse lihtsalt infona. Huvitav, sõimu alla sattunu oli asotsiaalse välimusega ja sellest piisas, et menetlust ei alustata. Inimõigused on aga ühesugused kõigile, lisaks kasutas bussijuht inimese väljaviskamiseks füüsilist vägivalda. Erna Rand tegi avalduse päevakeskuses toimunud kodanike foorumil, kus viibis ka kaks politseijaoskonna juhtivtöötajat. Huvitavaks teeb minu arvates olukorra ka see, et politsei saabumise ajaks oli 78-aastane vanainimene juba sündmuskohalt kabuhirmus põgenenud. Kedagi ei huvitanud, kas ta ka oma ööbimiskohta jõuab. Lisatud: 07.05.2009 / 16:18 Kirjatüki autor rõhutab inimväärikuse austamist ja tubli on. Aga üks inimväärikuse komponent on ka eneseväärikus. Ja eneseväärikuse olemasolu näitab ka see, kas inimene peseb ennast või mitte. Tädi, kellest jutt, ei pese tõesti ennast rohkem kui vast kord aastas. Ja saab kurjaks, kui teismelised ta läheduses nägusid teevad – vibutab keppi ja sõimab. Lisatud: 07.05.2009 / 08:34 väga ebaõiglane pr. Erna suhtes oli see väljaviskamine küll. Teisest küljest- kui ta on nii-öelda prükkar, siis tavakodanikud ei peaks ühissõidukis sõites tõesti kannatama kohutavat haisu ja kartma oma tervise pärast- prükkaritelt võib ju igasugu haigust saada- tuberkuloos jne. Samas jah- ka temal on õigus sõita bussiga. Võib-olla pakuks talle puhtaid riideid ja tasuta sauna mõnes Saaremaa Spa-s? Lisatud: 07.05.2009 / 09:52 Tollel naisterahval ei ole häid suhteid seebi ja veega, nimelt haiseb ta nii kohutavalt, et tema läheduses on võimatu olla. Toetan igal juhul bussijuhti, sest tema peab tagama KÕIGI reisijate heaolu. Kui aga bussis sõita ei saa ilma gaasimaskita, tuleb haisu põhjustaja kõrvaldada. See, et oled 78 aastane, ei vabasta sind veel pesemisest. Tollel proual on kindlasti sugulasi-tuttavaid, kes võiks ta tähelepanu pesemise vajadusele juhtida,päevakeskuses peaks see võimalus ju olemas olema kui ka kodus sooja vett-seepi pole. Minu teada pole see mitte esimene kord kui bussijuht teda sõidutamast keeldub, samuti ollakse temaga hädas postkontoris, kus ta istumas armastab käia ja klienditeenindajatel-klientidel olemise võimatuks teeb, sest see hais ajab oksele. Nii vana inimene, kui ta ka ise lõhna ei tunne, peaks ju teadma, et pesematus ajab haisema. Lisatud: 08.05.2009 / 00:00 Ma arvan, et selle inimesega peaks tegelema sotsiaaltöötaja. Kuidagimoodi peaks ju olema võimalik see inimene vähemalt korra nädalas puhtaks pesta. Riided tuleks ka anda uued, sest nende pesemine ei pruugi aidata kui nad liigselt mustusest on läbi imbunud. Kui see vanainimene käib päevakeskuses, siis on ju ka seal kõik ruumid haisu täis. Ta ei pruugigi ise oma mustusest hoolida ja võib minna trotsi täis kui teda pesema sunnitakse, aga vanainimene on ju nagu väike laps, kes alati päris adekvaatne ei suudagi olla. Sotsiaaltöötajad peaksid oskama seda probleemi lahendada, sest nagu me näeme, on see inimene kaaskodanikele väga häirivaks muutunud ja bussist välja viskamine ei lahenda probleemi. Lisatud: 07.05.2009 / 12:47 Tahaks Mannile ja veel väga paljudele teistele ütelda selle peale nii, et me ei tea kahjuks seda, millal meie endaga nii juhtub ja siis oled sa just sellise välimusega ja haised. Oled eemaletõukav ning kõik sinu ümber tundub kole ja trööstitu. Aga see naisterahvas on leidnud nii endas kui ka praeguses kehvas majandusolukorras tugevuse, et ellu jääda. Aga võib olla nõrgem oleks juba Kudjapel mullamätta all. Nii et kevadet südamesse! Lisatud: 08.05.2009 / 19:27 Erna on viimased 25 aastat sinise palituga ringi käinud. Seda millal ta viimati end pesi on ka raske arvata. Pooldan endise bussijuhi arvamust. Lisatud: 08.05.2009 / 19:35 Järsku pole elukohas vett. Lisatud: 08.05.2009 / 21:49 Manniga.Olen Ernaga kokku puutunud.Temast allapoole tuult ei soovitaks vaenlaselegi sattuda.See inimene on nii "kokkuhoidlik"et saun ja seep on priiskamine.Kahju vanainimesest aga vägisi ei saa ühtki inimest puhtusele sundida. Bussijuht oleks võinud muidugi leebemalt reageerida kuid Erna on linnas väga teatud tuntud prügikastides revideerija. Sõitsin hiljuti Kaarma õhtuse bussiga.Ühes peatuses tuli bussile vana memmeke.Bussijuht ootas seni kui memm endale sobiva koha leidis,alles siis alustas sõitu.Kogu sõidu vältel oli bussijuhi käitumine sõbralik ja heatahtlik(palun,aitäh,head õhtut) Piletilt sain teada,et see meeldiv bussijuht oli Kalle Põldema. Lisatud: 08.05.2009 / 13:55 Erna on pidev bussiga sõitja,enamus ajast sõidab ta oma kompsudega millest teinekord keerab sellist haisu,et süda läheb pahaks.Kui mõnest kotist voolab mingit lõga bussi istmetele,siis on järgmise reisija riided rikutud ja bussijuht süüdi.Lisaks muidugi veel kõikmõeldavad patsillused mis kaasreisijaid ohustavad.Juba paar aastat tagasi tehti talle juhtide ja kaasreisiate poolt märkusi,aga ju siis asi muutub hullemaks.Reisijateveo eeskirjades on ju selgesti õeldud,et bussis ei tohi vedada reisijaid ega esemeid mis(kes) ohustavad kaasreisijaid.Sellesmõttes on õigus pigem bussijuhi poolel,iseasi on see kas seda intsidenti oleks saanud lahendada natuke rahumeelsemalt.Püüdkem jääda siiski inimesteks vaatamata sellele mis positsioonil ühiskonnas oleme.Homme võib kõik sootuks teistpidi olla.


Vanaema-nimeline turistilõks - Äripäev Heidi Vihma 10. juuni 2011, 00:00 Eelmisel nädalal sattusin Lõuna-Eestis ühe vanaema juurde, kes mind omatehtud roogadega kostitas ja neid teele kaasagi pani. Rabarberikissell, mannavaht, koduleib, porgandipirukas - tavalised head vanaematoidud. Pärast enam linnatoitu ei tahtnudki. Kuna pärisvanaemasid mul enam pole, siis läksin Rataskaevu tänaval asuvasse restorani, mis kannab nime Vanaema Juures. Midagi vanaemalikku ma sealt paraku ei leidnud. Alles hiljuti nimetas üks Rootsi taluperenaine meie hurmavat kapsalõhna eriliselt vastikuks. See pidavat isegi riiete külge kinni jääma. Kuid mis oleks meie köök ilma selle imelise aroomita? Seega - keldrisse. Igatahes tursarullile ma enam palju lootust ei pannud. Erinevalt tibatillukesest supist oli see korralik vaagnatäis juustu ja koorekastmega üleküpsetatud kala ja kartulit, kuid maitseelamust ei saanud sellestki: kala oli kuivaks küpsenud, juust ja koorekaste varjutasid muud maitsed ning dekoratsioon - kunstkalamari ehk valgumari - vajutas kõigele oma kunstkalalõhna pitseri. Uskumatu aga tõsi, roog oli tõesti garneeritud valgumarjaga, mida täiendasid taas jõhvikad. Tegelikult oli menüüs isegi üks hooajaroog - värskest rabarberist tehtud kook -, aga seda me enam tellida ei julgenud, vaid läksime Itaalia restorani end rammusa võõramaise maiusega lohutama. Kui restoranil oleks mõni muu nimi, kehitaksin ükskõikselt õlgu - tavaline turistilõks, millel on parematel päevadel õnnestunud Lonely Planeti taolisesse turismiväljaandesse sattuda ja mis ühekorraklientidega toime tuleb. Aga nii oma vanaemade kui ka kõikide teiste Eesti vanaemade kaitseks tunnen kohustust protesteerida, et restoran Vanaema Juures heidab meie vanaemadele halba varju. Sellist sööki nad ju päriselt ei tee.