text: Larissa Jossifovna Bogoraz-Bruhman (Лариса Иосифовна Богораз; 8. august 1929 Harkiv – 6. aprill 2004) oli Vene õiguskaitsja (Nõukogude Liidu dissident) ja keeleteadlane. Tema vanemad olid partei- ja nõukogude töötajad, NLKP liikmed. 1936. aastal arreteeriti Larissa Bogorazi isa, keeleteadlane Vladimir Bogoraz süüdistatuna trotskistlikus tegevuses. Lõpetas 1950. aastal Harkivi ülikooli filoloogiateaduskonna ning abiellus samal aastal Juli Danieliga ja asus elama Moskvasse. 1950–1961 töötas ta kooli vene keele õpetajana Kaluga oblastis ning seejärel Moskvas. 1961–1964 õppis NSV Liidu Teaduste Akadeemia Vene Keele Instituudi matemaatilise ja strukturaallingvistika sektoris aspirantuuris. Lõpetas aspirantuuri strukturaalllingvistika erialal, tegeldes fonoloogiaga. 1964–1965 elas Novosibirskis ning õpetas Novosibirski ülikooli filoloogiateaduskonnas üldlingvistikat. 1965 kaitses filoloogiakandidaadi kraadi. (1978. aastal võttis Kõrgem Atestatsioonikomisjon (VAK) temalt kandidaadikraadi ära, kuid 1990. aastal andis kraadi jälle tagasi.) Larissa Bogoraz teadis oma abikaasa Juli Danieli ja Andrei Sinjavski "põrandaalusest" kirjanduslikust tegevusest. 1965. aastal nad arreteeriti. Bogoraz kirjutas Nõukogude Liidu peaprokurörile kirja Andrei Sinjavski ja Juli Danieli arreteerimise vastu. Ta aitas koos Sinjavski abikaasa Maria Rozanovaga kaasa avaliku arvamuse pöördumisele arreteeritud kirjanike kasuks. Sinjavski ja Danieli protsessist sai alguse paljude õiguskaitsjate, sealhulgas Bogorazi enda tegevus. 1966 ja 1967 käis Larissa Bogoraz regulaarselt Mordva poliitvangide laagrites abikaasaga kohtumas ning tutvus seal teiste poliitvangide sugulastega. Ta tutvustas neid Moskva liberaalse intelligentsi ringkondades. Tema korterist sai vahepeatus Mordvasse sõitvatele poliitvangide sugulastele ning laagrist naasvatele poliitvangidele. Ta kirjutas pöördumisi ja avalikke kirju, millega ta tõi esimest korda avalikkusse teadvusse poliitvangide probleemi. Pärast üht sellist pöördumist ütles Danieli perekonnaga tegelev KGB ohvitser: “Me olime teiega algusest peale teine teisel pool barrikaadi. Aga teie avasite esimesena tule." 1966. ja 1967. aastal toimus paljude opositsiooniliste rühmade, ringikeste ja sõpruskondade konsolideerumine ühiskondlikuks liikumiseks, mida hiljem hakati nimetama õiguskaitsjate liikumiseks. Suuresti tänu Larissa Bogorazi kontaktidele väljus see liikumine Moskva liberaalse intelligentsi raamest. Bogoraz kirjutas alla paljudele kirjadele ja teistele dokumentidele inimõiguste kaitseks. 11. jaanuaril 1968 kirjutas koos Pavel Litvinoviga pöördumise "Maailma avalikkusele" "nelja protsessi" puhul (Aleksandr Ginzburgi, Juri Galanskovi, Aleksei Dobrovolski ja Vera Laškova) üle. See oli protest seaduslikkuse jämeda rikkumise vastu kohtumõistmise käigus. See sai õiguskaitsjate liikumise pöördepunktiks: esimest korda apelleeriti otseselt avalikule arvamusele. Dokument ei olnud formaalseltki adresseeritud ei partei- ja nõukogude organitele ega Nõukogude ajakirjandusele. Seda loeti korduvalt ette välismaa raadiojaamades ning tuhanded Nõukogude kodanikud said teada, et Nõukogude Liidus on inimesi, kes avalikult kaitsevad inomõigusi. Pöördumisele hakkas tulema vastukajasid ja solidaarsusavaldusi ning mõningatest reageerinutest said hiljem aktiivsed õiguskaitsjad. 25. augustil 1968 võttis ta koos kuue mõttekaaslasega osa Punasel väljakul toimunud seitsme demonstratsioonist Tšehhoslovakkiasse Varssavi Lepingu Organisatsiooni vägede sisseviimise vastu loosungi all "Teie ja meie vabaduse eest!" (За вашу и нашу свободу!). (Mitmed tuntud õiguskaitsjad olid tema kui liikumise juhi osalemise vastu.) Demonstratsioon kestis kolm minutit. Osavõtjad võeti kinni ning mõisteti hiljem süüdi Vene NFSV Kriminaalkoodeksi paragrahvide 1901 ja 1903 alusel "laimavate väljamõeldiste eest, mis mustavad nõukogude ühiskondlikku ja riigikorda". Larissa Bogoraz mõisteti neljaks aastaks asumisele. Karistuskoht oli Tšuna asula Ida-Siberis Irkutski oblastis. Ta töötas seal puidutöötlemiskombinaadis töölisena. Pärast asumiselt Moskvasse tagasitulekut (1972) osales Jooksvate sündmuste kroonika väljaandmises ning toetas Nõukogude poliitvange. Ta ei võtnud otseselt osa dissidentlike ühiskondlike assotsiatsioonide tööst, ainult 1979–1980 oli ta Tatjana Velikanova kaitse komitee liige. Aeg-ajalt esines ta siiski üksi või kaasautorina tähtsate ühiskondlike algatustega. Tema allkiri on näiteks "Moskva pöördumise" all, mille autorid protesteerisid Aleksandr Solženitsõni väljasaatmise vastu Nõukogude Liidust ning nõudsid "Gulagi arhipelaagi" ja teiste Stalini-aegseid kuritegusid paljastavate materjalide avaldamist. 1975 kirjutas ta individuaalse avaliku kirja Juri Andropovile nõudmisega avada KGB arhiivid. Selles märkis ta, et ei looda sellele, et KGB avab oma arhiivid vabatahtlikult, ning väljendas kavatsust hakata iseseisvalt koguma ajaloolisi andmeid Stalini-aegsetest repressioonidest. See oli üks impulsse, millest sai alguse sõltumatu samizdati ajalooalane kogumik Pamjat (1976–1984), mille väljaandmises ta (kuigi mitte avalikult) osales. 1976 avaldas ta kaasautorina oma teise abikaasa Anatoli Martšenkoga ajakirjas Kontinent pseudonüümi M. Tarussevitš all artikli "Kolmas on antud" ("Третье дано"), mis oli pühendatud rahvusvahelisele pingelõdvendusele. 1980. aastate alguses kutsus esile avaliku diskussiooni tema üleskutse Suurbritannia valitsusele suhtuda humaanselt IRA terroristidesse. Bogoraz pöördus korduvalt NSV Liidu valitsuse poole üleskutsega kuulutada välja üleüldine poliitiline amnestia. 1986. aasta oktoobris kirjutas ta koos Sofja Kallistratova, Mihhail Gefteri ja Kirill Podrabinekiga pöördumise Nõukogude kultuuritegelaste poole, milles kutsus üles nõudma poliitvangide vabastamist. Teda toetasid paljud väljapaistvad kultuuritegelased. Jaanuaris 1987 hakkas Mihhail Gorbatšov poliitvange vabastama. Bogorazi abikaasa Anatoli Martšenko ei jõudnud vabastamist ära oodata: ta suri Tšistopoli vanglas detsembris 1986. Bogoraz osales Rahvusvahelise ühiskondliku seminari ettevalmistamises (detsember 1987). 1989. aasta sügisest oli taastatud Moskva Helsingi grupi koosseisus. Mõnda aega oli ta selle kaasesimees. Ta oli ühenduslüli vanade dissidentide ja uue põlvkonna vahel. 1991–1996 juhendas ta valgustuslikku inimõiguste seminari Venemaa ja SRÜ ühiskondlikele organisatsioonidele. 1993. aastast oli Vene-Ameerika inimõiguste grupi juhatuse liige. Kirjutas mitmeid artikleid inimõiguste ajaloost ja teooriast. Veidi aega enne surma kirjutas ta avaliku kirja, milles mõistis hukka sissetungi Iraaki. Ta suri pärast mitut rabandust. Ilmalik matusetalitus toimus 9. aprillil 2004 ühingu Memoriaal saalis. Isiklikku Oli abielus Juli Danieliga. Daniel vabastati 1970, kui naine oli alles asumisel. Varsti nad lahutasid. Tema teine abikaasa oli Anatoli Martšenko. Martšenko arreteeriti 1980. Ta suri pärast näljastreiki 1986. Välislingid Foto Foto Foto Nekroloog; allikas Venemaa inimesed Dissidendid Sündinud 1929 Surnud 2004


source: fineweb

text: Ambient |See artikkel räägib muusikastiilist; Moby albumi kohta vaata artiklit Ambient (Moby)| Ambient on 1970. aastatel Euroopas sündinud muusikastiil, mis on tihedalt seotud New Age'i muusikaga. See keskendub põhiosas helide kõlavärvingutele, et luua atmosfäärilist,[1] "visuaalset" või taustaheli. Ambienti on mõjutanud 20. sajandi klassikaline muusika, elektrooniline muusika, minimalistlik muusika, Kosmische Musik, konkreetne muusika ja space rock. Esimese teadaoleva ambient-albumi on komponeeritud Brian Eno 1978. aastal. Album "Ambient 1: Music For Airports" sisaldab ka manifesti, mis kirjeldab Eno ambient-muusika filosoofiat: "Ambient peab sobitama mitut kuulamisviisi, ilma et suruks peale ainult üht, see peab ühtaegu olema eiratav kui ka huvitav." (Brian Eno, september 1978)[2] Ambienti stiilid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Orgaaniline ambient ühendab elektroonilised elemendid akustiliste instrumentidega. Orgaanilist ambienti viljelevad teiste seas Kunst Grand, Robert Rich, Steve Roach, David Arkenstone, Jean Ven Robert Hal, Vangelis, Vidna Obmana, O Yuki Conjugate, Ma Ja Le, Vir Unis, James Johnson, Loren Nerell ja Tuu. - Loodusest inspiratsiooni saanud ambient (ka soundscape) on komponeeritud helidega, mis looduses salvestatud. Mõnikord moonutatakse neid nii palju, et kasutatakse neid ka instrumendina ning miksitakse tavapäraste ambient-helide ja -atmosfääriga. Esineb ka ühendamist orgaanilise ambientiga. - Dark Ambient hõlmab igasugust ambienti, mis sisaldab "tumedust": kõiksugu karjeid, madalaid ning hirmsaid hääli. Seda kuuleb sageli ka õudusfilmides. Robert Richi ja Lustmordi koostööalbum "Stalker" on stiili parim näide. Lustmordi peetakse ka dark ambienti "ristiisaks". Dark ambienti viljelevad isegi mõned black metal bändid, näiteks Burzum ja Mortiis. Dark ambienti alavorm illbient sisaldab rohkem rütmi, aga loob kuulajas siiski hirmsa häiritud tunde. - Ambient techno (ka intelligent techno) ühendab ambienti ning technot. Lugudel on tavaliselt ambienti atmosfäärile taha pandud käima 4x4 rütm. Ambient technoga tegelevad B12, varajane Aphex Twin, Black Dog, Higher Intelligence Agency ja Biosphere. Ambient technot hakati kutsuma intelligent technoks pärast seda, kui plaadifirma Warp väljastas "Artificial Intelligence'i" seeria. Siiski jäi konstruktsioonilt siiski põhimõtteliselt samaks. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - "Ambient Music Definition" – deepintense.com (kasutatud 06.10.2009) - Prendergast, M. "The Ambient Century". 2001. Bloomsbury, USA


80 aastat Saksamaa ootust saab lõpu: mäng, mida tuleb nautida - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! 11. JUUNI 2019, 09:16 EESTI RAHVUSKOONDIS Eesti jalgpallikoondis peab täna oma EM-valikturniiri kolmanda matši, kui vastu tuleb gigantide gigant ehk neljakordne maailmameister Saksamaa. Saksamaast rohkem on maailmameistritiitleid vaid Brasiilial (5), lisaks on nelja peal ka Itaalia, ent Euroopa riikide sisemadinas võib eelise anda sakslastele tänu kolmele EM-tiitlile, Itaalial on vastu panna üks. Ühtlasi lõppeb täna ka Eesti jaoks väga pikk ootus, sest viimati saime Saksamaaga jalgpalliplatsil kokku 80 aastat tagasi, kui Kadriorus kaotasime 0:2. Lisaks on Eesti koondis Saksamaal mängimas käinud kahel korral ja viimati õnnestus võõrsil eestlastel avapoolaeg suisa 1:0 võita, kuni lõpuks siiski 1:4 kaotus vastu võtta tuli. Teise maailmasõja järel polegi Eestil olnud võimalust Saksamaad väisata ja nüüd täidame oma jalgpalliloos ka selle tühimiku. Saksamaa jaoks pole käsil mõistagi parimad ajad, sest aasta eest jäädi MM-il pidama juba alagrupis ning sügisel hävineti ka Rahvuste liigas. Nüüd ollakse taas vaikselt pead tõstmas ja tasakaalukates, ent optimistlikes toonides möödus ka nende mängueelne pressikonverents. "On täiesti selge, et meeskonnaga kanname kogu rahva ees suurt vastutust. Väga tore, et inimesed tulevad vaatamata pettumustele endiselt staadionile meid kannustama. Iga tulemus on tähtis ja aitab meie arengule kaasa," sõnas sakslaste edurivimees Serge Gnabry. Eelseisva mängu teemal arutleti ka "Pikk ette (ja ise järele)" podcastis Tõesti, kui näiteks Berliini olümpiastaadionit või mõnd muud kuulsat Saksamaa vutiareeni Eesti koondis ei pruugiks täis tuua, siis Mainzis seda probleemi pole. 2011. aastal valminud Opel Arena mahutab Bundesliga mängudel küll 33 000 inimest, ent seisukohtade keelu tõttu saab sinna UEFA matšideks minna umbes 26 000 pealtvaatajat ning iga viimne kui üks on lubanud ka homme kohal olla. Eesti koondislaste jaoks on see kahtlemata suur mäng, paljudele ka karjääri esimene. Viimati kohtusime A-kategooria meeskonnaga 2016. aastal, kui Belgia käest võõrsil 1:8 ketuka saime ja toonasest Eesti koondisest on alles kaheksa mängijat: algkoosseisus olid siis Mihkel Aksalu, Taijo Teniste, Ken Kallaste, Karol Mets ja Konstantin Vassiljev; pingilt sekkusid Henrik Ojamaa ja Gert Kams; mänguajata jäi Artur Pikk. Ülejäänud 15 meest on vahetunud ning see on ka praeguse Eesti koondise peatreeneri Martin Reimi peamine retoorika - noorema põlvkonna kaasamine. "Ma loodan, et need nooremad mängijad saavad kiiresti seda kogemust ja neil tuleb jõudu juurde. Kui vaadata vanemaid mängijaid, siis väga tihti on neil mängupausid ja vigastused. Juba on mõeldud ka sellele, mis edasi toimuma hakkab, ja see on ainuõige, et neid nooremaid mängijaid toetada ja sisse tuua," sõnas Reim pärast laupäevast kaotust Põhja-Iirimaale. Selles mängus said debüüdi Vlasi Sinjavski ja Erik Sorga, oma korda jäi ootama poolkaitsja Vladislav Kreida. Kas keegi sellest kolmikust ka täna algkoosseisu pääseb? Raske spekuleerida. Eilsele trennile eelnenud pressikonverentsil sõnas Karol Mets, et koosseisu kohta nad veel infot saanud pole ja Reim lubas valida õiged mehed välja treeningu järgselt. Peatreener nõudmine pressikonverentsil oli selge: "Lähen nende mängijatega, kes tunduvad mulle ja mu abilistele hetkel kõige rohkem valmis. Mitte ainult kogemuste, vaid ka füüsilise poole pealt." Taas andis Reim mõista, et kogenud meestel pole koht algkoosseisus garanteeritud. See kehtib ka Konstantin Vassiljevi kohta, kes laupäeval selgelt üle platsi mees oli. Tema puhul on kahtlaseid küsimusi kaks: kas kolme päevaga on 34-aastane maestro 90 minutist ära taastunud? Kas mängu iseloom on Kostjale sobilik? Poleks sugugi üllatav, kui esialgu Vassiljev pingile jääb ja seda tunnistas ta eelmise kohtumise järel ka ise. Mõneti eestlastele sarnase teekonna, ent mastaapide vahet arvestades siiski hoopis erineva, on pärast MM-i ette võtnud ka Saksamaa koondis. Riigi esindamisest loobus kuulus mängujuht Mesut Özil ning peatreener Joachim Löw lõpetas ise ära keskkaitsjate Mats Hummelsi, Jerome Boatengi ja ründaja Thomas Mülleri koondisekarjäärid. Kuivõrd valikut on Die Mannschaftis mitme koondise jagu ning pärast kardinaalseid käike on kokku saadud hea sisekliimaga kooslus, siis tundub, et praegu tallatakse õiget rada. Olgu Eestil, mis algkoosseis tahes, ja olgu Saksamaal nii vähe või palju legende kui parasjagu on, siis Reim soovib, et kohtumist neljakordse maailmameistri vastu kaifitaks. "Mängijad peavad nautima. Kui läheme selle mõttega, et ohoo, kes on vastas, siis läheb meil väga keeruliseks. Tuleb vastu võtta võimalus minna platsile, panna selga Eesti koondise särk ja esindada oma riiki nii hästi kui võimalik. Kui sellega hakkama saadakse, jääb nauding eluks ajaks meelde. Tuleb nautida seda mängu ja ees ootavat rasket tööd," teatas Reim. 11. juunil kell 21.45 1. FSV Mainz Arenal Peakohtunik: Ali Palabiyik Abikohtunikud: Kemal Yilmaz, Serkan Olguncan Neljas kohtunik: Halil Umut Meler (kõik Türgi) SAKSAMAA 3. voor EESTI 08.06. vs Valgevene (v) 2:0 24.03. vs Holland (v) 3:2 20.03. vs Serbia (k) 1:1 19.11. vs Holland (k) 2:2 15.11. vs Venemaa (k) 3:0 Viimased mängud 08.06. vs Põhja-Iirimaa (k) 1:2 21.03. vs Põhja-Iirimaa (v) 0:2 15.01. vs Island* (n) 0:0 11.01. vs Soome* (n) 2:1 6 (2 võ, 0 vi, 1 ka), vv 5:2 Punktid kokku 0 (0 võ, 0 vi, 2 ka), vv 1:4 (0 võ, 0 vi, 0 ka), vv 0:0 Punktid kodus/võõrsil 0 (0 võ, 0 vi, 1 ka), vv 0:2 2 Leroy Sane 1 Serge Gnabry 1 Nico Schulz Parimad väravakütid 1 Konstantin Vassiljev 29.06.1939 (v) 2:0 29.08.1937 (k) 4:1 15.09.1935 (k) 5:0 Omavahelised mängud 29.06.1939 (k) 0:2 29.08.1937 (v) 1:4 15.09.1935 (v) 0:5 06.09. vs Holland (k) 09.09. vs Põhja-Iirimaa (v) 13.10. vs Eesti (v) 16.11. vs Valgevene (k) 19.11. vs Põhja-Iirimaa (k) Järgmised mängud 06.09. vs Valgevene (k) 09.09. vs Holland (k) 19.11 vs Holland (v) Saksamaa võit - 1,01 Viik - 18,50 Eesti võit - 75,00 Mattias Käit: ootan innuga, sest pole varem maailmameistrite vastu mänginud (2) Saksamaa - Eesti mängu teenindab noor türklane (0) Saksamaa pressikonverents Saksa koondise mängueelne treening Eesti koondise pressikonverents Saksamaal Eesti koondise mängueelne treening nonoh • 11. juuni (2001:1530:1001:3e44:20.***) Ma arvan, et seekord tuleb võit. Vassiljev • 11. juuni (90.190.180.***) mängib ebastabiilselt. No tule taevas appi! 80 aastat = 8:0 • 11. juuni (80.235.84.***) Eri klas • 11. juuni Vass ei ole mingi maestro Kle Eri Klas...maailmamõistes ehk jahh pole aga Eestis on ta kindlasti jallgpallis nö maestro...Oleks meil veel mõni(5-6 et tulemusele võiks loota)oleks aga vott ei ole. jkj • 11. juuni (2001:7d0:4a00:3d80:e5e.***) pange Sorga põhisse VASJA • 11. juuni (2001:7d0:889d:ff80:186.***) Sorga on 0 see mees koju saata. Joosep Hujabella • 11. juuni Räim-Reim , sinu tase on kuskil 3as liiga ....olla peatreneer ,see ei tänenda press-konf. möökutada, ja seni kui sind kattab ,,karvane,, -----maga rahulikult... EJL (eesti joobude liit) Võidad 27:0? Treenerile kohe KINGA! (0) 3 h Kaua võib, Juventus? Keani isa ootab ikka traktoreid! (0) 3 h


Täna kella 15.30 ajal sai politsei väljakutse liiklusõnnetusele Harjumaal Tallinna-Paldiski maantee 11. kilomeetril. Seni teadmata asjaoludel kaotas Tallinnast Paldiski suunas liikunud 51-aastane mees kontrolli oma mootorratta üle ning sõitis teelt välja. Kiirabi viis mehe haiglasse, kus ta saadud vigastuste tõttu hiljem suri. Kohal olnud politseinike sõnul on veel vara öelda, mis asjaoludel mees traagilisse avariisse sattus. Nad juhivad siiski kõigi liiklejate tähelepanu pidevale hoolikusele, mida iseloomustavad märksõnad nagu õigesti valitud sõidukiirus ning tähelepanelikkus. Politsei palub õnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks kõigil, kes juhtunut pealt nägid, anda sellest teada numbril 612 3000 või e-posti aadressil pohja.lmt@politsei.ee.


source: CulturaX

text: PPE Euroopas - MSc programmid MSc Euroopas 2022 PPE Euroopas - PPE programmid PPE Euroopas MSc, ehk teadusmagistri kraad, on üks kahest kõige populaarsemast bakalaureusekraadist. Rahvusvaheliselt tunnustatud MSc kraad omistatakse tavaliselt peale nelja aastat põhjalikku õppetööd, tavaliselt reaalteadustega seotud aladel. Need, kes soovivad töötada äri, avaliku korra, valitsuse või ühiskonnaõpetus võib kaaluda filosoofia, poliitika ja majandus (PPE) programmi. See interdists... Loe edasi PPE Euroopas - Võtke PPE Euroopas. Saad kõik MSc programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kooli otse siin!


Ajujaht algab maksulaest Äripäev • 14. november 2016 Eesti majanduse kasvu oluline eeldus on kõrgepalgaliste töökohtade loomise soodustamine. Uus valitsus, tehke ära, soovitab Äripäev juhtkirjas. Täna Äripäevas avalikkuse ette jõudev tööandjate keskliidu ettepanek kehtestada sotsiaalmaksu lagi senise tillukese sotsiaalmaksu langetuse asemel võiks langeda viljakale pinnasele. Stagnatsiooni võrdkujuks saanud Reformierakonna valitsus on kukkunud, uus koalitsioon sündimas. Äripäeva meelest on sotsiaalmaksu lagi Eesti majanduse edendamiseks võtmetähtsusega muudatus, mis tuleb kindlasti ära teha. Oleme seda seisukohta kaitsnud pikka aega, sest oleme veendunud, et kõrgepalgaliste töökohtade loomine on üks majanduskasvu eeldusi. Vaadake pikaajalist kasu Alles hiljaaegu pakkusime Vabaerakonna ettepanekut toetades välja sama lahenduse, mille Jaan Puusaag nüüd tööandjate keskliidu maksutöörühma juhina uuesti lauale tõstab: loobume sellest üheprotsendilisest sotsiaalmaksu langetusest, mis ettevõtjat ei aita, ja kehtestame selle asemel sotsiaalmaksu lae. Selle ettepaneku tegi Vabaerakond üsna napilt enne valitsuse langemist, rahandusminister Sven Sester ja riigikogu rahanduskomisjoni juht Remo Holsmer teatasid siis, et selleks pole raha. Nad ignoreerisid tõsiasja, et riigieelarvele on ühe asendamine teisega sarnase mõjuga, kui võtta aluseks rahandusministeeriumi arvutused. Puusaag kirjutab tänases Äripäevas, et kui panna lagi kolmekordse keskmise palga peale ehk siis 3500 euro peale, tähendaks see tööandjate arvutuste kohaselt riigieelarvele 54 miljoni euro suurust kulu. Rahandusministeeriumi arvutuste järgi maksab see muudatus 2017. aastal siiski üle 87 miljoni euro. Vahetu mõju riigieelarvele võivad ju vastse koalitsiooni loojad ise üle arvutada, tähtsam on aga see pikaajaline kasu, mida sotsiaalmaksu lae kehtestamisest võiks saada. Osa rahast tuleks eelarvesse tagasi suureneva käibemaksu laekumisena. Suuremad palgad tõmbaksid tasapisi kaasa ka väiksemad palgad: sotsiaalmaksu lagi on palgatõusu vedur. Makropildis aga saaks paranema hakata majanduse konkurentsivõime, mis omakorda viib kasvule. Kõrged tööjõumaksud on ettevõtjate viimaste aastate suurim mure, mida nad on häälekalt väljendanud nii Äripäeva vahendusel kui ka teiste kanalite kaudu. Arusaamine, et kiduv majandus ei pääse kännu tagant välja mitte betooni, vaid nimelt ajudesse investeerimisega, on ettevõtjate peas küpsenud pikalt. Puusaag sõnastab nii: “Lisandväärtust ei tooda masinad, vaid eelkõige ajud, sest see tekib juhtimise, arenduse ja müügi kvaliteedist. Ajud aga maksavad – ja head ajud maksavad kohe eriti palju.” Sotsiaalmaksu lae kehtestamise mõte on heade ajude palkamine ettevõtjale odavamaks teha ja võimaldada Eestisse asjatundjaid meelitada ka mujalt maailmast. Üllatav võib olla märgata, et suurimat kasu sotsiaalmaksu lae seadmisest ei saaks mitte IT-sektor, nagu esimese hooga võiks arvata, vaid hoopis töötleva tööstuse ettevõtted. Kahtlemata leidub ka sektoreid, mida sotsiaalmaksu lagi ei mõjutaks, kuid suuremat lisandväärtust on oodata nimelt neist sektoritest, kes sotsiaalmaksu lage ootavad.Uue valitsuskoalitsiooni loojad on lubanud olla heade ideede suhtes avatud. Tehke ära! Jaan PuusaagRemo HolsmerSven Sester


Tartust valmis kaasaegne keskkonnaülevaade | Keskkonnaagentuuri koduleht Avaleht Uudised Tartust valmis... Teisipäev, 08. Mai 2018 Keskkonnaagentuur tutvustas 7. mail Tartu linnavalitsuses tööd, mis annab kompleksse ülevaate linna keskkonnaseisundist. Põhjalik ning interaktiivse linnakaardiga varustatud uurimus annab hinnangu neljale suuremale valdkonnale: veele, jäätmetele, välisõhu kvaliteedile ning elurikkusele ja looduskaitse temaatikale. Koondatud keskkonnainfo on vormistatud ja suunatud ennekõike uurimiseks ja kasutamiseks keskkonnateadlikule linnakodanikule, kes soovib oma kodulinna kohta rohkem teada saada: millise seisus on Emajõgi, milliseid taime- ja loomaliike võib linnast leida ning kuidas on linnaositi lahendatud jäätmete kogumise süsteem. „See kokkuvõte sisaldab endas palju vajalikku infot. Võime tartlastena olla selle üle väga uhked, et just meie oleme esimestena Eestis sellise põhjaliku keskkonnaülevaate omanikeks saanud,“ lausus Tartu abilinnapea Raimond Tamm. „Et see kokkuvõte ja kaardirakendus inimeste poolt üles leitaks ning jätkuvat kasutust leiaks, tuleb tagada nüüd selle andmekogu pidev täiendamine, et seal oleksid kuvatud kõige värskemad andmed.“ Sama meelt oli ka Keskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala: „Ma leian, et selle keskkonnaülevaate ja töö tutvustamise käigus tekkinud ühine arusaam koostöö vajalikkusest on hea näide sellest, kuidas riik ja kohalik omavalitsus üksteist toetades toimima peaksid.“ Tartu linna keskkonnaülevaade on kõigile huvilistele leitav siin: http://arcg.is/1Om9zS või Tartu linna kodulehelt (valdkonnad/heakord ja keskkond/keskkonnaseisund). Tartu keskkonnaseisundi töö tehniline lahendus pärjati hiljuti tiitliga „Parim ArcGIS online kaart 2018“. Keskkonnaülevaate üks peamiseid koostajaid, Keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna juhtivspetsialisti Madli Linderi hinnangul kinnitas uurimistöö, et Tartu on roheline linn. Erinevate loodusliku taimkattega aladega on linna pindalast kaetud ligi pool, tänavahaljastuse kogupikkus ulatub ligi 60 kilomeetrini, kaitstavad alad katavad üle 5% linna pindalast ning kaitstavaid liike on registreeritud ligi poolsada. Tartu ja selle ümbruse elanikel ning ettevõtetel on eriline vastutus Ida-Eesti tuiksoone Emajõe veekeskkonna kvaliteedi ja sellega seotud luhaökosüsteemide säilimise eest. Uhke võib olla Eesti pikima siseveekogude veetasemete vaatlusrea üle, mis Emajõe puhul ulatub aastasse 1867. Murettekitav on aga ohtlike ainete sisaldus Emajões. Uuring näitas siin erinevate pestitsiidide rekordit ja normide ületamisi. Leiti isegi DDTd – putukamürki, mis on keelatud juba 1970. aastatest. See ning põllumajanduslike toitainete sisalduse suurenemine allavoolu ja valuvaigistite ning hormoonravimite jääkide leiud Emajõest viitavad, et kuigi hetkel ei ole ohtlike ainete mõju vee-elustikule veel märgatav, tuleb halvema ennetamiseks meetmed kiiresti tarvitusele võtta.


Ohtudest Ei Kasuta Lapseiste Imikute 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019 Esimesed laste turvavööde seadused jõustusid 1978. aastal. Kui autode istungi seadusi esmakordselt rakendati, ajad reageerida aeglaselt. Lõpuks väitsid nad, et "mu vanemad ei kasutanud seda kunagi, ja mul on kõik korras. "Mõned vanemad arutasid oma lapsega, kes magas püstiasendil nende kõrval; mõnda vanemad panid oma lapse kasseti või pesupesemisruumis sõidu ajal. Kolmkümmend aastat hiljem arvavad paljud vanemad endiselt, et autosid ei ole enam vaja. Need on suured, rasked ja kulukad. Teie hamba kinnitamine istmele ei ole lihtne ja rihmad vajavad pidevat reguleerimist. Pealegi, kui lülitate autosid, peate selle üle istuma ja laskma seda imiku lapsepõlves. Kõik see lisab palju stressi teie ja lapse jaoks. Kuid statistika on tõesti hirmutav. 2003. aastal vastavalt safekidele. org, 1 571 alla 14-aastast last suri sõiduki liiklusõnnetustes ja 220 000 inimest sai vigastada. Üle 53 protsendi nendest, kes polnud autosid, suri. Autovoodi kasutamine vähendab väikelaste surma ohtu 71 protsendi võrra. Autovagunite kasutamine vähendab vajadust haiglaravi järele, kui alla 4-aastastele lastele pakutakse 69 protsenti. Ja vastavalt riiklikule maanteel liiklusohutuse administreerimisele on õigesti paigaldatud lapse turvasüsteemid salvestanud 8, 700 last. Mõelge, mis juhtub siis, kui teil on auto vrakk, aitab teil paremini mõista, miks lapse turvalisus istmed on olulised. Kui olete akrash'iga seotud, on sõidukiirus märkimisväärne mõju lennuõnnetuse tekitatud kahju eest, kuid kõige olulisem on lennuõnnetuse "energia". Frontaal- ja frontaallõivusõnnetused (mõelge pea peale või peaaegu nii) on kõige raskem liik. See on seepärast, et autode suund ja kiirus loovad kõrgeima "energia". Sellised õnnetused ei ole ainult kõige ohtlikumad, kuid need on ka kõige levinumad, mis moodustavad ligikaudu 72% tõsistest õnnetustest. Kui sa krahhi, koguneb jõud iga reisija loob midagi, mida nimetatakse "mahajäämise ajaks". "Tühjenemise aeg on see, kui palju aega kulub teie kehale pärast krahhi lõpetamist. Kujutage ette, et sõiduk, mis suundub sõidu suunas, suundub teie auto sisse. See põhjustab äkilist seiskamist, kuid teie keha liigub edasi. See on koht, kus enamik teie vigastustest on pärit. Kujutlege nüüd oma väikest, abitu tervist, mis on rihmaga kinnitatud tagumisele autosale. Kogu karseti hoidik teie lapse selja, pea ja kaela. Võib isegi olla vahtpolstlik, mis kaitseb neid veelgi. Löögi jõud on levitatud; selle asemel, et haarata oma kergekaelne kaelus, tõmmates pead pea tagasi, nüüd on laiem tagumine piirkond ja pea mõne surve all. Laps saab rohkem "mahajätmiseaega", sest ta on ka tihedalt rihmaga sisse seatud.seepärast näete tihti väga halba õnnetusjuhtumit, kuid laps, kes oli korralikult kinnitatud autoistmesse, on täielikult vigastatud. Imiku ohutus turvavöös on Ameerika Ühendriikide, samuti Columbia ja teiste Ameerika Ühendriikide piirkonna seadus. Kuna mootorsõidukite kokkupõrked on endiselt peamine surmajuhtum lastele, on see seadus hea. Vanemana on teie töö teie lapse võimalikult ohutu hoidmine. Üks parimaid viise, kuidas seda teha, on täiesti õigesti paigaldatud autoistmeks ilma erandita. Põhiline » Eluviis » Ohtudest Ei Kasuta Lapseiste Imikute


ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioon ütleb: "Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim." Seega peaksime kõiki kodanikke kohtlema võrdväärselt. Oluline on muuta ühiskonna hoiakuid, eelarvamusi ja stereotüüpe nii sõltlaste kui toimivate kliinikute-ravikeskuste kohta, mitte aga soodustada ega oodata negatiivsete sündmuste teket. Sõltlased, kes saavad asendusravi, soovivad terveneda ja seda omal soovil ning meie ehk ühiskonna roll on toetada nende soovi muutuda ning võimaldada väärikat sotsialiseerumist. Asendusravikeskuses töötavad õed, arstid, sotsiaaltöötajad, psühholoogid – see väärtuslik meeskond on tähtsad koostööpartnerid sõltlaste jaoks nende tervisekäitumise muutmisel, kujundamisel ning elukvaliteedi parandamisel.


source: wikipedia

text: Sir William Turner Walton [uiljam tööner uoolton] (29. märts 1902 – 8. märts 1983) oli inglise helilooja. 1920. aastate lõpus ja 1930. aastatel peeti teda suurimaks elavaks inglise heliloojaks. Pärast teist maailmasõda huvi tema loomingu vastu kadus ning teda peeti vanamoodsaks, nüüd aga on taas tema vastu huvi tekkinud ja mitmeid tema teoseid kantakse kogu maailmas menukalt ette. Aastast 1949 elas Walton Itaalias Ischia saarel, kus ta ka suri. William Waltoni populaarsemad teosed on vioolakontsert, kantaat "Belshazzar's Feast", sümfoonia nr 1 ja viiulikontsert. Walton kirjutas džässisugemetega hästi orkestreeritud romantilist muusikat. Suurbritannia heliloojad Sündinud 1902 Surnud 1983


text: Täisautomaatne pelletipõleti PV 20b, Pelltech 12-20 kW müük, paigaldus PV20b Vaata: Viadrus katel U 22 ja pelletipõleti PV 20 Pelltech >> Pelletipõleti PV 20b on edasiarendus PV 20a seeria põletimudelist, millele on paigaldatud põlemiskambri automaatpuhastuse süsteem. Ühendades põleti kompressoriga, puhutakse selle abil põlemiskambrisse tekkinud tuhk katlasse ning iganädalane põleti puhastamisvajadus ongi pikenenud kuni ühe kuuni! Pelletipõleti PV 20b saab paigaldada pelleti-, õli-, biomassi- või universaalkateldele 90 mm flantsi abil. Unikaalne elektrisüüde ja automaatne võimsuse valik muudavad pelletipõleti kasutamise aastaringselt lihtsaks. Põlemisprotsessis ei kasutata pilootleeki. Tagasipõlemise vastu kaitsevad põletit ohutustermostaat, sulavast materjalist voolik, temperatuuriandur ja tugiaku. Pelletipõleti PV 20 b koostisosad 1. Põlemiskamber - koht kus toimub pelletite põletamine. Põlemiskambri toru on valmistatud kuumakindlast 253MA terasest. 2. Siseteo spiraal -transpordib pelletid põlemiskambrisse. Korraga doseeritav pelletite kogus sõltub põleti võimsusest. Spiraal loksub märgatavalt mootori otsas selleks, et pikendada mootori eluiga. Spiraali kinnituspolti ei tohi üle pingutada. 3. Ohutustermostaat - lülitab välja põleti võrgutoite ja välisteo, kui siseteo temperatuur tõuseb üle lubatu. See on ohutusabinõu tagasipõlemise vastu. 4. Toitetrafo - 230/12V trafo protsessori ja siseteo mootori toiteks. 5. Kasutajaliidese nupud - võimaldavad liikuda põleti menüüs ja seadistada põleti parameetreid. 6. Kasutajaliidese ekraan - 2-realine ekraan menüüdes liikumiseks ja parameetrite seadistamiseks. 7. Aku - võimaldab tühjendada siseteo ja põlemiskambris oleva kütuse lõpuni põletada kui võrgupinge kaob. See on ohutusabinõu tagasipõlemise vastu ja kestab ca 30 minutit. 8. Siseteo mootor - liigutab siseteo spiraali pelletite toimetamiseks põlemiskambrisse. Spiraal kinnitus mootorile on tehtud märgatava loksuga. See aitab pikendada mootori eluiga. 9. Pneumo-klapp - juhib suruõhu voolu isepuhastumise tsüklis. 10. Ventilaator - puhub põlemisõhku põlemiskambrisse vastavalt põleti hetkevõimsusele. 11. Pistikud - võrgutoite, katla termostaadi ja välisteo ühendamiseks. 12. Kütuse taseme andur - optiline andur, mis koosneb saatjast ja vastuvõtjast ja mille signaal käivitab välisteo. 13. Kinnitusmutter - M6 mutter mis kinnitab põleti korpuse põlemiskambri külge. 14. Leegiandur - optiline andur leegi tuvastamiseks põlemiskambris. 15. Süütepulk - elektriline küttekeha, mis kuumutab õhku ja süütab nii pelletid. 16. Põlemisrest - õhuavadega kuumuskindlast 4 mm 253MA metallist põlemiskambri alusrest, mille peal põlevad pelletid. Pelletip õleti PV 20 b tarnitakse alljärgnevas komplektsuses: 1. Põlemisrest 2. Pelletipõleti 3. Vooliku klambrid (2tk) 4. Kinnitusflants 5. Keraamiline tihend 6. 7-pooluseline katla pistik 7. Voolik 8. Välisteo kinnituskett Pelletipõleti PV 20 b tehnilised andmed L kogupikkus: 540 mm L1 põleti korpuse pikkus: 230 mm L2 põlemiskambri pikkus: 170 mm Ø D põlemiskambri läbimõõt: 146 mm Ø D1 põlemiskambri kaela läbimõõt: 88,9 mm Ø D2 siseteo läbimõõt: 60 mm H kogukõrgus: 240 mm H1 korpuse kõrgus: 200 mm W kogulaius: 220 mm W1 korpuse laius: 205 mm Mass: 11,2 kg Minimaalne võimsus: 10 kW Emissiooni klass EN 15270: 5 Müratase: 52 dB Töötemperatuur: 0-60 °C Toitepinge: 220-240 VAC El võimsus süütamisel: 570 W El võimsus keskmine: 25-40 W El võimsus jõudeolekus: 4 W Pelletipõleti PV 20 b töötamise põhimõte Pelletipõletid PV20b paigaldatakse katlale puidust pelletite e graanulite põletamiseks. Välistigu transpordib pelletid pelletimahutist põletisse. Põleti juhtimispaneel sisaldab mikroprotsessorit, mis testib peamisi ohutuse komponente, reguleerib ja jälgib põlemisprotsessi, alustab ja lõpetab selle vastavalt katla temperatuurile. Elektriline õhukuumutaja ehk süütepulk süütab pelletid. Kütuse süütamine toimub kiirelt ja suitsuvabalt. Põleti alustab kütuse põletamist kui katel on jahtunud ja katla termostaat lülitub sisse. Kütmine kestab seni kuni katel on saavutanud etteantud (väljalülitamise) temperatuuri. Peale seda lõpetab põleti kütmise protsessi ning läheb oote-olekusse. Põleti juhtimise süsteem hoolitseb põleti ohutu töö lõpetamise eest elektrikatkestuste korral. Peale voolukatkestust lõpetab põleti ohutult põletamise protsessi ja lülitub välja. Põleti lülitub välja kõikide ohu riskide korral. Pelletipõletis PV 20b tohib kasutada ainult 6 või 8 mm läbimõõduga (soovitavalt Premium) pelleteid. Pneumaatilise isepuhastamise süsteem koosneb kompressorist, survevoolikust, pneumaatilisest klapist ja põleti siseteo torusse paigaldatud metalltorust. Pelletipõleti PV 20b teeb isepuhastamise: - alati peale testimist, - peale PAR48 seadistatud ajaga (minutites) katkestustega töö korral, - peale PAR48 seadistatud topeltajaga (minutites) pideva töö korral. Isepuhastumine teostatakse suruõhu puhumisega pelletipõleti põlemiskambrisse, millega see puhastatakse kogunenud tuhast ja mittepõlevatest jääkidest. Tuhk puhutakse pelletipõletist katla tuhakasti. Puhumise aja pikkus on seadistatav PAR49 (sekundites). Pelletipõleti hoolduse välp sõltub pelletite kvaliteedist ja kütmise intensiivsusest. Tänu isepuhastamise süsteemile on pelletipõleti puhastamise aeg pikenenud kuni ühe kuuni. Interneti teel jälgimine ja juhtimine Lisana võimalik tellida interneti moodul mis võimaldab lihtsat pelletipõleti jälgimist ja osalist juhtimist üle interneti. PELLTECH pelletipõleti paigaldamise tingimused >> PELLTECH PV 20b/30b pelletipõleti kasutusjuhend >> (kehtib alates 18. juulist 2016) PELLTECH PV20, PV30, PV50, PV100, PV180, PV250, PV350a ja PV500 tarkvara ja vigade kõrvaldamise juhend >> (kehtib alates 18. juulist 2016) PELLTECH PV 20b/30b Пеллетная горелкa. Инструкция по эксплуатации (RUS) >> Tootekood PV20b pelletipõleti, PV, 20b Interneti moodul PV põletile Interneti moodul võimaldab lihtsat Pelltechi põletite jälgimist ja osalist juhtimist üle interneti. Vajalik kaabliühendus. Võimaldab jälgida/muuta põleti kõiki parameetreid, mida näeb tema tabloolt ning ka ajalugu... Pelletipõleti voolik 60 mm 15,10 € (KM-ga) Pelletipõleti toruvoolik (lõdvik) Ø 60 mm. Pikkus 1 m. Paigaldatakse pelletipõleti ja tigutransportööri vahele. Süütepulk pelletpõletile PV20/30 Pelletpõleti Pelltech PV20/30 süütepulk 400 W, 20 cm. Pelletipõleti süütepulk põletitele PV20a, PV20b ja PV30a, PV30b Pelletpõleti vahekarp Viadrus katlale 46,90 € (KM-ga) Pelletpõleti vahekarp Viadrus U-22 katlale. Ainult uuemat tüüpi Pelltechi põletitele: PV 20 ja PV 30. Vahekarp on vajalik selleks, et tuua PV põleti Viadrus katlast eemale ja saab ukse avada (tuletoru ei jääks ukse... Pelletipõleti ATMOS A85 ja põlemiskambri pneumaatiline puhasti 4 554,00 € (KM-ga) Pelletipõleti Atmos A85 koos põlemiskambri pneumaatilise puhastusega. Pelletipõleti Atmos A85 on konstrueeritud kasutamiseks kateldega Atmos D80P ja Atmos P80.


text: EKRE taotleb riigiprokuratuurilt Maria Alajõe tegevuse uurimist | Eesti | ERR {{1517899440000 | amCalendar}} Uuendatud: {{1517921580000 | amCalendar}} Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimees Jaak Madison saatis riigiprokuratuurile märgukirja, milles palub uurimise alustamist endise riigikogu kantselei direktori Maria Alajõe suhtes. Prokuratuuri pressiesindaja ütles teisipäeval ERR-ile, et nad on kuriteoteate kätte saanud ning seaduse järgi on kümme päeva aega otsustada, kas kriminaalmenetlus alustada või mitte. "Selle määruse tulemusel muutus praktiliselt võimatuks täita seoses OÜ Autorollo kohtuasjaga 2016. aastal väljastatud kohtumäärust, mille kohaselt peab riigikogu kantselei väljastama kohtule riigikogu liikme Keit Pentus-Rosimannuse e-kirjavahetuse ajavahemikul 2008 kuni 2011," selgitas Madison. "Alajõe oli oma käskkirja allkirjastamise väga hästi teadlik kohtu soovist tutvuda Keit Pentus-Rosimannuse arvuti kaudu liikunud kirjadega. Tekib küsimus, milline tundlik materjal neis kirjades oli, et need oli vaja igaveseks kohtu eest peita." "Neid kahtlusi suurendab asjaolu, et veel enne e-kirjade hävitamist lubava käskkirja väljastamist oli Alajõe juhitud riigikogu kantselei kohtumääruse vaidlustanud ning keeldus Pentus-Rosimannuse e-kirjavahetust kohtule väljastamast. Kohtumäärus jäi jõusse, aga oma käskkirjaga tagas Alajõe, et e-kirjad kohtusse ei jõuaks. Mis täpsemalt toimus, selle peaks välja selgitama uurimine," ütles Madison.


📄 Mil viisil Püha Vaim tegutseb meie elus? - Essee Kirjand | Teoloogia - Religioon Lae alla mil_viisil_puha_vaim_tegutseb_meie_elus.odt Mil viisil Püha Vaim tegutseb meie elus? (0) Mil viisil Püha Vaim tegutseb meie elus ? Kuid siis on väga tähtis teada, kes on Jumal ? Miks on Tema nii oluline ? Kes on Püha Vaim ? Kes on Pühim Kolmainsus ? Mis kasu on õpilasest, kes ei õpi ? Püha Paulus kirjas tessalooniklastele ütleb, et see on Jumala tahtmine: teie pühitsus (1Ts 4:3). Järelikult Jumal tahab, et me oleksime pühad. Kristlastena meie eesmärk on pühadus ja see tähendab, et kui me ei saa pühaks, siis kristlastena ja inimestena oleme läbikukkunud – me ei täida Jumala tahtmist. Sellepärast on oluline selgitada seda, et mis on pühadus . Pühadus tähendab lihtsalt Jumalaga ühineda, kuid siis on väga tähtis teada, kes on Jumal? Johannes lausub meile, et Jumal on Armastus (1Jh 4:8) ja see osutab, et pühadus tähendab armastada nagu Jumal armastab : mitte ainult sõnadega, vaid tegudega. Selles mõttes saame ka pühadust kirjeldada kui Kristusega samastamist. Jeesus , tõeline Jumal ja tõeline inimene on see, kes näitab täiuslikult, et mida tähendab tegudega armastada. Armastada nagu Jeesus armastab on meie kristlik kutsumus ja meie elu. Ja see ei ole lihtne. Tegelikult kui me oleksime üksinda, oleks kindlasti võimatu seda teha, kuna aga me oleme ristitud, siis ei saa me olla üksinda. Alates meie ristimisest meie südameis elab Pühim Kolmainsus. Nii kaua kui me elame Jumala armus , siis Isa ja Poeg ja Püha Vaim on tõesti meie sees. Kuna meil on Jumala arm, saame Jeesuse elu, armastuse elu, elada. Aga sel uuel elul on väga oluline tegelane: Püha Vaim. Miks on Tema nii oluline? Küsimusele vastamiseks peame esiteks meenutama, kes on Püha Vaim? Sest mõnikord toimub, et me ei tea, kes Ta on? pühadus, uues testamendis Jumal kutsub meid pühadusele. Jumal kutsub meid pühadusele. Jumal ootab, et me oleksime pühad. Ja pühadus tähendab põhiliselt kogu oma südamega Jumalat armastada. Aga nagu Johannes ütleb, peame Jumalat armastama mitte ainult sõ... EESTI METODISTI KIRIKU TEOLOOGILINE SEMINAR Helika Gustavson-Rätsep kaugõppe III kursus REFORMATSIOON KATOLIKU JA ANGLIKAANI KIRIKU ...


text: Video Kasutamine Kaaskirja Asemel | Tööotsing - 2019 Põhiline Tööotsing Video Kasutamine Kaaskirja Asemel Video Kasutamine Kaaskirja Asemel Kirjutage skript Redigeerige videot Levitage videot Töökohtade taotlemine on tihti konkurentsivõimeline asi. Mõned avad meelitavad ligi sadu taotlejaid. Sisestage videote kaas. Kuigi "enamik palgatöötajaid ja personali esindajaid ei ole isegi kuulnud, rääkimata ühest nõudest," on videote kaaskirjed tõhus viis eristada vastavalt Video Cover Letters, LLC. Online-video populaarsus on vaieldamatu. YouTube lisab iga minuti 100 tundi uut sisu ja meelitab iga kuu rohkem kui miljardit unikaalset külastajat. Video kaaskiri kasutab seda suundumust, et näidata oma isikupära, entusiasmi ja suhtlemisoskusi. See videote kaaskiri on eriti tõhus suhtlemis- ja loominguliste rollide puhul. Videokaane sisu ei tohiks erineda tavapärasest. Väljendage oma huvi positsiooni vastu ja sõnastage oma peamised müügipunktid, nagu teie kogemused, oskused ja saavutused. Samad juhised kehtivad nii lühikese, avatuse avamise kui ka konkreetsete näidete kohta, mis teie väidete varundamiseks on. Peamine erinevus traditsioonilise ja videoformaadi vahel on see, et teie sõnad ja ideed moodustavad osa filmiskriptist. Videote kaanekirjade välimus. Kleit professionaalselt ja peigmees ennast enne laskmist. Hea reegel on riietuda rolliks, mille eest te intervjueerite, võttes arvesse ettevõtte kultuuri ja riietusnõudeid. Vältige rohelist värvi, kui plaanite filmida rohelise ekraani ees ja film on vaikses kohas, kus on hea valgustus. Kõige professionaalsemate tulemuste saavutamiseks peate tulistamise korraldamiseks palgama spetsialiste. Video redigeerimine võimaldab teil täiustada toormeedet parima lõpptoote saavutamiseks. Video Cover Letters, LLC andmetel võib protsess kuluda kolm kuni neli korda nii kaua, kui see ise on. Võimalikud on erinevad tootmisjärgsed mõjud, sealhulgas virtuaalsed taustad, muusika ja helid, animeeritud teksti ning tooni ja küllastuse korrigeerimine. Kasulik tootmisjärgne tehnika on lisada oma kontaktandmed teie esitluse lõpus, nagu oleksite kirjaliku kaaskirja päises. (Viide 2) Teie videote kaaskirja saab üles laadida veebipõhisele platvormile nagu YouTube. Sõltuvalt teie eelistustest saate luua noteerimata (privaatse) video või loetletud (avalik) video. Kui olete mures oma praeguse tööandja üle, kes õpib oma tööotsingu kohta, võib see olla parim. Samamoodi võite valida mitme privaatse nimekirja, kui loote erinevate tööandjate jaoks mitu videot. Teisest küljest, kui teie eesmärk on saada võimalikult palju nähtavust, võib eelistada avalikku noteerimist. Võite veelgi levitada oma videote kaaskirja teistele meediaplatvormidele nagu LinkedIn, Twitter või Facebook. Video Juhiseid: Our Miss Brooks: Department Store Contest / Magic Christmas Tree / Babysitting on New Year's Eve.


text: Kubism on 20. sajandi kunstivool, mis hakkas kujunema Pariisis 1907. aastal Pablo Picasso ja Georges Braque'i teostes. Kubistide eelkäija oli Paul Cézanne. Kubismi mõiste Mõiste "kubism" võttis kasutusele prantsuse kriitik Louis Vauxcelles ja see vihjab kuubist lähtuvale kujutamisele. Kriitik kirjeldas Braque'i teoseid 1908. aastal väljendiga bizarreries cubiques (kuubilised veidrused). Kubistide eesmärk oli vabastada teos jutustavast sisust ja kujutada asju (muusikainstrumendid, natüürmordid, maastikud jne) geomeetrilistena (kuup, silinder jne), tükeldatud pindadena või stereomeetrilistena (kujutada esemeid ühekorraga mitmest vaatevinklist). Kubismi voolud Algset kubismi, perioodi, mis algas 1909. aastal, nimetatakse analüütiliseks kubismiks. Seda perioodi iseloomustab motiivide (majad, puud ja natüürmordid) lahutamine justkui algosadeks (geomeetrilisteks kujunditeks) ning nendest uue pildi ülesehitamine. Teine, hilisem vool kubismis, kannab nimetust sünteetiline kubism (alguseks peetakse 1912. aastat). Kunstnik paneb esmalt paika vormid ja värvid ja alles siis mõtleb välja motiivi, tavaliselt natüürmordi. Sünteetilise kubismi esindajaks on hispaanlane Juan Gris. Sünteetiliseks nimetatakse ka Picasso ja Braque'i kubismi pärast 1912. aastat. Aastast 1912 hakkasid kubistid oma piltidele kleepima juurde ajalehti, tapeeti ja kangaid – hakati kasutama kollaažitehnikat. Värvid kubistide maalidel on tagasihoidlikud ja tuhmid. Kõige tüüpilisemad on hallid-pruunid-tumerohelised ja kahvatusinised kooslused. Siiski, sünteetilist kubismi iseloomustab sageli ka suuremate geomeetriliste pindade ja erksamate ning puhtamate värvitoonide kasutamine (Juan Gris). Väga kaugele läks värvide kasutamisel Robert Delaunay. Seda suunda on hakatud nimetama orfismiks. Sünteetilisest kubismist eemaldus ka Fernand Léger, kes kasutas oma teostes tumedat värvi silindreid ja torusid. Seda suunda hakati nimetama tubismiks. Kubism on olnud inspiratsiooniks art déco dekoratiivse kunstisuuna arenemisel 1920.–1930. aastatel, põhiliselt Ameerika Ühendriikide ja Euroopa metropolides. Kunstnikud Georges Braque Robert Delaunay Roger de La Fresnaye Juan Gris Fernand Léger Pablo Picasso Ljubov Popova Kubism Eestis Esimese maailmasõjaga kaasnenud elukorralduse teisenemine, mis päädis oma riigi loomisega, tõi uued tuuled ka kunstimaastikule. Eesti kultuuriruumis põhjustas muutustealdis õhkkond eelkõige kohaliku kunstielu järsu elavnemise. Hakkas tekkima uusi kunstiorganisatsioone, hoogustus näitusetegevus ja püstitati uusi loomingulisi programme. Seda ajajärku iseloomustab ka kubismi teke Eesti kunstis. Kui teatavasti tekkis kubism Prantsusmaal 1907. aasta paiku P. Picasso ja G. Braque’i loomingus, siis Eestisse jõudis kubism hiljem ja märksa teisel kujul, olles mõjutatud mitmest kunstivoolust – futurismist, ekspressionismist, konstruktivismist ja purismist. Eestisse tõi kubismi Jaan Vahtra (1882–1947). 1920. aastal ilmusid ajakirja Ilo kolmandas numbris tema puulõiketehnikas illustratsioonid. Need kandsid küll ekspressionismi, kuid samas oli tunda ka kubofuturismi vaimu. Aasta hiljem valmistas ta need graafikamapiks "Blanc et noir" ("Valge ja must"). Eestis viljeldi kubismi 1920. aastate lõpuni. Ühed järjekindlamad kubistid olid Arnold Akberg ja Jaan Vahtra. Jaan Vahtra eestvedamisel loodi 1923. aastal Eesti Kunstnikkude Rühm. Kunstnikud Arnold Akberg Jaan Vahtra Kubism skulptuuris Kubistlikku skulptuuri iseloomustavad geomeetrilised vormid. Kujud näivad olevat kombineeritud eri suurusega kuupidest, koonustest, silindritest jne. Kujutatav motiiv on aimatav. Skulptorid Aleksandr Arhipenko Constantin Brâncusi Henri Laurens Jacques Lipchitz Kubism kirjanduses Kirjanikud Guillaume Apollinaire Johannes Barbarus Gertrude Stein Vaata ka Kubofuturism Purism Tubism Viited Välislingid Kunstivoolud


brünett, nahk, buttfuck, perse suhu, eeslikeppimist, päraku-, perse, tool, atm, perse, analfinger, põrutasin


Ujumistrikoo Triumphi "Graphical World Streams of Pearls" seeriast. Ajatu ja elegantne disain, mis ühtlasi varjab ja rõhutab keha kurvikust veetleval ja kenal moel. Mugav mudel, polstrita korvide ja vormivate tugikaartega. Rinna alune lai kummipael annab lisatuge ja täiusliku istuvuse. Mõnusalt laiad reguleeritavad õlapaelad, sääreavades pehme kummipael, mis hoiab ujumistrikood mugavalt paigas. Ees dekoratiivsed kontrastpaelad, sügav kaelus, taga vormivad õmblused. Toodetud mugavast siledapinnalisest Sensitive®jersey-kangast, mis on valmistatud vähima võimaliku keskkonnamõjuga. Pehme vooder. 100% nahasõbralik. Suurus on õige Как всегда купальники фирмы ..triumph..идеальны Размер чашечки надо брать меньше Я ношу 48 D ,купила 48 C Palun kas nr 38 ka oleks võimalik saada? See on vastus Cellbes Tere! Selle ujumistrikootrikoo numbrivalikus on suurused 40-54. Kahjuks uurust 38 ei ole. Heade soovidega Maarja


text: Néstor Carlos Kirchner Ostoić (25. veebruar 1950 Santa Cruzi provints, Río Gallegos – 27. oktoober 2010) oli Argentina poliitik, aastatel 2003–2007 Argentina president. Ta oli vasakpoolne peronist. Aastatel 1991–2003 oli ta Santa Cruzi provintsi kuberner. Aastal 2003 sai ta Argentina presidendiks, võites varasemat (1989–1999) presidenti Carlos Menemit. Kirchner põlvnes katoliku usku eurooplastest. Tema isa Néstor Carlos Kirchner, kes põlvnes sakslastest ja šveitslastest, töötas postiametnikuna. Ema María Ostoic oli pärit Tšiilist Punta Arenasest ja tema vanemad olid horvaadi immigrandid. Kirchnerid elasid Santa Cruzi provintsi pealinnas Río Gallegoses. Kirchner astus juba noorena peronistlikku noorsooliikumisse Juventud Peronista. Aastal 1976 lõpetas ta advokaadina La Plata ülikooli. Aastal 1987 valiti ta Santa Cruzi linnapeaks. Sellele ametikohale jäi ta 1991. aastani. Seejärel sai ta kuberneriks. Ta tõi provintsi heaolu ja majanduslikku stabiilsust. Ta valiti uuesti ning jäi selle provintsi kuberneriks 2003. aastani. Oma provintsis pani ta rõhku maavarade kaevandamisele. Seal on naftat ja maagaasi ning Argentina suurim kulla- ja hõbedakaevandus. 1996 asutas ta peronistide siseajalehe La Corriente Peronista, mis oli mõeldud vabaks aruteluks ja peronistide ühtsuse taastamiseks. Kuigi Menem võitis esimese hääletusvooru 27. aprillil 2003, sai ta ainult 24% kehtivatest häältest, ainult 2% rohkem kui Kirchner. See oli Pyrrhose võit, sest Menemil oli paljude argentinalaste silmis väga negatiivne kuvand ja tal polnud peaaegu mingit võimalust lõppvoorus võita. Küsitlused ennustasid Kirchneri ülekaalukat võitu 30–40-protsendilise vahega. Menem otsustas kandideerimisest loobuda. See tegi Kirchneri automaatselt Argentina presidendiks. Kirchner sai Eduardo Duhalde järel presidendiks 25. mail 2003. Kirchner oli esimene Patagooniast pärit president. 28. oktoobril 2007 toimunud presidendivalimised võitis Néstor Kirchneri abikaasa Cristina Fernández de Kirchner. Kirchner sundis ametist lahkuma kolm Ülemkohtu kohtunikku, süüdistades neid Carlos Menemi otsuste heakskiitmises. Üks endine kohtunik ütles, et Kirchner tahtis lihtsalt Ülemkohtu sõltumatust piirata. 4. mail 2010 valiti ta Lõuna-Ameerika Riikide Liidu peasekretäriks. Isiklikku Kirchner abiellus 9. märtsil 1975 dr Cristina Fernándezega. Neil on kaks last: Máximo (1977) ja Florencia (1990). Välislingid Foto Fotod Foto Foto (koos Kofi Annaniga) Argentina presidendid Sündinud 1950 Surnud 2010


Ametnike värbamise ja valiku kord – Riigi Teataja


Vanad Mehed Ja Teismelised (25103)


008000 Konkurentsi käsitlevate ELi eeskirjade eesmärk on tagada ettevõtjatele õiglased ja võrdsed tingimused, jättes samal ajal ruumi ka innovatsioonile, nõuete ühtlustamisele ning väikeettevõtjate arengule. Euroopa Komisjon jälgib ja uurib konkurentsi moonutavat äritegevust, ühinemisi ja riigiabi, et tagada ELi ettevõtjatele võrdsed äritingimused, tarbijatele aga valikuvõimaluse ja õiglase hinnakujunduse. Suurettevõtjatel on keelatud kasutada oma läbirääkimispositsiooni, et kehtestada tingimusi, mis raskendavad tarnijatel või klientidel kauplemist nende konkurentidega. Komisjon võib sellise tegevuse eest ettevõtjat trahvida, sest see toob tarbijate jaoks kaasa kõrgemad hinnad ja/või väiksema valiku. Komisjoni volituste suhtes uurida ja tõkestada ELi konkurentsieeskirjade rikkumisi kohaldatakse sisemist kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning nende seaduslikkust kontrollivad Euroopa kohtud. EL on ka üks konkurentsi valdkonnas tehtava rahvusvahelise koostöö eestvedajaid, kes tutvustab ja pakub välja parimaid tavasid. EL oli rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku (ICN) asutajaliige ning on partnerlussuhetes üleilmsete ja riiklike asutustega, et hinnata võimalikke konkurentsieeskirjade rikkumisi.


text: Taani keel (taani keeles dansk) kuulub Indoeuroopa keelkonna germaani rühma põhjagermaani ehk Skandinaavia alamrühma. Taani keel on Taani riigi ametlik keel ja fääri keele kõrval teine ametlik keel Fääri saartel. 2009. aasta maini oli ta grööni keele kõrval teine ametlik keel ka Gröönimaal. Lisaks on pisut taani keele kõnelejaid Taani piiri ääres Saksamaal. 16.–19. sajandil oli taani keel Norra ametlik keel. Taani keelt kõneleb emakeelena Taanis umbes 5 miljonit inimest ning Saksamaal (Põhja-Schleswigis umbes 50 000 inimest), Gröönimaal, Kanadas, Norras, Rootsis ja Ameerika Ühendriikides kokku umbes 330 000 inimest . Üle maailma kõneleb taani keelt umbes 5,6 miljonit inimest. Taani keele lähimad sugulaskeeled on norra ja rootsi keel. Eriti lähedane on taani keelele norra kirjakeele variant bokmål, kuigi hääldus erineb oluliselt. Rootsi, norra ja taani keele kõnelejad saavad üksteisest aru, kui ei räägita liiga kiiresti. Murded Saja aasta eest oli Taanis sadu murdeid. Nõnda näiteks said väikese Samsø saare põhjaosa elanikud halvasti aru sama saare lõunapoolsetest asukatest! Pealinna Kopenhaageni domineerimise tõttu on praeguseks murded hääbunud, kuid säilinud on piirkondlikud erinevused, näiteks sõnameloodias on kergesti eristatav, kas inimene on pärit näiteks Jüütimaalt või Fynilt. Mõnes Jüütimaa lääne- ja põhjapiirkonnas on maal siiski säilinud ka puhtakujulised murded, mis erinevad suuresti pealinnas räägitavast keelest. Neil on muuhulgas hoopis teistsugune artiklite süsteem ja hääldus, näiteks kirjakeeles ormen 'uss' – murdes æ worm; kirjakeeles æblet 'õun' – murdes æ æwl. Mitmed kuulsad 19. ja 20. sajandi Jüütimaa autorid on kirjutanud murdes. Murded jagunevad kolme rühma: läänemurded (jüüti murded), saarte murded (Sjællandi, Fyni ja naabersaarte murded) ja idamurded (Bornholmi murre; 17. sajandi keskpaigani kuulusid sinna ka Skåne, Hallandi ja Blekinge murrakud, millest hiljem said lõunarootsi murded). Tänapäevane mitmekesisus Kui üksikud erandid välja arvata, on Kopenhaageni keelelise domineerimise täielikkuse tõttu 1960.–1980. aastatel taani keele praegust kõnelejaskonda hinnatud üheks homogeensemaks omasuuruste seas maailmas. Kui ka enne 1960. aastat peeti pealinna kõnelemisviisi prestiižseimaks, siis varasem vahetegemine pealinna "hea" ja "kombeka" ning murrete "halva" ja "lohaka" kõnelemisviisi vahel ei avaldanud keelelisele mitmekesisusele olulist mõju. 1960. aastatest hakati aga televiisori vahendusel rääkima "kohasest" ja "kohatust" kõnelemisest, mis tasalülitas keelelise mitmekesisuse peaaegu täielikult ning murdetunnusteks jäi peamiselt prosoodia. Sellest hoolimata levis pealinna prestiižsuse läbi kaks eristatavat kõnevormi – riigitaani keel (rigsdansk) ja Kopenhaageni keel (københavnsk), mida on nende erineva sotsiaalmajandusliku päritolu tõttu nimetatud vastavalt ka kõrg-Kopenhaageni keeleks ja madal-Kopenhaageni keeleks, mis on tulenenud nende algse kõnelejaskonna ühiskondlikust positsioonist. Tänapäeva noorte seas õpitakse riigitaani keel selgeks enamasti koolis ja Kopenhaageni keel enamasti avaliku meedia vahendusel, mistõttu on keelevariandid omandanud teatud stereotüübid. Nõnda tunnetatakse riigitaani keele kõnelejaid "haritute", "sihikindlate" ja "hoolsatena", samas kui Kopenhaageni keel assotsieerub "laheda", "moodsa" ja "enesekindlaga". Sedamoodi on riigitaani keelega seotud teadvustatud prestiiž, s.t. eelistusi küsides hinnatakse seda kõrgemalt, seevastu on Kopenhaageni keelel varjatud prestiiž, mis tähendab, et vabalt rääkides eelistatakse just seda vormi. Valdava varjatud maine tõttu arvatakse, et ühiskeel liigub tulevikus Kopenhaageni keele poole. Pealinna keeleline mõju püsib siiani, teiste keskuste panus ühiskeelte muutusse on minimaalne. Tänapäeva keelelist mitmekesisust ilmestavad viimasel ajal ka multietnolektsed taani keele variandid, mis on välja kujunemas immigrantide kakskeelsetes keskkondades. Kiri Taani keel kasutab ladina kirja, kuid taani tähestikus on ladina tähestikule lisatud tähed Æ/æ, Ø/ø ja Å/å, mis paiknevad tähestiku lõpus siin toodud järjekorras. Enne õigekirjareformi 1948. aastal kasutati tähe å asemel ühendit aa. Isikunimedes, mõnes kohanimes ja vanades dokumentides on säilinud vana kirjaviis. Taani ja norra tähestik on praegu samasugused. Foneetika Taani keele hääldus on raskesti õpitav. Taani naabermaades öeldakse, et taanlased räägivad, nagu neil oleks kuum kartul suus. 12.–13. sajandil muutusid vokaalidevahelised klusiilid p, t ja k helilisteks spirantideks ning osaliselt vokaliseerusid. Norra keele sõnadele løpe [lööpe] 'jooksma', måte [moote] 'viis', bake [baake] 'küpsetama' vastavad taani keele sõnad løbe [löw(e)], måde [moð(e)], bage [bäj(e)]. Säilinud helitud klusiilid aspireerusid tugevalt ning helilised klusiilid muutusid helituteks. Muusikaline rõhk asendus "tõukega" (häälepaelte järsu kokkutõmbega; stød). Sõnade mand [männ] 'mees' ja man [män] (aluse konkretiseerimata jäämist märkiv sõna) hääldus erineb põhiliselt selle poolest, et esimese hääldamisel tõmbub kõri kõvasti kokku. Samasugune hääldusefekt esineb nõrgemal kujul põhjainglise murretes (näiteks sõnas butter [ba?a] 'või'). Taani keeles on väga palju täishäälikuid, mida kirjapilt oma 9 vokaalitähega ei näita. Näiteks a-täht võib häälduda eesti keele a- või ä-sarnase häälikuna. Iga täishäälik võib olla pikk või lühike, tõukega või ilma. Vokaalid moodustavad ka diftonge, triftonge ja tetraftonge (näiteks færge [fäoue] 'värvima', jærv [iäou] 'ahm'). Täishääliku järel muutuvad g ja r diftongi osaks või kaovad hoopis: og [ou] 'ja', flag [fläi] 'lipp', bar [bäo] 'alasti', Norge [nou] 'Norra'. Peaaegu kõik vanapõhja keele sõnalõpulised rõhuta vokaalid on taani keeles muutunud järgmiselt: täishäälik > e > keskkõrge keskvokaal (> null). Õigekirjas on -e säilinud, kuid paljudes murretes seda ei hääldata (näiteks tage [ta] ‘võtma’). Kurguhäälik r on palju nõrgem kui prantsuse keeles: rige [Rij(e)] 'riik'. Morfoloogia Nimisõnadel on kaks sugu: ühissugu, mis on tekkinud mees- ja naissoo ühtesulamisel, ja kesksugu. Sugude kohta ei ole kindlaid reegleid; need tuleb lihtsalt meelde jätta. Nagu teisteski Skandinaavia keeltes, on taani keeles enkliitiline määrav artikkel. Näiteks sõna mand 'mees' on umbmäärase artikliga en mand ('üks mees') ja määrava artikliga manden ('see mees'). Omadussõnalise täiendi puhul on määrav artikkel eraldi sõna: den store mand 'suur mees'. Taani keele tegusõnade infinitiiv lõpeb täishäälikuga, mis on peaaegu alati -e. Tegusõnadel on ajavormid, kuid pööramist puudub. Näiteks sõna spise 'sööma' olevik on spiser 'söön, sööd, sööb, sööme, sööte, söövad'. Tegusõnad jagunevad tugevateks ja nõrkadeks. Tugevate verbide lihtminevik ja mineviku kesksõna moodustatakse vokaalivahelduse teel, nõrkadel verbidel sufiksite abil: løbe 'jooksma' – løber 'jookseb' – løb 'jooksis' – er løbet 'on jooksnud' (tugev) skyde 'tulistama' – skyder 'tulistab' – skød 'tulistas' – har skudt 'on tulistanud' (tugev) straffe 'karistama' – straffer 'karistab' – straffede 'karistas' – har straffet 'on karistanud'. Taani keeles on ka refleksiivsed verbid, mis moodustatakse sufiksi -(e)s abil: näiteks møde 'kohtama' – mødes 'kohtuma'. Sõnavara Enamik taani keele sõnu on genuiinsed ehk põlised, pärinedes vanapõhja keelest. Genuiinsed sõnad on näiteks germaani algkeeleni tagasi ulatuvad mand 'mees', kvinde 'naine', hund 'koer', hjem 'kodu', gård 'õu', rød 'punane' ning Skandinaavia keeltele eriomased barn 'laps', skov 'mets'. Et saksa ja inglise keel on taani keele sugulaskeeled, siis tulevad paljud taani keele sõnad nende keelte oskajatele tuttavad ette. Näiteks sõnad have, over, under, for ja kat langevad nii tähenduselt kui ka kirjapildilt (kuid mitte häälduselt) peaaegu kokku ingliskeelsete sõnadega. Taani keele sõna by 'linn' esineb mitmes Inglismaa kohanimes (näiteks Whitby, Selby). Põhiarvsõnad ühest kahekümneni on: en, to, tre, fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti, elleve, tolv, tretten, fjorten, femten, seksten, sytten, atten, nitten ja tyve. 40-st suuremate arvude puhul kasutatakse osalt kahekümnendsüsteemi. Sõnavaras on palju laene saksa, inglise, prantsuse ja teistest keeltest. Õigekeelsussõnaraamatus on umbes 55 000 sõna. Kokku on teada umbes 2,5 miljonit sõna. Sõnade suur arv tuleneb liitsõnade rohkusest. Keelenäide Meieisapalve Fader Vor! Du, som er i Himlen. Helliget vorde dit navn. Komme dit rige. Ske din vilje, som i Himlen så og på jorden. Giv os i dag vort daglige brød. Og forlad os vor skyld, som og vi forlader vore skyldnere, Og led os ikke i fristelse, men frels os fra det onde. (Thi dit er riget og magten og æren i evighed). Amen. Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1 Alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder. De er udstyret med fornuft og samvittighed, og de bør handle mod hverandre i en broderskabets ånd. Ajalugu Taani keele ajalugu jaguneb kaheks perioodiks: vanataani keel (9.–15. sajand) ja uustaani keel (alates 16. sajandist). Vanimad keelemälestised on 9.–11. sajandist pärinevad raidkirjad (nooremad ruunid). 13.–14. sajandist on säilinud ladina kirjas käsikirjad, mis kujutavad nedast piirkondlikke seadusi. Esimene taanikeelne trükitud raamat ilmus 1495. aastal. Kuulsaimad taani keeles kirjutanud kirjanikud on filosoof Søren Kierkegaard, muinasjutuvestja Hans Christian Andersen ja näitekirjanik Ludvig Holberg. Nobeli kirjandusauhinna on saanud Karl Adolph Gjellerup ja Henrik Pontoppidan (koos 1917) ning Johannes Vilhelm Jensen (1944). Taani keelepoliitika Taani tänapäevane keelepoliitika on ametlikult märkimisväärselt liberaalne ja laissez-faire. Taani keelt ei peeta riigisiseselt ohustatud keeleks ning seetõttu ei ole peetud vajalikuks taani keele staatust eraldi seadusega kaitsta. Taani keelel on olnud Taani kuningriigis koloniaalkeele staatus, mille kõrval on ametlik staatus antud fääri keelele 1948. aastal ning Gröönimaal grööni keelele 1979. aastal. Alates 2009. aastast on grööni keele läänegrööni murre Gröönimaa ainus ametlik keel. Eraldi on kaitstud ka ajalooliste saksa vähemuste õigused Taanis. Spetsiaalselt keelekasutust reguleeriva seadustiku puudumise kõrval on keeleküsimus tõstetud esile hariduse ja integratsiooni valdkonnas, kus ametlikust sõnastusest hoolimata on keelekasutus tugevalt reglementeeritud. Reglementeeritud alade kõrval on liberaalne keelepoliitika üleüldiselt soosinud keeleprobleemidele lahenduse leidmist kohalikus kontekstis. Viited Välislingid Taani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Taani keel Keel


Blinc Liquid Eyeliner Pen - BeBeautiful.ee Värv Vali värv... Must Nagu kõik blinc tooted, tuleb blinc silmalainerit kanda puhtale ja kuivale nahale. Enne peale kandmist, ole kindel, et laineri pintslil on piisav kogus värvi, üleliigne värv pühi paberile või pudelikaelale. Laineri peale kandmist alusta silma välisnurgast, samal ajal tõmmades kergelt laugu pingule - suunaga kõrvapoole. Täielikuks täpsuseks võid lau peale teha väiksed täpid ja siis need omavahel ühendada., nii saavutad peenikesema lainerijoone. Kui soovite paksemat lainerijoont, lisage värvikihte 1 minuti jooksul. Vesi ja surve üksi ei eemalda blinc silmalainerit. Ainult palju sooja vett ja kerget survet kombineerides koorub ''värvikiht'' ilma hõõrumiseta silmalaolt. Meigieemaldajat mitte kasutada, sest see pole vajalik ! Kui peaksid silmalainerit peale kandes vea tegema on seda imelihtne parandada. Niisuta kergelt vatitikku ja hõõru seda õrnalt kohas kus soovid liigset silmalaineri joont eemaldada. Blinc silmalainer eemaldub kergelt ega lähe laiali nagu mõned teised traditsioonilised silmalainerid. Mida rohkem kihte lisad seda tugevamaks ja inetnsiivsemaks lainerijoon läheb (eriti värvilise laineri puhul). Kui soovid lainerijoont hajutada, et näiteks teha suitsusilma, tee seda koheselt peale pealekandmist. Võid selleks kasutada oma sõrmi või silmalaineri pintslit.


text: Marie Under (kodanikunimi aastast 1904 Marie Hacker, aastast 1924 Marie Adson; 27. märts 1883 Tallinn – 25. september 1980 Stockholm) oli eesti luuletaja. Under kuulus kirjandusrühmitustesse Siuru ja Tarapita. Elulugu Marie vanemad olid kooliõpetaja Friedrich (Priidu) Under (1843–1930) ja Leena Under (sündinud Kerner) (1854–1934). Neil oli 5 last: Evangeline (1880–1932?), Gottried (1881–1882), Marie (1883–1980), Berta (1885–1974) ja Christfried (1887–1934). Nad olid hiidlased, aga vahetult enne Marie sündi kolisid Tallinna. Marie õppis 4-aastaselt isa juhendamisel soravalt lugema ning hakkas 13-aastaselt luuletama. 4.–9. eluaastani õppis Marie väikelaste koolis, mis asus Tallinnas Väike-Roosikrantsi tänaval. Seal õpetati lastele lugemist ja kirjutamist, rehkendamist, laulmist ja käsitööd. Õppimine oli tasuline ning tasu eest sai ka päevas korra süüa. Marie ei saanud koolis käia kaua, kuna vanematel ei olnud õppe eest tasumiseks raha. Aastatel 1893–1898 õppis ta Cornelia Niclaseni tütarlaste eraalgkoolis. Kool oli nelja-, vahel ka viieklassiline ning saksakeelne. Lõputunnistus jäi Mariel saamata arvatavasti rahapuudusel, kuigi ta on hiljem öelnud, et teda kui väga andekat tütarlast arvati ikkagi lõpetajate hulka. Pärast õpingute lõpetamist läbis ta lasteaednike kursused ja töötas Risti mõisas lastepreilina. Lühikest aega töötas ta Viru tänava paberikaupade poes kassapreilina. Vabal ajal kirjutas ta saksa keeles luuletusi. Aastal 1902 abiellus Marie Under Carl Eduard Friedrich Hackeriga (1878–1948) ning noorpaar kolis Moskva äärelinna Kutšinosse. Neil oli kaks last: Dagmar (1902–1994) ja Hedda (1905–1988). Hedda ristiisa oli maalikunstnik Ants Laikmaa. Marie Under kinkis Ants Laikmaale enda kirjutatud saksakeelseid luuletusi. Laikmaa veenis poetessi, et ta kirjutaks eesti keeles. 2. augustil 1904 avaldas ajaleht Postimees Marie Underi esimese luuletuse "Kuidas juhtus...". Luuletaja kasutas pseudonüümi Mutti. 1906. aastal pöördus Marie koos perega tagasi Tallinna. 1913. aastal tutvus ta Artur Adsoniga, kes hakkas tema kirjatoimetajaks. Adson kogus Marie luulematerjali kokku, et avaldada esimene luulekogu. 1924. aastal lahutas Marie Carl Hackerist ja abiellus Adsoniga. Tallinna Kirjanike Ühingu liige. 1944. aasta septembris põgenes ta perega Rootsi. Marie Under suri 25. septembril 1980 Stockholmis ja maeti Skogskyrkogårdeni kalmistule. 9. juunil 2016 maeti ta koos abikaasa Artur Adsoni, tütre Hedda Hackeri ja õe Berta Underiga ümber Tallinna Rahumäe kalmistule. Looming 1917. aastal ilmus tema esikkogu "Sonetid". Underi tähtsaimad kogud on ühiskondlikke vahekordi eritlev "Hääl varjust" (1927) ja looduslüürikat sisaldav "Rõõm ühest ilusast päevast" (1928). Tema kõrgetasemeline ballaadilooming on kogutud raamatusse "Õnnevarjutus" (1929). Tema loomingut kokku võttev valikkogu "Mu süda laulab" ilmus postuumselt 1981. aastal. Underi luulet on tõlgitud paljudesse keeltesse. Under esitati aastatel 1945–1971 kaheteistkümnel korral Nobeli kirjanduspreemia kandidaadiks. Luulekogud 1917 – "Sonetid". Luuletusi 1912–1917; 1918 – "Eelõitseng". Luuletusi 1904–1913; 1918 – "Sinine puri". Luuletusi 1917–1918; 1920 – "Verivalla". Luuletusi 1919–1920; 1923 – "Pärisosa". Luuletusi 1920–1922; 1927 – "Hääl varjust". Luuletusi 1923–1927; 1928 – "Rõõm ühest ilusast päevast". Luuletusi 1923–1927; 1929 – "Õnnevarjutus". Ballaadid 1927–1929; 1930 – "Lageda taeva all". Luuletusi 1927–1930; 1935 – "Kivi südamelt". Luuletusi 1930–1935; 1942 – "Mureliku suuga". Luuletusi 1935–1942; 1954 – "Sädemed tuhas". Luuletusi 1943–1954; 1963 – "Ääremail". 8 algupärast luuletust ja 36 tõlget; 1981 – "Mu süda laulab". Valik- ja koondkogud "Ja liha sai sõnaks" (valimik kümnest kogust). Hando Mugasto kaas ja puugravüürid. Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1936, lk 366 Kogutud teosed, I köide (Eelõitseng; Sonetid; Sinine puri; Rõõm ühest ilusast päevast). Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1940. Kogutud teosed, II köide (Verivalla; Pärisosa; Hääl varjust ), 1940. Kogutud teosed, III köide (Õnnevarjutus; Lageda taeva all; Kivi südamelt). Järelsõna: Ants Oras, 1940. "Sõnasild" (luulevalimik). Eesti Kirjastus Orto, Vadstena 1945, lk 222 "Südamik" (valik luuletusi ja ballaade 1917–1957). Saatesõna: Aleksis Rannit. Ülemaailmne Eesti Kirjanduse Selts: New York; Vaba Eesti, Stockholm, 1957, lk 250 "Kogutud luuletused" (täiendatud ja autori poolt redigeeritud uusväljaanne). Saatesõna: Ants Oras. Vaba Eesti, Stockholm 1958, lk 523 "Valitud luuletused". Koostanud ja järelsõna kirjutanud Paul Rummo; illustreerinud Hando Mugasto. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, lk 280 "Kolmteist ballaadi". LR 1963, nr 10. "Uneretk" (valik luuletusi kogudest "Sädemed tuhas" ja "Ääremail"). LR 1968, nr 13. "Mu süda laulab" (luuletusi kolmeteistkümnest kogust). Koostanud Paul Rummo, järelsõna: Erna Siirak. Illustreerinud Vive Tolli. Eesti Raamat, Tallinn 1981; 2. trükk 1984. [Luuletused]. Sari Väike luuleraamat. Koostanud Ellen Niit. Eesti Raamat, Tallinn 1987. "Mureliku suuga; Sädemed tuhas; Ääremail". Toimetanud ja järelsõna kirjutanud Georg Grünberg. Eesti Raamat, Tallinn 1998. "Õnnevarjutus" (kogu ballaade). 2. trükk. Toimetanud ja järelsõna kirjutanud Arne Merilai. Tänapäev, Tallinn 2000; 3. trükk 2003. "Under armastusest" (luuletused ja katkendid kirjadest). Valik ja järelsõna: Sirje Olesk. Tänapäev 2002. "Lauluga ristitud". Tänapäev 2006, lk 588 "Laternaks mu enda süda". Valik luulet, koostanud Viiu Härm, Tänapäev 2006, lk 91 Kirjavahetus Ivar Ivask, "Marie Underi kirju" – Keel ja Kirjandus 1990, nr 7, lk 422–429. Rutt Hinrikus, "Printsess ja kaanekukk" (Marie Underi ja Ants Laikmaa suhetest + Underi kirjad) – Looming 1997, nr 8, lk 1098–1122. Eduard Vilde kirjad Marie Underile – Looming 2006, nr 5, lk 744–754; samas lk 755–761 ka Sirje Kiini artikkel "Vilde ja Under". "Under ja Tuglas" (Marie Underi ja Friedebert Tuglase kirjavahetus). Koostanud, ees- ja järelsõna kirjutanud Rutt Hinrikus. Tänapäev, Tallinn 2006, 208 lk Teisi kirjutisi "Väiksed vaatlused. Artikleid, ülevaateid, arvamusi". Koostanud, kommenteerinud ja järelsõna kirjutanud Õnne Kepp. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2018, 472 lk. Tunnustus 1955 Henrik Visnapuu preemia ("Südamed tuhas") 1964 Henrik Visnapuu preemia ("Ääremail") Mälestuse jäädvustamine 20. novembril 2006 esietendus KUMU-s lavastus "Under", mis valmis luuletaja kirjade, päevikute ja mälestuste põhjal. Teatritüki lavastasid Merle Karusoo ja Raimo Pass. Osades olid Katrin Saukas (Marie Under), Ago-Endrik Kerge, Raivo Trass, Sten Zupping ja Egon Nuter. Roosikasvataja Mart Ojasalu on aretanud roosisordi `Marie Under`, mida esitleti 17. juulil 2009 Tallinna Botaanikaaias. Aastast 2008 annab kultuuriministeerium välja Marie Underi nimelist stipendiumi, millega toetatakse üliõpilaste tööd eesti kirjanduse uurimisel. Seda stipendiumi rahastatakse Marie Underi loomingu avaldamise eest saadavaist autoritasudest, kuid 2017. aasta algul sai teatavaks, et autoriõigused ei kuulugi Eesti riigile, vaid hoopis Eesti Kultuuri Koondisele Rootsis ja Baieri liidumaale Saksamaal. Nädal hiljem teatas Eesti Kultuuri Koondis, et loovutab oma osa autoriõigustest Eesti Kultuuriministeeriumile, et stipendiumi väljaandmine saaks jätkuda. Eesti Kultuuri Koondis Rootsis haldab Marie Underi ja Artur Adsoni mälestusfondi, millest anti välja toetusi ja stipendiume. Under pärandas 37,5% oma varast HH FOND Eesti Kultuuri Koondisele Rootsis ja ülejäänud oma tütrele Dagmar Stockile. Pärast Stocki surma läks temale kuulunud Underi autoriõiguste 62,5% osalus Baieri liidumaale. Underi teosed on autoriõigusega kaitstud 2055. aastani. 2010 avati Tallinnas Rahvusraamatukogu ees Mati Karmini loodud Marie Underi mälestusmärk. Eestis tegutseb aastast 2004 ansambel Under Marié. 8. juunil 2018 avati luuletaja sünnikohas Tallinnas Koidu tänaval (toonane Allemani tänav) Marie Underi (1883–1980) mälestuspink. Viited Kirjandus Ants Oras, "Marie Under" (lühimonograafia). Sari Meie kirjanikke, nr 3, EKK, Lund 1963, lk 64 "Marie Underi eluraamat" I-II (I köites meenutusi, II köites esseid ja hinnanguid). Koostanud Artur Adson. Vaba Eesti, Stockholm 1974, lk 301 + 224 Erna Siirak, "Talendi maagia" (artiklid). Eesti Raamat, Tallinn 1987. "Marie Under. Personaalnimestik". Koostajad Anne Valmas ja Vallo Kelder. Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, Tallinn 1994, lk 240 "Marie Under" (ligi 300 fotoga pildialbum elu ja loomingu ülevaadetega). Koostajad Rutt Hinrikus, Janika Kronberg, Sirje Olesk, Tio Tepandi. Eesti Kirjandusmuuseum ja Ilmamaa, Tartu 2003, lk 288 Hinrikus, R., Kronberg, J., Olesk, S., Tepandi, T. 2003. "Marie Under" Adson, Artur. 2007. "Siuru-raamat". Sirje Kiin, "Marie Under. Elu, luuletaja identiteet ja teoste vastuvõtt" (uurimuslik biograafia). Tänapäev, Tallinn 2009, lk 864 Sirje Kiin, "Marie Under. Elu ja luule". Tammerraamat, Tallinn 2011, lk 672 "Marie Underi päevikud 1922–1957". Litteraria nr 27, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2015, lk 138 Välislingid Ants Oras, Marie Underi luule areng, Looming nr 3/1933 Marie Underi mälestamine Tallinnas Mälestamine toimus 9. juunil 2016 Tallinnas Jaani kirikus, Rahumäe kalmistul ning Nõmmel Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse aias. Video kajastab viimast. Siuru Printsessi tegelik elu – Eesti Ekspress, 21. detsember 2009. Mis on tegelikult Adsoni "orgasmipäevikutes" kirjas? – Eesti Ekspress, 6. veebruar 2010. Eesti luuletajad Eestlased Rootsis Stockholmi Metsakalmistule maetud Rahumäe kalmistule ümbermaetud Sündinud 1883 Surnud 1980


text: Svanethi (gruusia სვანეთი; ebasoovitatav vorm Svaneetia) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Gruusia loodeosa mägedes. Svanethi printsid Dadeškeliani dünastia 1750–1780 Otar Suur Dadeškeliani 1780–1800 Mistost Dadeškeliani [Tengis Bey] 1800–1841 Nikolaoz Dadeškeliani [Tsiokh Bey] 1841–1857 Konstantini Dadeškeliani 1841–1846 Mikeli [Tartar Khan] (regent) Gelovani Vaata ka Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi Samegrelo–Zemo Svanethi Välislingid Toomas Lukk: Svaneetia: Georgia varamu, Välisministeeriumi blogi, 9.09.2011. Teave svaanide kultuurist, sh. muusika Gruusia geograafia Gruusia ajaloolised piirkonnad


text: Murre ehk dialekt on piirkondlik eripärane keelekuju. Murre erineb kirjakeelest ja teistest murretest sõnade häälikkoostise, sõnade muutmise, sõnavara ja lausestuse poolest. Murdeid uurivat teadusharu nimetatakse murdeteaduseks ehk dialektoloogiaks. Paljude ühistunnustega murded moodustavad murderühma. Murded jagunevad paikkondlike (Eestis peamiselt kihelkondlike) erijoontega murrakuteks. Traditsiooniliselt on murrete all silmas peetud eeskätt territoriaalseid maamurdeid. Viimasel ajal on ilmunud palju uurimusi linnamurrete kohta; sealhulgas arvatakse nende hulka USA linnaelanikest mustanahaliste kõne, kelle inglise keel olulisel määral erineb teistest ameerikalikest inglise keele variantidest. Prantsuse lingvistid kasutavad termini "murre" kõrval ka terminit patua (patois), mis tähendab samuti lokaalselt piiratud elanikkonnarühmade (peamiselt maaelanike) kõnet. Funktsionaalne käsitus Sotsiolingvistikas ja olmetasandil vastandatakse murdeid standardsele ehk kirjakeelele. Sellest vaatenurgast vaadates on murdele omased järgmised eripärad: sotsiaalne, vanuseline ja osaliselt sooline dialektikandjate ringi piiratus (näiteks vanema põlvkonna maapiirkonna elanikud); murde kasutussfääri piiramine perekondlike ning olmeolukordadega; pooldialektide moodustumine erinevate murrakute vastastikuse mõju tagajärjena ja sellega seotud murdesüsteemide elementide vahel toimuv suhete ümberkujunemine; dialektkõne iseärasuse nivelleerumine kirjakeele mõjul (massiteabevahendite, raamatute, haridussüsteemi jne kaudu) ja vahevormide moodustumine, näiteks murdeliselt värvunud literatuurne kõne. Lingvistiline käsitus Teise tendentsina nimetatakse murdeks suvalist keeleteisendit, mis erineb teistest teisenditest. See tähendab, et inimene räägib mingit murret, mis on standardse literatuurse murde erijuht. Sellises käsituses eristatakse standardseid murdeid (või kirjakeeli) ja traditsioonilisi murdeid. Nende põhiliseks erinevuseks on asjaolu, et esimesi kasutatakse kirjas, toetatakse spetsiaalsetes institutsioonides, õpetatakse koolides ning neid peetakse "korrapärasemaks" ("peamiseks") keelevormiks. Mõnes keeles on mitu standardset murret (sel juhul räägitakse polütsentrilisest keelest või diasüsteemist). Lingvisti jaoks ei eksisteeri "korrapärasemat" keelevormi ja lisaks sellele osutub üsna tihti info traditsioonilisest maamurdest palju väärtuslikumaks, võrreldes sellega, mis oli saadud literatuurse variandi põhjal. Keel või murre Pole olemas ühist mõistmist ja vastavalt ka ühiseid kriteeriume keele ja murde piiritlemiseks. Sellepärast, rääkides, et mingi idioom on keel või murre, peab kindlaks määrama, mida mõistakse teatud termini all. Juhul, kui on vaja vältida valikut kasutavad lingvistid tavaliselt termini idioom, mis tähendab vähegi erinevat keelevarianti. Idioomi võib lugeda murdeks näiteks olukorras, kus: ta ei ole standardiseeritud kirjakeel; tema kandjatel ei ole oma riiki või autonoomset moodustist; ta ei ole prestiižne kõnelemise vorm. Eesti murded Vaata ka peamurded murdeliit


text: Kommentaarid: FOTOD | Tanja Mihhailova moekollektsioon kannab endas aristokraatlikku tunnetust ja diivalikku olekut Toimetas Meisi Volt, 30. oktoober 2017 20:01 royal sinine/ 1. november 2017 06:42 Aniir/ 1. november 2017 01:52 Igatahes on suutnud "viltämbrit" vältida. Eesti discord/ 31. oktoober 2017 21:10 minu poolest/ 31. oktoober 2017 10:41 olgu, aga tehku seda vähem ja ärgu eputagu. Tiit/ 31. oktoober 2017 10:54 Minu pärast voib Tanja kartulikotis olla, ikka on kena. Tiit/ 31. oktoober 2017 11:05 Tanja voib selga panna kartilikoti ja ikka näeb kena välja. 31. oktoober 2017 10:30 Mind Penton ei häiri,aga vene aksendiga Tanjake häirib Njahh/ 31. oktoober 2017 10:26 Meil on pildil ühed ja samad tegelased, umbes 20, kes täidavad pidevalt kogu meedia. Eks nad omavahel sokutavad avanevaid tööotsi, et jumalapärast uusi nägusid sissetöötatud toiduahelasse ei võetaks. Nendega harjub pikapeale ära, nagu tapeediga,-ei pane enam tähelegi. l/ 31. oktoober 2017 09:37 kena ja meeldiv naine, aga kõik oleneb sellest, kelle poolt ta hääletas. tanjale/ 31. oktoober 2017 09:17 v äga ilus naine, ägedad ja shikid kleidid , mis teevad nii mõnelegi moedisainerile silmad ette. Ja peale selle on ta veel väga andekas ja tark. kadetsejad vinguvad. Anna/ 31. oktoober 2017 09:04 Minu meelest igav kollektsioon Hanna/ 31. oktoober 2017 12:26 aga kalla siis kleit pva liimiga üle ja rulli ennast swarovski kivide ja glitterpulbri sees! ohh, peaks ise sama tegema! Fiona,/ 31. oktoober 2017 08:37 mulle meeldib ja Shrek ka kiidab seda kleiti, nii nostalgiline. Julie/ 31. oktoober 2017 07:52 Sa õhtuleht kustutasid minu kommentaari aga lubad siin ikka väga räigelt õhutada rahvusküsimust ja isegi inimest mustata. Tagasta minu kommentaar. Ma ei tea , kes seal tegutseb kustutamistega aga ega need normaalsed inimesed ei ole. Ja sõnavabadusest ei tea te vist midagi. saarlane/ 31. oktoober 2017 07:28 Väga,väga ilus kollektsioon,edu Tanjale ka sellel alal.Tanja on õppinud eesti keele ikka väga hästi ära.Miks ainult vinguda. slaavlaste/ 31. oktoober 2017 07:24 maitse järgi disainitud ilusad kleidid. See triibuline roheline võiks Tanja enda garderoobist välja jääda. Edu! eesti naine/ 31. oktoober 2017 08:23 Muide roheline värv sobib punapeadele väga hästi. värv/ 1. november 2017 06:47 jah aga tegumood mitte. tegumood ka hea, meestele kindlasti meeldib. Ma küll kõigest naine, aga siinkohal mõistaks mehi, kuna kleit joonib alla tema naiselikkust väga-väga. Kas / 3. november 2017 04:54 riietud selle järgi, mis meestele meeldib? pool eestit/ 31. oktoober 2017 06:34 on nn. moedisainereid täis. tegin ka maalritööd ja määrisin oma särgi igalt poolt ära ja naela otsa tõmbasin veel katki. päris unikaalne särk sai. kas ma olen disainer nüüd? oledki/ 31. oktoober 2017 07:25 ja edukaks saad siis kui teistele ka suudad neid maha müüa. Nii, et anna minna disainer. Disainimine pole kunst, maha müümine on! palve/ 31. oktoober 2017 06:17 Tahaks täpselt ÜHTE telesaadet, muusikalikontserti või ajakirja, mis mulle inetu vene aktsendiga näkku ei karjuks või slaavi maitset peale ei suruks. Ei ole ju palju palutud? NB! Tundub, et "terve Eesti rahva lemmik" on viimasel ajal hakanud oma juurte rõhutamiseks aktsenti räigemaks keerama. vanaema/ 31. oktoober 2017 11:17 Kõik võimalused on sinu kätes. Oma külamajas võid teha kõike, mida tahad. unistada ju võib, 06,17,/ 31. oktoober 2017 13:17 aga keegi ei hakka sinu muusika järgi tantsima, ega täitma sinu palveid või käske. Nõudlus dikteerib turu, kuigi mõni kirjutab sada komme, et ei huvita ei vaata näiteks näosaadet, aga näosaade ikka vaadatuim. Juu neid, kes sinust erinevalt mõtlevad on tuhandetes kordades rohkem. Karm tegelt, sina pead end arvamusliidriks, aga teised mitte kellekski. palve/ 31. oktoober 2017 16:20 "näosaade ikka vaadatuim." Tead seda ütlust kärbeste ja lehmakoogi kohta? Aga vanaema e. babuška kommentaarist tunneb "vennasrahva" esindaja eksimatult ära. "Vennasrahvas" on nimelt ainuke rahvas maailmas, kelle arvates oma talus elamine on midagi häbiväärset. ja ˇisegi eetsti / 31. oktoober 2017 16:46 seebid on vene vahtu täis topitud ! meil on ju ikka veel eesti näitlejaid kes teeksid ära ,no papad -mammad on läinud ka seda teed ,erand on vist need kätekad jappadjakas aga seal teeb kogu miinuse-töö ära aaslaid Julie/ 31. oktoober 2017 05:40 Teis kohe kisab kadedus , et inimene on kena , t66kas ja meeldiv. Imestan isegi ,kuidas Tanja seda k6ike j6uab. Eesti keel suus ja sellega sai ypris kiiresti hakkama , laulab ja nyyd veel disainer . Selleks peab aega ja tehtmist olema . Ja v6tke v6i j6tke ---- ta ikka kena ja huvitav naine. Mis see tema rahvus nyyd siia puutub , siis paistab ,et teil luuseritel pole kuskilt kinni hakata. V6ga inetu teist ,kas nyyd siis hakkas parem. Ja kyll need lapsedki tulevad aga omal ajal. Minu poolt Tanjale edu , positiivne ja soe inimene. mis / 31. oktoober 2017 16:40 siis ikka mõnda nimetatakse multi talendiks kes igale poole jõuab Rnx/ 31. oktoober 2017 01:00 Wow 😍 Täiesti uskumatu naine. Super hot! tõesti/ 31. oktoober 2017 00:16 Ebameeldiv eputis. Tanja.../ 31. oktoober 2017 07:08 ... on lahe, särav, vaimukas ja sõbraliku avatud suhtlemisega naine. Ainult edu talle! liiga/ 31. oktoober 2017 00:02 igavad kleidid, palju kordusi jne pilotka on / 30. oktoober 2017 23:01 väga aristokraatlik. meeme mee/ 30. oktoober 2017 22:06 Hea rindumus. emme äää/ 30. oktoober 2017 22:40 Jah, juba ammu õmmeldud Edgar./ 30. oktoober 2017 21:59 Pole sellel Tanjal viga midagi! ekrelane/ 30. oktoober 2017 21:51 sallin ikka tankat, kena tüdruk, armas laulja, kenasti räägib riigikeelt, miks ma ei peaks teda sallima? bentonit sallin ka, aga vot neid jun:e, keda sisse veetakse vegeteerima meie rahade peale ja vägivallatsema, neid tõesti ei salli. Julie/ 31. oktoober 2017 07:55 Tanka ? natuke viisakamalt palun. Sallime küll./ 30. oktoober 2017 21:16 Ilus naine ja ilusad riided.Ainult rahvuse pärast pole küll mõtet inimest solvata.Tanja on igal juhul tasemel. no aga/ 30. oktoober 2017 21:49 ei solvagi ju rahvuse põhjal teda, lihtsalt need riided on siiski rohkem venelannade maitsele. 21,49/ 30. oktoober 2017 21:52 sa kommentaare ikka lugesid või? Ükski pole öelnud, et riided ei meeldi. Rahvust on paraku ette heidetud küll. kannab/ 30. oktoober 2017 20:57 konservikarpe juustes kui eesti nokiat.. väga/ 30. oktoober 2017 20:54 ilus kollektsioon mitte/ 31. oktoober 2017 00:31 eriti, ja tehtud ju teoks hoopis teiste inimeste loovuse ja oskuste abil. Kas nüüd nii ongi, et iga tśikk saab ennast "disaineriks" nimetada? naisuke/ 31. oktoober 2017 10:07 oskad ise paremini või? tegelikult ei oska..aga ainult vinguda :D kust tead, et ei oska/ 31. oktoober 2017 12:58 paljud oleks suutelised sama head või paremat tegema, kuid ei tuleks selle peale, et see midagi erilist oleks ega tee. ega tanja nii disainer pole kui väja püüab näidata. parimal juhul kritseldas mingid üldjoonised valmis, valis materjali ning värvid, valmis tegid kõik ikkagi teised. disainer my a.. nojahh/ 31. oktoober 2017 13:38 aga tee siis ise. Otsi omale töölised ja tee oma kollektsioon valmis, mis ootad? zz/ 30. oktoober 2017 20:51 ..oleksin nende väljenditega ikka nats tagasihoidlikum.. Mikk Mökk/ 30. oktoober 2017 20:39 ok ok, aga millal lapsed tulevad? 30. oktoober 2017 21:39 Miks peaks keegi sulle sellest aru andma? Äkki nad otsustasid, et ei tulegi? Pole meie asi. 1301/ 30. oktoober 2017 22:22 Mida sa tema lastele teha tahad siis, et nii väga ootad? 30. oktoober 2017 22:38 tahab vist rahaliselt toetada, või katsikukingitust teha. 30. oktoober 2017 20:38 to 20:38/ 30. oktoober 2017 21:14 millal siis sallitakse? inimene räägib ilusti eesti keelt, on meeldiv inimene... no milles jälle asi?? ära armasta, pole kästud. 20,38/ 30. oktoober 2017 21:38 Eestlased ei salli Tanjat??? Ahh? Kes volitas sind midagi sellist ütlema? Ja veel kõigi eestlaste nimel? - Sul vist mingi suurusehullustus. Ma vannun, ei käi kõigi eestlaste mõtted ja eelistused läbi sinu pea. Ausalt! Ilmselt sul mingi skisofreenia vorm selline, et eestlaste hääled peas või midagi sarnast. jaa/ 31. oktoober 2017 13:40 Eestlased sallivad Tanjat väga kenasti. Lihtsalt see pidev ülivõrdes huin&jaa hakkab juba kergelt närvidele käima. On kena ja töökas, andekas naine. Aga mitte mingi teine tulemine. ?/ 31. oktoober 2017 16:53 ei tea, pole tähele pannud...või siis lihtsalt ei riiva. Osad inimesed on kuidagi tundlikud selles suhtes, kui kedagi teist kiidetakse. Ma pole sellest kunagi aru saanud. Kui kedagi kiidetakse, ei tasu seda isiklikult võtta, keegi ei laida sind ju. Äkki peaksid oma enesehinnanguga tööd tegema? Raske ju nii elada, kui sul teiste kiitmise talumatus. Näiteks 20,38-l on lausa nii raskekujuline see talumatus, et peab kohe inetusi kiidetava kohta ütlema.


text: Paulette Ivory (sündinud 3. märtsil 1976 Londonis) on muusikalilaulja, sopran. On mänginud Londoni West Endis. Muusikalis "Aida" on ta mänginud nimiosa. Välislingid Koduleht Suurbritannia lauljad Sündinud 1976


text: Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 09:47 Foorumisse kirjutavad ka registreerimata kasutajad ja see on seni lubatud olnud. Siit minu küsimus, et kas oleks vaja seda piirata? Tehniliselt on see võimalik. Avatuks võiksid registreerimata kasutajatele jääda vaid testimise ja vaba teema alafoorum. Vasta, kas oleks vaja piirata registreerimata kasutajate postitusi? Tahaks ju ikkagi teada, kes on mingi arvamuse või kommentaari taga? Kui see profiilist ei selgu, siis tahaks näha vähemalt tema ajalugu ehk kui palju ja mis teemadel ta vastanud on. Jah, kasutaja saab küll igaks postituseks uue kasutajanime luua, aga minule on näha iga postituse juures postitaja identifikaator ning selle kaudu saaks mitme nime kasujatad välja selekteerida. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 11:44 uute kasutajate lisandumisel huvitab ju meid kõiki millise paadiga inimene sõidab ja kuskandis ta tegutseb, nii tyytu on neid asju igakord yle kysida kui inimene ise end tutvustada ei ole jõudnud. Seega uute kautajate registreerimisel võiks kohustuslik olla Location andmeväli ja uus väli Alus võiks kaa olla kui seda lisada annaks. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 18:13 Samas võib nii mõnigi kommentaar panemata jääda kuna osa inimesi ei viici ennast kasutajaks registreerida. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 18:16 Paunaga absoluutselt n6us! ei saa kehtestada diktatuuri, see peletakse ehk nii m6negi potentsiaalse kirjutaja eemale. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 21:24 Aga kas ei saaks kohustuslikuks panna vähemalt mingi nime kasutamist? Kui keegi kirjutab jutu kasvõi Uuno nime all on ikka parem, kui lihtsalt külaline. Samas olen ka Potermanniga nõus, et asukoht ja alus lahtrid võiksid olla kohustuslikud registreerijatele. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 21:26 Aga Kipri plaani järgi ju saavad registreerimata kasutajad sõna Vähemat kui neil midagi varjata ei ole, kyll jõuavad ka registreeruda, eriti kui vajadus lausa midagi siin öelda. Avatuks võiksid registreerimata kasutajatele jääda vaid testimise ja vaba teema alafoorum.. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 23:34 Muuseas, mis on see identifikaator? Cookie? Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 23:51 sebija kirjutas: Cookie ei tohiks asja puutuda. IP on see identifikaator. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 00:03 IP on muutuva suurusega konstant, nii et kes tahab, varjab end niikuinii. Minu arust võiks piirama hakata siis, kui keski mingit jama hakkab siia postitama. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 02:43 Pigem on see selleks, et inimesed hakkaksid registreeruma, kui nad midagi nii väga öelda tahavad. Peatselt paneme kokku roolimehe ja kipri eksamimaterjalid ja ainüksi nende vaatamiseks peaks olema foorumi registreeritud kasutaja. Mingi stiimul lisaks registreerumiseks Teema pealkiri: anonyymsus ja UG/NG peegel Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 09:59 foorum vo~iks olla regimisega ja anonyymsete jaoks oleks siin UG/NG peegel, selline lahendus on mo~istlik. Teema pealkiri: Re: anonyymsus ja UG/NG peegel Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 10:29 Ma ei näe peegeldamisel mõtet - regimise kohustus ei pane regida mitte soovijatele foorumit lukku! Lugeda saavad nad kõike, aga postitada ei saa. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 10:58 Samas kohustuslik registreerimine võiks kaasa tuua selliseid "ühe postituse mehi" Kes oskavad mingile küsimusele vastata, registreerivad ja postitavad, ning rohkem nägu ei näita. Samas on ka praegu 1/3 registreeritustest ilma ühegi postituseta. Kuigi ma tean nede hulgast ka asjalikumaid tegelasi, kellele ilmselt ei meeldi lihtsalt interneti vahendusel jutustada. tuulik@spekuleeerib Kuna küsitlus oli ei ja jah ́i vahel, siis mina hääletan selle poolt, et tuleks piirata. Enamus teisi foorumeid on läinud seda teed, ju see ikkagi õigustab ennast. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 12:19 nagu Potermann m2rkis, kyll need, kel t6sisem huvi 6ppematerjalide ja asja vastu, end ka regavad. ei m6ista, miks registreeritud kasutajate hulka kunstlikult t6sta? Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 12:32 Ei teinud ettepankeut läbu kartuses. Samuti ei ole eesmärk kunstlikult kasutajate hulka tõsta - mida see number annakski? Esimeses postituses ültesin, et tahaks ju teada, kes on mingi arvamuse või kommentaari taga. Kui see profiilist ei selgu, siis tahaks näha vähemalt tema ajalugu ehk kui palju ja mis teemadel ta vastanud on. Kui on soov midagi postitada, siis olgu ka soov ja julgus oma nimi alla panna! E-asjanduses sobib siis ka alias ehk kasutajanimi! Lisaks - mis vaevaline ja valuline protsess see regisrteerimine siis on, et seda teha ei saa või ei suuda?


Kommentaarid - Motors24 proovisõit - Citroën C5 Aircross - Motors24 TV - Uudised - motors24.ee Avaleht » Uudised » Motors24 TV » Motors24 proovisõit - Citroën C5 Aircross » Kommentaarid


Kui oled leidnud oma praktikakoha, peaksid ka ühendust võtma rahvusvahelise osakonnaga, mis tegeleb kõikide Erasmus+ programmidega sinu koduülikoolis, et kandideerida Erasmus+ stipendiumile (stipendiumi suurus oleneb valitud sihtriigist).


Hansapank teeb kliendid Botoxiga ilusaks(11) Eesti Ekspressini jõudis teave, et Hansapank pakub klientidele krediitkaardiga teenitud preemiapunktide eest Botoxi süste.Iluravis laialdast kasutust leidnud Botoxi süst lõdvestab näolihaseid, mille tulemusena näokortsud silenevad. Hansapanga väikefinantseerimise osakonna krediitkaartide valdkonnajuhi Piret Pauluse sõnul on pank võtnud oma preemiapunktide programmi kingivaliku kujundamise aluseks eelkõige klientide soovid ja ootused. Kuna preemiapunkte kulub botoxipaketis palju, võib järeldada, et tegu on pakkumisega elitaarsemale klientuurile. “Pangal on kokku veerand miljonit krediitkaardiklienti ja nii peame mõtlema väga erinevatele sihtrühmadele,” kommenteeris Paulus ajakirjaniku oletust. “Elitaarsus ei ole esmane kriteerium. Kinkide eest nõutavate preemiapunktide summa on seotud konkreetse kingi atraktiivsuse ja väärtusega.” See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17188585


Toll arestis karurasva sisaldava määrde(12) Tollikontroll on viimasel ajal kinni pidanud ligi 1000 karpi Venemaalt pärit nahahooldusvahendeid, mis sisaldavad muu hulgas karu- ja naaritsarasva ning põhjapõdra sarvedest tehtud pulbrit. 11. septembril kontrolliti Harjumaal asuva ettevõtte laos nahahooldusvahendeid. Kontrolli käigus tuvastasid tolliametnikud, et tootepakenditel olid venekeelsed kirjad, mille järgi sisaldasid tooted karu- ja naaritsarasva ning põhjapõdra sarvedest valmistatud pulbrit, teatas MTA. Kuna karurasvaga kauplemiseks on tarvis ekspordi- ja impordiluba, peeti 650 nahahooldusvahenditega karpi seoses CITES’i litsentsi rikkumise kahtlusega kinni. Juhtumi asjus alustati väärteomenetlus. Tänaseks on ettevõttele tagastatud 70 karpi tooteid, kuna nendes keelatud aineid ei leitud. Maksu- ja tolliameti (MTA) tollikontrolli osakonna juhataja Urmas Järg seletas, et CITES on rahvusvaheline kokkulepe ohustatud loomaliikide kaitseks. “Ohustatud loomaliikidega ja ka nendest valmistatud toodetega kauplemine on rahvusvaheliselt rangelt kontrollitud,” selgitas Järg. “Taime- ja loomaliikide salakaubaturg jääb vaid veidi alla narkootikumide ja relvakaubanduse turgudele,” lisas Järg. Sarnaste toodetega on probleeme olnud ka varem, kui 22. augustil peeti Harjumaal kinni 300 karpi karurasva, mägrarasva ja mumiod sisaldanud palsamit, millel puudus CITES’i litsents. CITES (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora) on 1975. aastal jõustunud konventsioon, mis reguleerib rahvusvahelist kaubitsemist ohustatud looma- ja taimeliikidega, vältimaks viimaste hävimist. Konventsiooni esimesse lisasse kuuluvad väljasuremisohus liigid. Teise lisasse on kantud liigid, mis praegu ei tarvitse veel olla väljasuremisohus, kuid mille püsimajäämist kontrollimatu kaubitsemine ohustada võib.


OTSEPILT: VAATA, kuidas Eesti arboristide koja juht jookseb Tallinnast Orissaarde, et inimesed hääletaksid saarel asuva puu poolt(11) Eestil on teatavasti esimest korda ajalooline võimalus hääletada enda puu, Orissaare staadioni tamm, Euroopa Puu 2015 võistluse esikohale. Selleks. et hääletusele tähelepanu tõmmata, on Arboristide Koja esimees Heiki Hanso otsustanud joosta Tallinnast Orissaarde. Hanso ettevõtmisel saab hoida muuseas silma peal Baltic Broadcastingu youtube`i kodulehel. Kõik toetajad võivad pakkuda Heikile teepeal seltskonda, asendust (võib Heiki välja vahetada tunniks või paariks), energiarikast snäkki või lihtsalt signaaliga möödudes tuju tõsta. Saaremaal Orissaare jalgpalliväljakul kasvav tamm kandideerib Euroopa aasta puuks. Võistluse eesmärk on juhtida tähelepanu huvitavatele vanadele puudele kui olulisele looduslikule ja kultuurilisele rikkusele. Eesti puu eest saab hääle anda siin! Orissaare tamme tutvustuses rõhutakse puu erilisele asukohale. "Kas kuskilt mujalt maailmas võib leida jalgpallistaadioni, mille keskel kõrgub võimas tamm? Algselt oli tamme kõrval väike spordiplats, kuid 1951. aastal seda laiendati ja tamm jäi keset uut staadionit. Legend räägib, et kaks Stalinetsi traktorit üritanud tamme paigast sikutada, aga ikka katkenud trossid. Tamme ümber on sellest senini haavad puukoorel. Õppurid oskavad kasutada tammepõrget imehästi söötude andmiseks, lisaks annab puu head varju," märgitakse puu kirjelduses. Võistlus Euroopa aasta puu sai alguse 2011. aastal. Euroopa finaali pääsevad riiklike voorude võitjad. Euroopa aasta puu mõte on juhtida tähelepanu huvitavatele vanadele puudele kui olulisele looduslikule ja kultuurilisele rikkusele, mida me peaksime hindama ja kaitsma. Erinevalt teistest võistlustest ei ole Euroopa aasta puu puhul oluline ilu, suurus ega vanus, vaid lugu ja seotus inimestega. Otsitakse puid, millest on saanud laiema kogukonna lahutamatu osa. Igal aastal osaleb võistlusel kümneid ja sadu tuhandeid inimesi. Kui alguses oli osalevaid riike 5, siis nüüd on neid juba 14. Hääletamine toimub 1. kuni 28. veebruarini 2015. Viimasel nädalal (21. kuni 28. veebruarini) on hääletamine salajane. Tulemused avaldatakse 5. märtsil. Võidupuu tehakse pidulikult teatavaks 22. aprillil 2015 Brüsselis.


Tänasel kütuseaktsiisi tõusu vastasel meeleavaldusel kutsus EKRE liige Jaak Madison IRLi ja Vaberakonda looma uus võimuliit ning kukutama Taavi Rõivase valitsuse. "See on naiivne jutt, sest EKRE+IRL+EVA jääb juba puht matemaatiliselt parlamendienamusest kaugele," ütles Herkel Delfile. "Pigem tuleks loota sellele, et Reformierakonnal ja ta väiksematel koalitsioonipartneritel on riigikogus uusi saadikuid, kel võiks olla kuraasi valitsuse diktaadile vastu hakata ja need maksumuudatused peatada." Herkel nõustus, et Reformierakonnale on jäetud liiga suur roll maksupoliitika määramisel. "Suur enamus valijaid Reformierakonna maksupoliitikat ei toetanud ja ka Reformierakonna valijad ei toetanud kütuseaktsiisi järsku tõusu, sest seda valijatele ei lubatud." Vabaerakonna juht Herkel öisas, et valitsusel oleks tark astuda samm tagasi, aga Reformierakond meenutab järjest enam autot, millel tagurpidikäik puudub.


text: Siin loetletakse nii seni eestikeelsest Vikipeediast loetavad biograafiaid kui ka biograafiaid, mis võiksid Vikipeedias olla. # Thomas 15X Johnson (Khalil Islam), Malcolm X-i mõrvas süüdimõistetu Norman 3X Butler (Muhammad Abdul al-Aziz), Malcolm X-i mõrvas süüdimõistetu (1938–) 50 Cent, USA räppar (1975–) 6025, USA muusik AVaata Biograafiad (A) BVaata Biograafiad (B) CVaata Biograafiad (C)DVaata Biograafiad (D)EVaata Biograafiad (E)FVaata Biograafiad (F)GVaata Biograafiad (G)HVaata Biograafiad (H)IVaata Biograafiad (I)JVaata Biograafiad (J)KVaata Biograafiad (K)LVaata Biograafiad (L)MVaata Biograafiad (M)NVaata Biograafiad (N)OVaata Biograafiad (O)PVaata Biograafiad (P)QVaata Biograafiad (Q)RVaata Biograafiad (R)SVaata Biograafiad (S)ŠVaata Biograafiad (Š)ZVaata Biograafiad (Z)ŽVaata Biograafiad (Ž)TVaata Biograafiad (T)UVaata Biograafiad (U)VVaata Biograafiad (V)WVaata Biograafiad (W)ÕVaata Biograafiad (Õ)ÄVaata Biograafiad (Ä)ÖVaata Biograafiad (Ö)ÜVaata Biograafiad (Ü)XVaata Biograafiad (X)YVaata Biograafiad (Y)'' Biograafiad