source: fineweb

text: Tapjanälkjad ja muud sissetungijad - Euroopa bioloogiline mitmekesisus kaob murettekitaval kiirusel - Bulgarian (bg) - Czech (cs) - Danish (da) - German (de) - Greek (el) - English (en) - Spanish (es) - Estonian (et) - Finnish (fi) - French (fr) - Irish Gaelic (ga) - Hungarian (hu) - Icelandic (is) - Italian (it) - Lithuanian (lt) - Latvian (lv) - Maltese (mt) - Dutch (nl) - Norwegian (no) - Polish (pl) - Portuguese (pt) - Romanian (ro) - Slovak (sk) - Slovenian (sl) - Swedish (sv) - Turkish (tr) Tapjanälkjat (lusitaania teetigu - Arion lusitanicus) kutsutakse ka „Hispaania nälkjaks”, sest ta on pärit Ibeeria poolsaarelt. Nälkjas on hermafrodiit ja võib levida väga kiiresti. Ta on agressiivsem kui kohalik must seatigu ja ta sööb nõrgemaid nälkjaid. Tapjanälkjas hakkas Euroopas levima umbes 30 aastat tagasi, levides potitaimede mullas leiduvate munade kaudu. Selle allika kaudu levivad kahjurid suures osa ka tänapäeval. Tapjanälkjas on vaid üks näide laiemast ohust Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele, kui võõrliigid asuvad elama ja levivad inimtegevuse tagajärjel üle kogu kontinendi. Enamik neist saabub piletita reisijana ja neid transporditakse teadmatult üle kogu maailma. ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon peab sissetungivaid võõrliike üheks suurimaks ohuks bioloogilisele mitmekesisusele kogu maailmas. Võõrliigid on uutesse kohtadesse saabunud sama kaua, kui inimesed on reisinud ja kaubavahetusega tegelnud. Suurenenud kaubavahetuse, uurimisretkede ja koloniseerimisega algas alates 1600. aastatest tõeline invasioon ning tähelepanuväärsed liigid, nagu rändrott, saabusid esimest korda laevadega Aasiast. Euroopas on registreeritud umbes 10 000 võõrliiki. Mõned, nagu kartul ja tomat, toodi sisse tahtlikult ja on tänaseni majanduslikult olulised. Teised, mida kutsutakse „sissetungivateks võõrliikideks”, tekitavad nakkusi kandvate kahjurliikidena tõsiseid probleeme aiandusele, põllumajandusele ja metsandusele ning kahjustavad ehitisi, nagu näiteks maju ja paisusid. Sissetungivad võõrliigid muudavad ka nende uueks elukohaks saanud ökosüsteeme ja mõjutavad teisi liike neis ökosüsteemides. Näiteks hiljutine kirburohu (toodi 19. sajandil Aasiast Euroopasse dekoratiivtaimena) uuring näitas, et see kiiresti leviv invasiivne taim tekitab Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal tõsist kahju taime- ja putukaliikidele. Kahju Sissetungivad võõrliigid on oma uute kodude jaoks tihti väga kulukad. Võõrad umbrohud vähendavad Euroopa põllumajanduse saaki ning jalakasurm, mida põhjustab sisse toodud seen, on laastanud jalakaid Kesk-Euroopa metsades. Ühendkuningriiki toodud hallorav mitte ainult ei võidutse loodusliku punaorava üle – mõju, mida on keeruline rahaliselt mõõta –, vaid kahjustab ka okaspuid ja vähendab nende puidu väärtust. Sissetungivate võõrliikide tekitatud kahju ja selle kontrollimise hind on Ameerika Ühendriikides hinnanguliselt 80 miljardit eurot aastas. Esialgsete hinnangute järgi kulub Euroopas selleks enam kui 10 miljardit eurot aastas. Siia hulka ei arvestata peamiste inimpatogeensete haigustekitajate (nagu HIV või gripp) kulu või erakorralisi haiguspuhanguid loomade hulgas. Korralduslikud meetmed kodunenud sissetungivate võõrliikide vähendamiseks (või hävitamiseks) on keerulised, vaevalised ja kulukad. Euroopa Komisjon toetab liikmesriikide looduskorraldusprojekte ELi LIFEmääruse kaudu. LIFE-i rahasid kasutatakse üha enam sissetungivate võõrliikide alaste projektide jaoks ja kolmeaastase perioodi eelarve on ligikaudu 14 miljonit eurot. Bioloogiline mitmekesisus — laiem kontekst Bioloogiline mitmekesisus viitab elu mitmekesisusele maal. See peegeldab planeedi looduslikku rikkust ja annab seega aluse meie elule ja heaolule. Bioloogiline mitmekesisus toetab paljusid põhivajadusi, millest me sõltume, nagu näiteks vesi, mida me joome, ja õhk, mida hingame. See aitab tolmendada põllukultuure, toob toidu meie lauale, reguleerib ilmastikku ning koristab meie jäätmed. Ilma bioloogilise mitmekesisuseta ei jääks me ellu. See on nagu kindlustuspoliis, mille annab meile meie planeet. Selle väärtust võib võrrelda finantsturgudega, kus liikide varude hajutatud portfell, nagu ettevõtete aktsiate hajutatud portfellgi, võib olla puhvertsooniks, mis kaitseb meid häirete eest. Praegu haihtub bioloogiline mitmekesisus murettekitaval kiirusel peamiselt seetõttu, et kasutame loodust valesti toetamaks tootmist, tarbimist ja kaubandust meid ümbritsevas globaliseerunud majanduses. Elupaikade kadumine ja killustumine, mida põhjustab metsade ja looduslike alade puhastamine elamute, teede ja põllumajanduse jaoks, märgalade kuivendamine ja jõgedele tammide ehitamine põllumajanduse nimel ning merede tühjendamine kalast, on peamine bioloogilise mitmekesisuse kadumise põhjus. Paljud looduskaitsjad peavad sissetungivaid võõrliike teiseks kõige suuremaks ohuks bioloogilisele mitmekesisusele kogu maailmas. Olenemata sellest, kas nad kodustati tahtlikult või kogemata, võivad sellised liigid tuua kahju inimestele, ökosüsteemidele ja olemasolevatele looduslikele taime- ja loomaliikidele. Oletatakse, et võõrliikide probleem muutub eeloleval sajandil tõsisemaks kliimamuutuste, suureneva kaubavahetuse ja turismi tõttu. Teised suured ohud bioloogilisele mitmekesisusele tulenevad reostusest, kliimamuutustest ja ressursside liigsest kasutamisest. Kuna prognooside järgi kasvab maailma elanikkond tänaselt 6,7 miljardilt inimeselt üheksale miljardile inimesele 2050. aastaks, eeldatakse, et praeguste peamiste ohtude mõju bioloogilisele mitmekesisusele kasvab ja kahjud suurenevad. Sissetungivate võõrliikide mõju suurenemine Euroopas Võõrliike võib leida kõikides Euroopa ökosüsteemides. Üleilmastumise, eelkõige kaubanduse ja turismi kasvu tõttu on Euroopasse saabuvate võõrliikide arv ja tüübid kiiresti kasvanud. Merelisi ja rannikualasid mõjutab järsult suurenenud laevandus ja kanalite ehitamine eraldatud merede vahele – Suessi kanali kaudu siseneb endiselt Vahemerre suur osa uusi liike. Laevadelt välja lastud ballastvesi on nii suur uute organismide allikas, et loodud on rahvusvaheline konventsioon laevade ballastvee ja selle sette kontrolli ja käitlemise kohta, et sel viisil ennetada, minimeerida ja lõpuks kaotada kahjulike veeorganismide ja patogeenide transportimine. Tõrjemeetmed Kõige tõhusam kaitse sissetungivate võõrliikide vastu on ennetamine, uute liikide sisenemist tõkestav piiripatrull. Teine samm on varajane avastamine ja tõrje. Erakordne näide on hiid-karuputk, Heracleum mantegazzianum, mis toodi dekoratiivtaimena Euroopasse 19. sajandil. Taime jaoks kasutatakse nüüd märkimisväärseid kohalikke tõrjemeetmeid, sest see kasvab heinamaadel, piki raudteesid, teeäärtel ja jõgede kallastel. Moodustades tihedaid kogumeid, sunnib hiid-karuputk kohalikke taimi koomale tõmbama. Taim on ka mürgine ja otsekontakt nahaga võib põhjustada nahapõletikku. Täna ei ole tõenäoliselt võimalik enam hiid-karuputke Euroopas välja juurida, samas kui varajasel tegevusel (kuni 1950. aastateni) oleks arvatavasti olnud paremad väljavaated. Sellega seoses rõhutas Euroopa Komisjon hiljutises bioloogilise mitmekesisuse alases teatises vajadust sissetungivate võõrliikide varajase hoiatamise mehhanismi järele. Vastusena sellele kavatseb EKA koos oma liikmete ja koostööd tegevate riikide võrgustikuga rajada üleeuroopalise teabesüsteemi, mis teeb kindlaks, avastab, hindab ja võtab meetmeid uute ja laienevate invasioonide suhtes. Tagaotsitavate nimekiri Võõrliike on igal kujul ja kõikides suurustes. Mõned tuuakse tahtlikult sisse ja on majanduslikult olulised, teistel on vähe mõju, aga üsna paljud on olnud hävitavad. Seetõttu on esimene samm tõrje- ja majandamisabinõude väljatöötamisel teha kindlaks kõige agressiivsemad liigid, et jõupingutused nende vastu suunata. Selleks et saada paremini aru sissetungivatest võõrliikidest ja nende mõjust Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele, on EKA mitmete ekspertide toel koostanud nimekirja Euroopa bioloogilist mitmekesisust ohustavatest kõige ohtlikematest sissetungivatest võõrliikidest. Nimekirjas on praegu 163 liiki või liikide rühma. Liigid lisatakse nimekirja, kui nad on levinud väga laialdaselt ja/või kui nad põhjustavad oma uutes elupaikades olulisi probleeme bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele. Nimekirjas olevatel taimedel, mille hulgas kõige tavalisemad on soontaimed (39 kannet), on kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele märkimisväärne mõju geneetilisel, liikide või ökosüsteemi tasandil. Paljud mõjutavad ka inimeste tervist ja majandust. Alates 1950. aastast koduneb igal aastal keskmiselt enam kui üks nimekirja liikidest ja selle olukorra paranemise kohta märgid puuduvad ( Joonis 1). Vaadates tulevikku Sissetungivate võõrliikide vastu võitlemine hõlmab majandamise ja taastamise meetmeid, mis on tavaliselt keerulised ja kulukad. Näiteks on tapjanälkja vastased tõrjeabinõud olnud tülikad ja neil on tihti vaid kohalik või ajutine toime. Samas on need ikkagi olulised. ELis tehakse juba jõupingutusi, et võidelda sissetungivate võõrliikidega majandamis- ja taastamismeetmete kaudu, mida rahastab LIFE-määrus. Aastatel 1992–2002 eraldati 40 miljonit eurot projektidele, mis tegelevad sissetungivate võõrliikidega. Seda investeeringut suurendatakse veelgi. EL rahastab neid uuringuid ka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programmi kaudu. Sissetungivate võõrliikide probleem ei kao kuhugi. Üleilmastumine ja kliimamuutused (liigid kolivad muutuste tõttu nende loodulikus elupaigas) tähendavad seda, et üha rohkem inimesi puutub nende liikidega kokku. Seega on vaja suurendada avalikkuse ja poliitikute teadlikkust, et paigutada vahendeid peamiste sissetoomise teede kontrollimisse, riskipiirkondade seiresse varajase avastamise eesmärgil ja valmisolekusse koheselt tegutseda soovimatute liikide kõrvaldamiseks. Kirjandus DAISIE, 2008. Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe. EKA, 2007. Euroopa keskkond — neljas hindamisaruanne. Kopenhaagen. Euroopa Komisjon, 2006. Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda. Säästvad ökosüsteemi teenused inimeste hüvanguks. KOM/2006/0216 lõplik. Kettunen, Genovesi, Gollash, Pagad, Starfinger, ten Brink & Shine, pooleliolev töö. Scalera, R., 2008. How much is Europe spending for invasive alien species? Aruanne EKA-le. Weidema, I., 2000. Introduced Species in the Nordic Countries. Nord Environment 2000:13.


source: wikipedia

text: Arheoloogia ehk muinasteadus on ajalooteaduse haru, mis käsitleb aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal ühiskonna minevikku. Muistised on rajatiste, eriti hoonete jäänused, esemelised leiud ja muu väljakaevamistel saadud materjal, välja arvatud kirjalikud allikad, mis kuuluvad filoloogia, epigraafika ja numismaatika valdkonda. Muistiseid õpitakse tundma arheoloogilistel väljakaevamistel. Selleks eemaldatakse muistiselt pinnasekiht ja uuritakse üksikasjalikult läbi kultuurkiht. Muististe laadi ja leviku järgi selgitatakse asjaomase ajajärgu majanduse ja kultuuri iseloomulikud jooned. Eriti tähtis on arheoloogia esiajaloo uurimises. Arheoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse arheoloogiks. Sõna "arheoloogia" tähistas algselt, näiteks Thukydidesel, minevikuõpetust. Ajalugu Arheoloogia alged ulatuvad renessansiaega, kui uuriti Vana-Roomast ja Itaaliast pärit muistiseid. Arheoloogia kui teadus tekkis alles 19. sajandil; tollal jaotati muinasaeg kivi-, pronksi- ja rauaajaks. Tänapäeva arheoloogia alguseks loetakse Trooja linna väljakaevamisi Heinrich Schliemann ja Frank Calverti juhtimisel 1871. aastast alates. Pilte Vaata ka Arheoloogia mõisteid Arheoloogilised kultuurid Arheoloogilised Välitööd Eestis (ajakiri) Eesti arheoloogia, Arheoloogia Eestis Klassikaline arheoloogia Marksistlik arheoloogia Osteoloogia Paleoliitikum Paleoantropoloogia Postprotsessuaalne arheoloogia Protsessuaalne arheoloogia Viited Kirjandus Arheoloogia lugu Tartu Ülikoolis 1920-2010 ISBN 9789985406489 Välislingid Arheoloogia terminite mitmekeelne andmebaas Tartu Ülikooli arheoloogia õppetool Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi arheoloogia osakond Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi Arheoloogiakogude osakond ajakiri AVE ehk Arheoloogilised Välitööd Eestis Estonian Journal of Archaeology ISSN 17367484 ja ISSN 14062933 Eesti Arheoloogia Ajakirja arhiiv Eesti Arheoloogia Ajakiri Arheoloogiakeskus MTÜ Archaeology Magazine Risto Berendson, Kiviaja massihaud ja Salme laev viisid Eesti rahvusvahelisele ajalookaardile, 4. oktoober 2010, paberlehes lk 6 ja 7, veebis loetav raha eest Kukruse muinasaja kalmistu Ida-Virumaal, väljakaevamiste juhid Tõnno Jonuks ja Mari Lõhmus Kuressaare piiskopilinnus ja kindlustused, väljakaevamiste juht Garel Püüa Lõuna-Eesti linnuste uurimise programm, väljakaevamiste juht Heiki Valk Pärnu jõevärav ja aidahoone, väljakaevamiste juht Margo Samorokov Raasiku aardeleid ja muinaskalmistu, väljakaevamiste juht Ülle Tamla Salme teine viikingilaev, väljakaevamiste juht Jüri Peets Valjala muinasaja lõpu kalmistu, väljakaevamiste juht Ain Lavi Veibri kiviaja matusepaik Emajõe ääres, väljakaevamiste juht Mari Lõhmus Ants Kraut, Vaenatud vägilased ja koolnud kaunitarid, Horisont 1/2011, horisont.ee Risto Berendson, Arheoloogia-aasta parimad palad, postimees.ee, 17. oktoober 2011, paberlehes lk 4 Humala, Harjumaa, Roland Koit leidis söötis põllult pronksasju kaupmehe kirst Tallinna lahest Salme paadileid – 17 m pikkuse teise laeva väljakaevamine, leiti 36 sõjamehe jäänused Mihkli kirik Jägala linnuse lähedal kunagise liigpõllundamise tagajärjed Archaeology by the river Motala ström lühiülevaade arheoloogi igapäevasest tööpõllust, töövõtetest ja vahenditest ja mõned tulemused Валерий Юрковец. Климатические корреляции. - Климат, лёд, вода, ландшафты ETV: Eelmine aasta oli arheoloogidele ja muinsuskaitsjatele põnev, err.ee, 2. jaanuar 2016 The remarkable archaeological underwater discovery that could open up a new chapter in the study of European and British prehistory 28. March 2014, By Owen Jarus, What Is Archaeology?, Live Science


source: CulturaX

text: Raplas toimuval U18 vanuseklassi Eesti meistrivõistluste finaalturniiril jõudsid noormeeste konkurentsis finaali Audentese SK/Tallinna Ülikool/TSK ning SK Nord Aid/Cramo. Audentes mängis 93:66 (16:28, 22:9, 31:15, 24:14) üle TalTech BS/Fenster/TSK tiimi ning SK Nord Aid/Cramo oli 81:74 (22:14, 17:32, 19:6, 23:12) üle Tartu Ülikool KK/Evikost. Tüdrukute U19 sarjas jõudsid finaali suurfavoriit Audentese Spordiklubi/Siili SK ja Pärnu Spordikool Raplas alanud neidude U19 vanuseklassi Eesti meistrivõistluste finaalturniiril tagas esimesena koha finaalis suurfavoriit Audentese Spordiklubi/Siili SK, kes alistas Audentese Spordiklubi naiskonna 89:44 (24:10, 22:10, 26:13, 17:11). Teises poolfinaalis sai Pärnu Spordikooli naiskond 74:68 (18:18, 22:11, 17:17, 17:22) jagu Rapla Korvpallikoolist. Pärnu Sadam tegi täna Eesti korvpalli ajalugu, kui võitis Paf Korvpalli Meistriliiga finaalseerias Tartu Ülikool Maks & Mooritsa 73:60 ning krooniti esmakordselt kõrgliiga võitjaks. Kogu seeria võideti mängudega 3:0. TIPPHETKED Paf Korvpalli Meistriliiga finaalid on põnevuse ja intriigiga kogu spordiüldsuse tähelepanu tõmmanud korvpallile. Ühtegi ametlikku korvpallimängu ei saa pidada kohtuniketa. Käesolevaga mõistab Eesti Korvpalliliit täielikult ilma ühegi õigustuseta hukka Tartu Ülikool Maks & Mooritsa mängija Märt Rosenthali käitumise seoses kohtunike ründamisega meedia vahendusel ning saalis pärast teist finaalmängu. Paf Korvpalli Meistriliiga pronksmedalid riputati kaela BC Kalev/Cramo mängijatele, kes alistasid täna koduses Kalevi Spordihallis TalTech/Optibeti 79:68 ja kogu seeria lõpuks mängudega 3:0. Alexela 3×3 korvpalli Eesti meistrivõistluste avaetapi võitis Team Estonia Viimsis, FORUS spordikeskuses toimunud Alexela 3×3 korvpalli Eesti meistrivõistluste avaetapi võitis rahvusvahelises World Tour kategoorias võistkond Team Estonia (Karl Johan Lips, Rait-Riivo Laane, Aleksander Oliver Hint ja Hannes Saar), kes finaalis alistas 19-14 skooriga võistkonna Multimehed (Kristen Kasemets, Conrad Sengbusch, Mart Maide ja Roland Tamkivi). Võimsa tagasituleku teinud Pärnu Sadam võitis Mistersi lõpusekundite kolmese toel Tartu Ülikooli Pärnu Sadama korvpallimeeskond võitis Paf Korvpalli Meistriliiga finaalseeria teises kohtumises Andris Mistersi lõpusekundite kaugiviske toel Tartu Ülikool Maks & Mooritsa 89:88. Finaalseeria teine vaatus: kas Tartu suudab kodusaalis seisu viigistada või haarab Pärnu 2:0 edu? Paf Korvpalli Meistriliiga ütlemata põnev hooaeg jätkub täna finaalseeria teise mänguga, kui Tartu Ülikool Maks & Moorits võõrustab Pärnu Sadama meeskonda. Seeria esimese kohtumise võitsid pärnakad enam kui 1400 pealise publiku ees 93:88. Tallinnas, Nord Cramo spordihoones toimunud U16 vanuseklassi Eesti meistrivõistluste finaalturniirile pani vägeva punkti poiste finaalkohtumine, kus Tartu Ülikooli KK 2006 meeskond sai 61:52 (15:18, 21:15, 14:2, 11:17) jagu Rae Spordikoolist ning krooniti selle vanuseklassi Eesti meistriks. Paf Korvpalli Meistriliiga pronksiseeria teises kohtumises alistas BC Kalev/Cramo võõrsil TalTech/Optibeti 77:63 ja on nüüd tänavuse hooaja kolmandast kohast võidu kaugusel. Kohtumine täispikkuses Tallinnas, Nord Cramo spordihoones toimunud U16 vanuseklassi Eesti meistrivõistluste finaalturniiril peeti hooaja üks haaravam mäng tüdrukute finaalis, kus põhiturniiri kahe parema vahel läks võitja selgitamiseks vaja lisaaega. Enamus matšist tagaajajaks olnud Audentese Spordiklubi naiskond tuli viimasel veerandil Audentese Spordiklubi/Siili PK vastu kaotusseisust välja, viis mängu lisaajale ja võitis 67:63 (12:9, 11:20, 16:19, 15:6, 13:9). Poiste U16 Eesti meistri selgitavad Tartu ja Rae, pronksile heitlevad Keila ja Audentes Sel nädalavahetusel Nord Cramo spordihoones toimuval U16 vanuseklassi Eesti meistrivõistluste finaalturniiril jõudsid finaali põhihooaja võitja Tartu Ülikooli KK 2006 ja kolmanda asetuse saanud Rae Spordikool.


Karl Kase: valima võiks lubada vaid vaimse võimekuse testi alusel(175) Teoreetiliselt peakski see nii olema, kuulume me ju nende suhteliselt eksklusiivsete riikide klubisse, kus rahvas ise (vabalt ja hirmuta) juhid valib ning kui valik end mingil põhjusel õigustama ei peaks, siis pole hullu- järgmistel valmistel valitakse kedagi muud. Praktika on aga Eesti puhul teooriast paraku erinev. Jah, meil on paljud asjad halvasti, aga kõige hullemad lood on sellesama demokraatiaga. Demokraatia ei tähenda ju netis paari kliki tegemist või valimispäeval ümbriku kastitoppimist, sellest Facebooki selfie postitamist ja selle kaudu teisigi valima kutsumist (kui eriti hästi läheb, siis tuleb selle käigus ehk paar like'i ka ära, mis nii mõnelegi valijale on isegi olulisem kui valimisprotsess ise), demokraatia tähendab intelligentset ja ratsionaalset otsust, demokraatia pole mitte ainult privileeg, vaid ka kohustus, oluline ja ühtlasi ilus kohustus. Naiivne väide Juhtusin hiljuti lugema üht artiklit, mille autor soovitas Eestil näiteks Austraaliast eeskuju võtta ja valimised kõigile kohustuslikuks teha- nii lõppevat Eestis see igavene Reformiajastu, sest inimesed, kes praegu valimas ei käinud (umbes 36%) olevat just see grupp, kes Reformierakonnale oma häält ei annaks (väide on juba iseenesest vale ja äärmiselt naiivne). Samas ei toodud välja ühtki põhjust, miks need inimesed ei vali. Põhjus on aga väga lihtne: neid inimesi ei huvita poliitika. Ning neid ei peagi poliitika huvitama, pahatihti ongi poliitika üsna nüri ja mis veel hullem, et seda korralikult mõista, tuleb tohutult oma väärtuslikku aega kulutada, kes seda tänapäeva kiires maailmas ikka naljalt teha viitsiks, eriti kui su hobiks ja kireks on näiteks hoopis fitness, autode parandamine, kalapüük, poe taga viinavõtmine või jumal teab mis, saate aru küll. Kui kõik need inimesed kohustuslikult valima panna, võiks valimised hoopis ära jätta ja selle asemel näiteks loteriiga riigikoguliikmeid valida, see oleks oluliselt kiirem, odavam ja teeb lõppude lõpuks üsna sama välja. Seega, jumal tänatud, et 36% inimestest valimas ei käinud. Probleem on aga selles, et sellest 64%, kes valimas käisid, on suurem osa samuti nii apoliitilised, et mingitest ratsionaalsetest demokraatlikest valikutest me rääkida ei saa. Sir Winston Churchill ütles kunagi ilusti, et kõige kaalukam argument demokraatia kahjuks on paariminutiline vestlus keskmise valijaga ning eesti valija pole selles suhtes mingi erand. Vaadakem kasvõi erakondade toetust vanusegruppide lõikes: paneb ikka kukalt kratsima küll, et näiteks alla 21-aastaste seas on konkurentsitult populaarseim erakond Reform, SDE toetus aga, mis loogiliselt võttes peaks just noortele imponeerima, on peaministriparteist lootusetult maas. Aga ebaloogilised reitingud ei piirdu ainult noortega, vaid sisuliselt kõikide vanuserühmadega, sama kehtib ka näiteks väiksema sissetulekuga inimeste kohta jne. Järgmine Emori uuring võiks lisaks inimestelt lihtsalt erakonnaeelistuse teada saamise asemel paluda ka oma valikut põhjendada. Olen veendunud, et sõltuvalt inimesest, oleks keskmine vastus kas nii naljakas nagu parim komöödifilm või siis nii õudne kui õudseim õudukas. Iga hääl ei ole võrdne Eesti (ehkki mitte ainult meie) demokraatia paradoks seisneb selles, et raudne kuvand, nagu iga hääl oleks võrdse tähtsusega, on otse ja keerutamata öeldes vale. See kõlab küll üsna vastuolulise väitena, kuid olgem ausad, näiteks politoloogiadoktorandi hääl, mis baseerub ratsionaalsusel, peaks reaalsuses ikka kordades olulisem olema, kui 18.aastase Mari oma, kes valis Jaak Madisoni selle tõttu, et ta on kena noor poiss. OK, äärmuslik näide, aga iva on asjas sees (tõe huvides olgu märgitud, et artikli autoril pole absoluutselt midagi inimeste vastu, kes valivad Madisoni seetõttu, et kõrvutades erinevaid valmisprogramme ja maailmavaateid, tundub see neile kõige mõistlikumana, me kõik oleme ju erinevad, selles ilu peitubki). Me ju ei anna autojuhipabereid inimestele niisama, vaid, et saada juhiluba, tuleb läbida nii teooria- ja praktikakursused kui ka eksamid. Ilma nende eduka sooritamiseta on inimene ohuks nii iseendale kui tervele ühiskonnale. Sama kehtib tegelikult ka demokraatia kohta- inimene, kes käib valimas lihtsalt valimise pärast ega suuda oma valikut ratsionaalselt põhjendada, on ohuks tervele ühiskonnale. Kaks võimalust Heakene küll, mulli oskab ajada ju igaüks, aga kuidas saaksime siis reaalselt olukorda muuta? Näen kahte võimalust. Esimene neist võtab tublisti aega, aga võiks mõne generatsiooni pärast siiski töötada: politoloogiat, sotsioloogiat ja majandust tuleks hakata intesiivselt õpetama alates keskkoolist, kõiki neid vähemalt sama tihedalt kui näiteks matemaatikat, sest tegelikkuses unustab suurem osa inimestest siinuse, koosinuse ja tangensi mõne aastaga, kuna nendega lihtsalt ei puututa enam iial igapäevaelus kokku, samas kui erinevad valimised toimuvad üsna tihti, nende tulemustest sõltub väga palju ja poliitika ümbritseb meid vaat et sõna otseses mõttes igal sammul. See variant on aga probleemne, sest esiteks võtab selline demokraatia ratsionaalseks muutmine, nagu eelpoolgi mainitud, tohutult aega ning objektiivseid õpetajaid pole sugugi nii lihtne leida, on ju noor inimene veelgi lihtsamini mõjutatav kui täiskasvanu.Samuti on tänapäeva gümnaasiumiprogramm juba nii tihe. Teine variant oleks "rahva" hulgas kindlasti ebapopulaarsem, aga samas, targemad inimesed teavad, et "masside" tahet ongi vaja mingites kindlates aspektides, nagu ka siin, ignoreerida. Selleks variandiks oleks teha test, mille edukal läbimisel saaks inimene lunastada valmisõiguse: tee test ära ja vali elu lõpuni nii kuidas jaksad, kukud testil läbi, saad aasta pärast uuesti proovida. Inimene, keda poliitika ei huvita, testi niikuinii ei teeks, inimene, kes tahab valida, aga poliitikast midagi ei jaga ja testil ebaõnnestub, seekord valida ei saa (seevastu motiveeriks läbikukkumine inimest endale asjad selgeks tegema ja seeläbi järgmisel võimalusel testi loodetavasti edukalt sooritama). Lihtne! Pole lolli valijat, pole probleemi ja valitsus oleks lõpuks tõepoolest (intelligentse) rahva nägu (ning millegi pärast kipun ma arvama, et näiteks Taavi Rõivase nägu seal küll enam ei domineeriks, aga võin ka eksida, eksimine olevat ju lõpuks inimlik). Ning seda võib juba küll ratsionaalseks demokraatiaks pidada. Loomulikult on asi keerukam, kui see paistab, sellise testi valmistegemine on äärmiselt raske ülesanne, aga kiiresti muutuvas ning globaliseerunud maailmas on Eestile ja meie konkurentsivõimele ülimalt oluline, et valija mõistaks, mis vahe on vasakpoolsel ning parempoolsel poliitikal, mida täpsemalt tähendab astmeline tulumaks nii indiviidi kui ettevõtluse tasandil, millised otsused tulevad Tallinnast ning millised Brüsselist, lisaks otse loomulikult veel suur hunnik teisi aspekte, mille üle võiksingi siin praegu arutlema jääda. Ühesõnaga, ei tea minagi, milline see õige test täpselt olema peaks, aga olen veendunud, et kui eestlane suudab luua Skype'i, Trasferwise'i ja Taxify, siis suudame me luua ka selle. Ja olgem ausad: olla maailma ratsionaalseima demokraatiaga riik, poleks mitte ainult Eestile oluliselt kasulikum kui praegune valimissüsteem, vaid see oleks ka kordades kõvem sõna, kui väike plastmasstükk nimega Nokia, mille üle soomlased (siiski põhjusega) veel hiljuti nii uhked olid!


7) paigutama jäätmemahutid üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm). Kaupluste, söögikohtade või asutuste sissekäikude juurde peab nende lahtioleku ajal olema paigaldatud jäätmemahuti, mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab haldaja;


text: Daejeon (ka Taejŏn, korea 대전) on keskalluvusega linn (1. järgu haldusüksus) Lõuna-Koreas. Ajaloolised allikad annavad alust oletuseks, et Hanbati piirkond (praegune Daejeon), on olnud asustatud paleoliitikumist alates. Linna pindala on 539 km2 ja elanike arv 1,3 miljonit. Linna sümbol Daejeon tunnuslill on valge magnoolia, mis sümboliseerib sõprust. Sõpruslinnad Ōda, Jaapan (1987) Seattle, USA (1989) Budapest, Ungari (1994) Nanjing, Hiina (1994) Calgary, Kanada (1996) Guadalajara, Mehhiko (1997) Uppsala, Rootsi (1999) Novosibirsk, Venemaa (2001) Brisbane, Austraalia (2002) Bình Dươngi provints, Vietnam (2005) Sapporo, Jaapan (2010) Viited Välislingid Linna veebileht Lõuna-Korea linnad


text: Sally von Kügelgen (2. märts 1860 Tartu – 16. oktoober 1928 Rooma) oli baltisaksa maalikunstnik. Tema isa oli maastikumaalija Konstantin von Kügelgen (1810–1880), kellele 1842–1856 kuulus Nõmme mõis Väike-Maarja kihelkonnas. Kunstialaseid teadmisi sai Sally esmalt isa juhatusel, seejärel Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi juures. Ta täiendas end Peterburis Ivan Kramskoi juures ning vabakuulajana Peterburi Kunstide Akadeemias. Elas 1890. aastast alates pidevalt Roomas, külastades aeg-ajalt kodumaad. Sally von Kügelgen on loonud portreid ja kompositsioone, kasutades teiste meistrite maalidelt laenatud motiive. Ta on Pilistvere kiriku altarimaali autor. Tema valmistatud on ka Tallinna Kaarli kiriku altarifreskod, mis on Carl Timoleon von Neffi poolt Peterburi Iisaku katedraali jaoks tehtud kompositsioonide pealiskaudsed koopiad. Viited Baltisaksa kunstnikud Sündinud 1860 Surnud 1928 Eesti maalikunstnikud


text: Päraldis Päraldis on vallasasi, mis teenib teist asja (mida nimetatakse peaasjaks) ning on sellega ruumilises seoses, kuid ei ole peaasja koostisosa. Näiteks ettevõtte juurde kuuluvad masinad on ettevõtte päraldised ja auto ohukolmnurk on auto päraldis. Päraldised on küll iseseisvad asjad, kuid nende õiguslik staatus on tihti seotud peaasja omaga. Näiteks kinnisasja ostulepingu tingimused laienevad ka selle päraldistele.


text: Arthur Rimbaud [art'üür rämb'oo] (sünninimi Jean Nicolas Arthur Rimbaud; 20. oktoober 1854 Charleville – 10. november 1891 Marseille) oli Prantsuse luuletaja. Arthur Rimbaud sündis vaesuses Prantsusmaal Charleville'is. Isa oli sageli kodunt ära. Emal olid ranged põhimõtted. Selles provintsilinnakeses oli Rimbaud'l igav. Ta oli rahutu, kuid andekas õpilane. 13- või 14-aastaselt oli ta saanud kirjanduse ja kirjandusloomingu alal palju auhindu. Ta kirjutas virtuooslikke ladinakeelseid luuletusi. 1870. aastal tutvus ta Georges Izambardiga, kes õpetas lütseumi retoorikaklassis ning kellest sai noore luuletaja mentor ja isa asendaja. Sellest ajast pärinevad Rimbaud' esimesed värsid: "Les Étrennes des Orphelins", "Soleil et Chair" ja "Ophélie". Ta oli parnaslaste mõju all. Kirjas selle liikumise esindajale Théodore de Banville'ile kinnitas ta, et tahab saada parnaslaseks või mitte kellekski. 1870 jooksis Rimbaud kodunt ära ning jõudis välja Pariisi. Seal hakkas ta kirjutama osalt Charles Baudelaire'ist inspireeritud luulet. Elades väga sügavalt läbi Pariisi Kommuuni tragöödiat, tahtis noorukist poeet minna Pariisi. Ägedas luuletuses "L'orgie parisienne ou Paris se repeuple" süüdistas ta võitjaid alatuses. Pärast Prantsusmaa kaotust Prantsuse-Preisi sõjas 1871. aastal muutus tema luule veel radikaalsemaks ja üha sarkastilisemaks: näiteks "Vénus Anadyomène". Tema luulelaad muutus. Rimbaud hakkas parnaslaste luulet põlgama ning kuulsas kirjas Paul Demenyle ehk "Nägija kirjas" kinnitas ta, et hülgab "subjektiivse luule". Samas kirjas rääkis ta ka enda püüdlustest: ta tahtis saada "nägijaks", et saavutada "kõikide meelte pikaajalist, tohutut ja kaalutletut korratust" (long, immense et raisonné dérèglement de tous les sens). Üliandekas õpilane Rimbaud ei tahtnud enam lütseumi tagasi minna. Ta põgenes ja jõi absinti. Rimbaud tutvus 1871 luuletaja Paul Verlaine'iga, saatis talle mõned oma luuletused ning asus elama tema majja. Neil kujunes tormiline suhe. Verlaine jättis oma naise maha ja nad asusid elama Londonisse. 1873 jättis Verlaine Rimbaud' järsult maha, tahtes naasta oma naise juurde ning otsustades endale kuuli pähe lasta, kui naine teda tagasi ei võta. Ta asus elama ühte Brüsseli hotelli. Rimbaud läks talle järele, olles veendunud, et Verlaine'il ei jätku julgust oma elule lõppu teha. Kui Rimbaud tahtis Verlaine'i maha jätta, tulistas ta joobnuna oma armastatut kaks korda, haavates teda kergelt randmesse. Verlaine vangistati 18 kuuks Monsi. Rimbaud läks perekonna mõisa Roche'is (Ardennes'i departemang), kus ta kirjutas "Hooaja põrgus" (Une Saison en Enfer), mida peetakse üheks esimeseks vabavärsis teoseks. "Hooaeg põrgus" on Rimbaud’ matkade viirastuslik biograafia. Kaootilises tekstis kõneleb hulk sisehääli. Rimbaud karjub välja oma kannatust ja intiimset kogemust. Ta on mõistnud, et ei saa "varastada tuld" üksnes enda jaoks. Et lüüasaamine ei oleks lõplik, on tarvis "innukat kannatlikkust" (ardente patience). Ent tahe unustada põrgut tähendab inimsuse reetmist. Linna julmas üksinduses luuletaja väsib. Varsti pärast seda loobus ta kirjutamisest ning rändas läbi Euroopa, kuni sai lõpuks relvade salakaubavedajaks ja orjakaupmeheks Aafrikas. 1880 sai Rimbaud'st kaubakontori agent Abessiinias. Ta kauples elevandiluu ja kohviga, hiljem relvadega. Arvatakse, et Rimbaud nakatus Aafrikas süüfilissse. 1891 tekkis tal jalakasvaja ning ta naasis Euroopasse. Jalg amputeeriti. Ta suri Marseille's 10. novembril 1891 luuvähki. Tema elust Pariisis on tehtud mängufilm "Total Eclipse" ("Täielik päikesevarjutus"; 1995) Leonardo DiCaprioga peaosas. Tõlkeid eesti keelde "Purjus laev", tõlkinud Jaan Puhvel ("Üks koltund (kuid mitte koitand) tõlge"), Looming 4, 1992, lk 513–516 Kirjandus THE QUIET LIFE A collection of photos and drawings of Arthur RİMBAUD Edited by Beyaz Arif AKBAS Yalnizgoz BOOKS/Edirne 2011 USA ISBN 9781468018011 Prantsuse kirjanikud Sündinud 1854 Surnud 1891


Kliima soojenemine kahandab lammaste kasvu - Forte Soay tõugu jäärad.Reuters/Scanpix Nii nagu pesumasinast välja võetud villane kampsun on ühe numbri võrra kahanenud, paistab globaalne soojenemine nüüd väiksemaks tegevat ka lambaid. Keskmiselt on Šotimaale kuuluva Hirta saare metsikud soay tõugu lambad praegu viis protsenti tillemad kui aastal 1985, selgub Londoni Imperial College'i teadlase Tim Coulsoni juhitud uurimisrühma teadustööst, teatab AP. "Kehasuuruse kahanemise tingis kasvutempo aeglustumine, mida osaliselt põhjustasid muutused kliimas," ütleb Coulson. Evolutsioon eelistab suurte lammaste arenemist, sest need elavad karme talvesid edukamalt üle, selgitab Coulson. Seega tekitas loomade keskmise kasvu kahanemine Hirtal uurijates uudishimu. Nad avastasid, et sedamööda, kuidas kliima on leebunud, elavad väikesed lambad, kes poleks eelmiseid talvi üle elanud, nüüd rühmades ja ka paljunevad. Kuna kasv on pärilik, on nende väikeste isendite ellujäämine ja paljunemine karja keskmist kasvu kahandanud. Lisaks märkas Coulson tendentsi, mida nimetab "noore ema efektiks" - see tähendab, et nooremad emaslambad pole füüsiliselt võimelised suuri järglasi ilmale tooma. Avastus aitab paremini mõista muutuste toimumise mehhanisme mitmete elusolendite - lindude, kalade ja imetajate - juures. See näitab, kuidas muutuses mängivad rolli nii evolutsioon kui ökoloogia, ütleb Coulson: "Ja et meie metsikute lammaste puhul avaldab kliimamuutus hoomatavat mõju kehasuurusele - omadusele, mille osaliselt määravad geenid - ning et see toetab varasemaid uuringuid, mis näitavad, kuidas kliimamuutus võib asurkondade suurust mõjutada." "See uuring tegeleb ühega populatsioonibioloogia peamistest eesmärkidest, nimelt nende viiside avastamise ja kirjeldamisega, mille kaudu evolutsioonilised ja keskkonnamuutused mõjutavad liigi omadusi," ütles ajakirja Science asetoimetaja Andrew Sugden.


Nauener Platz metroojaam Otsi hotelle lähedal asukohaleNauener Platz metroojaam Näita 5 populaarseimaid Populaarne just praegu asukohas Berliin Bestseller Novum Style Hotel Berlin Centrum Franklinstr. 23 Design kasutamiseks kolmele inimesele broneeritud 1 minut, 48 sekundit tagasi MEININGER Hotel Berlin Hauptbahnhof 9 Ella-Trebe-Street Neljainimese tuba broneeritud 2 minutit, 46 sekundit tagasi Hotel & Apartments Zarenhof Berlin Friedrichshain Boxhagener Strasse 17 Korter broneeritud 29 minutit, 5 sekundit tagasi Hotel Alexander Plaza Rosenstraße 1 VIP broneeritud 33 minutit, 1 sekund tagasi Leonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz Otto-Braun-Strasse 90 Klassikaline kahene kahekohalise voodiga tuba broneeritud 35 minutit, 21 sekundit tagasi Agodaga broneerimise suurepärased põhjused Berliin on tuntud oma huvitavate kohtade poolest, nagu Nauener Platz metroojaam. Külalised võivad leida parimad hotellihinnad paljude Rongi-, metroo- ja bussijaamad'de läheduses vaid Agoda.com'ist. Nauener Platz metroojaam lähedal on saadaval lai valik hotelle sõbralikust Steps-Hotel'st kuni luksusliku Hotel de Rome'ni . Agoda.com turvaline on-line broneerimisvorm teeb lihtsaks Nauener Platz metroojaam lähedaste hotellide reserveerimise. Majutuse võib mugavalt leida meie Berliin kasutajasõbralike otsingumootoritega ja kõikehaarava hotelliinformatsiooniga linnalehel. Üle 22,000 maailma linna katva veebilehe Agoda.com valib täna üha enam reisijaid, et otsida hotelle selliste vaatamisväärsuste, nagu Nauener Platz metroojaam lähedal. Hotellid läheduses paigale Nauener Platz metroojaam lähim hotell Kas oled turist või hoopis ärireisil, Holiday Inn Berlin Mitte Hotel on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Berliin. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Lihtsalt öeldes - kõik teenused ja mugavused, mida ootad InterContinental Hotels Group'lt, on võrreldavad Sinu oma kodu mõnudega. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi internet access – wireless, Mittesuitsetajate toad, küte, laud, minibaar, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Terve päeva võid nautida treeningkeskus, saun, laste mänguväljak, mängude tuba lõõgastavat atmosfääri. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Berliin's, tee Holiday Inn Berlin Mitte Hotel'st oma asenduskodu.


text: Belize [bel'iiz] on riik Kesk-Ameerikas Kariibi mere ääres Yucatáni poolsaare kaguosas. Ta piirneb põhjas Mehhikoga ning läänes ja lõunas Guatemalaga. Vähim kaugus Hondurasest, mis paikneb kagu pool teisel pool Hondurase lahte, on 75 km. Belize'i varasem nimi oli Briti Honduras. Praeguse nime on ta saanud Belize'i linna ja jõe järgi. Belize'i linn on riigi ainus linna mõõtu asula, põhiline sadam ja Briti Hondurase endine pealinn (aastani 1970). Hispaania keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju Belice. Sümbolid Rahvuslill: must orhidee (Encyclia cochleatum) Rahvuspuu: mahagonipuu (Swietenia macrophilla) Rahvuslind: tuukan (Ramphastos solfurantus) Rahvusloom: taapir (Tapirello bairdii) Haldusjaotus Belize on halduslikult jaotatud kuueks ringkonnaks, mis on omakorda jagatud 31 valimisringkonnaks. Suurimad linnad on Belize, San Ignacio, Belmopan, Orange Walk, Dangriga ja San Pedro. Majandus CIA maailma faktiraamatu kohaselt on Belize'is Kesk-Ameerika suurim töötuse määr – 9,4%. 33,5% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri. Majanduses on valdav põllumajandus, toiduainetööstus ja turism. Ekspordist üle poole moodustavad suhkur ja banaanid. Toledo ringkonnas asuvad naftavarud, kuid seniajani pole neid veel kaevandatud. Riigis on piirkonna kõige kallim elekter. Sisemajanduse kogutoodang oli 2005 aastal 2,1 miljardit USA dollarit ja SKT elaniku kohta 7800 USA dollarit. Majanduse kasvutempo aastal 2005 oli 3,8% Loodus Pinnamood on tasane kuni kergelt künklik, välja arvatud Maya mäed (1122 m) sisemaal. Kliima on troopiline, vahelduva niiskusega. Taimkatte moodustavad troopilised vihmametsad, üksikud männisavannid ja sood ning rannikualadel kasvavad mangroovid. Ranniku lähedal on arvukalt korallsaari. Belize'i Vallrahu on 290 km pikk ning seega läänepoolkera kõige suurem korallrahu. Rahvastik Rahvusrühmad jagunevad järgmiselt: kreoolid 39,7%, mestiitsid 33,1%, maajad 9,5%, garifunad 7,6%, indialased 2,1%, teisi 8,0%. Belize'is räägitakse inglise, hispaania ja garifuna keelt, maaja keeli ja alamsaksa keelt. Religioon 1980. aasta andmetel olid 62% elanikest katoliiklased, 12% anglikaanid, 6% metodistid, 4% mennoniidid, 3% adventistid, 2% nelipühilased, 1% Jehoova tunnistajad ja 2% mitteusklikud. Ajalugu 21. septembril 1981 iseseisvus Briti võimu alt. Enne eurooplaste tulekut asus Belize'i aladel maiade tsivilisatsioon ning sellest ajast on säilinud paljud iidsed asulakohad (Altun Ha, Caracol, Cahal Pech, Xunantunich, Lamanai, El Pilar, Lubaantun). Vaata ka Belize'i kindralkuberneride loend Viited Riigid Ameerika maad Rahvaste Ühenduse maad


text: ''Siin on loetletud näitekirjanikke. A A Ying Andreas Aagaard Oscar Aagaard Kai Aareleid Mart Aas Joaquín Abati Toktobolot Abdumomunov Abdülhak Hâmit Lionel Abel Kjeld Abell Hatšatur Abovjan Arthur Adamov Aischylos Edward Albee Vittorio Alfieri Samuil Aljošin Eino Alt Leonid Andrejev Andrei Anissimov Jean Anouilh Heino Anto Olev Anton Aristophanes Mihhail Artsõbašev David Auburn Alan Ayckbourn B J. M. Barrie Philip Barry Samuel Beckett Aphra Behn Jacinto Benavente Bruno Berg Thomas Bernhard Lewis Black Augusto Boal Robert Bolt Andrew Bovell Bertolt Brecht Tor Åge Bringsværd C Pedro Calderón de la Barca Pierre Caron de Beaumarchais Jean-Claude Carrière Miguel de Cervantes Saavedra Paul Claudel Jean Cocteau Wilkie Collins Pierre Corneille Noel Coward D Thomas Dekker Ariel Dorfman Ion Druță Alexandre Dumas vanem Christopher Durang Häziä Däülätšina E Alide Ertel Euripides F Jules Feiffer Dario Fo Horton Foote Jon Fosse Michael Frayn Brian Friel G John Galsworthy Miro Gavran Jean Genet William S. Gilbert Jean Giraudoux Johann Wolfgang von Goethe James Goldman William Goldman Carlo Goldoni Maksim Gorki Caroline Graham Harley Granville Barker Gintaras Graujauskas Simon Gray Jevgeni Griškovets Otto Grossschmidt Alfred Grünwald John Guare A. R. Gurney H Hella Haasse Paavo Haavikko Lorraine Hansberry David Hare Reino Helismaa Lillian Hellman Miguel Hernández Sven Holm Kari Hotakainen I Henrik Ibsen Eugène Ionesco Nicolae Iorga J Piret Jaaks Alfred Jarry Juha Jokela Ben Jonson Heini Junkkaala Artturi Järviluoma K Tõnu Kaalep Jüri Kaldmaa Toomas Kall August Kitzberg Ágota Kristóf Juhan Kunder L Eerik Laidsaar Arthur Laurents Urmas Lennuk Gotthold Ephraim Lessing Ardi Liives Jakob Heinrich von Lilienfeld Johann Lill Endel Loide Federico Garcia Lorca Hans Luik M David Mamet Patrick Marber Justinas Marcinkevičius Pierre de Marivaux Christopher Marlowe William Somerset Maugham Terrence McNally Arthur Miller Anthony Minghella Octave Mirbeau Vilhelm Moberg Molière Jose Zorrilla y Moral Peter Morgan Sławomir Mrożek Kaj Munk N Jóanes Nielsen Lars Norén Marsha Norman Eduard Nukk Branislav Nušić O Sean O'Casey Eugene O'Neill Joe Orton P Marcel Pagnol Teuvo Pakkala Angelo Parra Immanuel Pau Valeri Petšeikin Paavo Piik Arthur Wing Pinero Winsome Pinnock Harold Pinter Luigi Pirandello Plautus Dumitru Radu Popescu Helgi Pärli-Sillaots R Jean Racine Rainis Franca Rame Terence Rattigan Jean-François Regnard Tadeusz Różewicz Laura Ruohonen Santiago Rusiñol Willy Russell Adolf Rühka S Astrid Saalbach Juhan Saar Rünno Saaremäe José Saramago Heidi Sarapuu William Saroyan Jean-Paul Sartre Dorothy L. Sayers Walter Scott Mihkel Seeder Tiia Selli Jorge Semprún Arnold Sepp Peter Shaffer William Shakespeare George Bernard Shaw Wallace Shawn Sam Shepard Robert E. Sherwood Goran Simić Konstantin Simonov Juliusz Słowacki Juhan Smuul Sophokles Peter Andreas Johann Steinsberg Tom Stoppard David Storey August Strindberg Preston Sturges Patrick Süskind Š Aleksandr Šahhovskoi Jevgeni Švarts Z Māra Zālīte Florian Zeller Howard Zinn T Anton Hansen Tammsaare Władysław Tarnowski Vladimir Tendrjakov Terentius Sophie Tieck Wojciech Tomczyk Elem Treier Juhan Trump Anton Tšehhov Jaan Tätte U Mihkel Ulman V Urmas Vadi Enn Vaigur Aleksandr Vampilov Eduard Vilde Vasile Voiculescu W Michał Walczak Edgar Wallace María Elena Walsh Wendy Wasserstein Oscar Wilde Thornton Wilder Tennessee Williams August Wilson Lanford Wilson Klaus-Peter Wolf Vincent Woods William Wycherly Ä Älžappar Äbišev Ö István Örkény Ü Johannes Üksi Teatri loendid he:מחזאי


Eest Hon Da Civic Voltex Stiilis Carbon Fiber Tagumine Spoiler Pagasiruumi Tiiva 2015-2017 Auto-Styling Välimised Osad - Bokladan.org € 391.00 -11 % Teate, Palun võtke meiega ühendust sõnum lahendus, kui te vastate kõikidele küsimustele, tänan! Impordi tollimaksud, maksud ja kulud, mis ei kuulu toote hind või postikulud. Need tasud on ostja vastutusel . Palun kontrollige oma kohaliku tolliasutuse kindlaks, millised need täiendavad kulud, mis tehakse enne pakkumise/osta. Kui teie kirje tõttu tagastatud tolli küsimustele, me saame ainult toetuse punkt osa, laevanduse kulud ei tagastata. Palun jälgida oma paki pidevalt, kui saad tolli küsimus, palun võtke ühendust ur tolli õigeaegselt, et vältida tagasi. Andmed 1. Süsinikkiust 2. Pakett hõlmab : 1 TK Tagumine lip spoiler Tiib 3. 100% uued,pole kunagi kasutatud, 4. Paigaldamiseks : Sobib Civic 2015-2017 Makse võtame vastu AINULT . Tagasi Poliitika pakume toetuse või vahetada 30 päeva jooksul pärast tellimuse saamist juhul kui te ei saa kahjustatud / vale / vigane punkt. Palun võtke meiega ühendust, et lahendada mis tahes probleemid, me teeme oma parima, et rahuldada teie. Võtke Meiega ühendust Palun saatke julgelt kirja, kui teil on küsimusi, me vastame teile 24 tunni jooksul. Seal võib olla mõningane viivitus, nädalavahetustel ja pühade ajal. illustratsioon eest Civic tagumine spoiler tagumine pagasiruumi, huulte jaoks Civic tagumine boot huule tiiva Civic Eest Civic tagumine tiib eest Civic Pagasiruumi tiib kuusk jaoks Civic Tagumine Tiib € 97.00 138.60 11 % € 23.00 24.28 11 % € 46.00 57.40 11 % € 19.00 20.86 11 % € 15.00 16.95 11 % € 68.00 76.07 11 % € 46.00 52.57 11 % € 46.00 89.60 11 %


saak, puuma, ratsutamine, koduperenaised, perse, hot ema, ema, ema, koduperenaine, naine, tool, omatehtud


text: Bahrein (Bahreini Kuningriik, araabia keeles مملكة البحرين Mamlakat al-Baḩrayn) on saareriik Aasias Pärsia lahes. Bahreinist on Aasia riikide seas veel väiksema pindalaga vaid Maldiivid ja Singapur. Nimi Bahreini nimi tuletub araabiakeelsest sõnast baḩr, mis tähendab "meri". Sõna al-Baḩrayn on kaksusevorm ja nii võib riigi nime eesti keelde tõlkida kui "kaks merd". Selles tähenduses on sõna kasutatud viiel korral ka Koraanis. Teadaolevalt kasutas Bahreini nime Bahreini saarestiku kohta esimesena maadeuurija Ibn Baţţūţah 14. sajandil ja saarestikule kinnistus see nimi tõenäoliselt alles sajand hiljem. Samal ajal tunti Euroopas kogu Araabia poolsaare idaosa Bahreini nime all. Vanad kreeklased tundsid neid saari Tylose ja araablased algselt Awali nime all. Siiani diskuteeritakse, millist kahte merd on Bahreini saarestiku nimetamisel silmas peetud. Võimalik, et nendeks meredeks on saarestikust itta ja läände või põhja ja lõunasse jäävad Pärsia lahe alad. Samuti võidakse kahe mere all mõelda mageveelist põhjavett ja soolast Pärsia lahe vett. Asend Bahrein asub Aasias, Pärsia lahe lääneosas. Riigist läände ja lõunasse jääb Saudi Araabia, itta Katar. Esimesega ühendab Bahreini alates 1986. aastast Kuningas Fahdi tamm. Maismaaühenduse rajamine Katariga on olnud aastaid plaanis, kuid 2017. aastal ei olnud ehitus veel alanud. Bahreini rannajoone kogupikkus on 126 kilomeetrit. Pikim riigisisene vahemaa põhjast lõunasse on 48 kilomeetrit, idast läände 19 kilomeetrit. Loodus Bahreini Kuningriik asub 40 saarel, millest suurim on Bahreini saar. Kõik suuremad linnalised asulad, kaasa arvatud pealinn Manama, paiknevad just sellel saarel. Saart ühendab Saudi Araabiaga 25 kilomeetri pikkune sildtamm. Bahreini saarestiku suurimad saared on Bahreini saar, Al-Muḩarraqi saar, Umm an-Na'sāni saar ja Sitra saar. Pinnamood Bahreini pinnamood on valdavalt tasane. Enamikku riigi pindalast katavad kuivad kõrbetasandikud ja haritavat maad on vaid 2,82%. Saarestiku kõrgeim punkt, 134 meetri (teistel andmetel 122 meetri) kõrgune Jabal ad-Dukhān ehk Suitsumägi asub Bahreini saare keskosas. Veestik Bahreinis puuduvad siseveekogud. Riigis leidub allikaid ja arteesia kaeve. 60% riigi mageveest saadakse merevee desalineerimise järel. Taimestik Bahrein on valdavalt kõrb. Mets katab 1,4% riigi territooriumist ehk metsaga kaetud ala on kokku umbes 1000 hektarit. Riigi looduses on kirjeldatud 195 liiki kõrgemaid taimi. Enamik riigi metsast asub Tubli lahe ümbruses. Loodusliku taimed on peamiselt halofüüdid või kserofüüdid. Riigi tuntuim taim on elupuuks nimetatud prosoopis (Prosopis cineraria). Loomastik Bahreini ainus kahepaikne on järvekonn (Rana ridibunda), kelle arvukus on viimastel aastatel riigis vähenenud. Roomajatest on riigis levinud mitmed kilpkonnaliigid. Riigis leidub 23 liiki mürkmadusid. Riigis on kirjeldatud 323 liiki linde, kellest 40 liiki pesitseb Bahreinis. Bahreini looduses on kirjeldatud 18 liiki imetajaid. Bahreinis elab 2 liiki siile, küülikuid ja gaselle. Riigi rannikuvetes elutsevad dugongid ja delfiinid. 30 aastat tagasi kütiti riigi looduses välja valge-orüks. Keskkonnakaitse Bahreini tõsisemad keskkonnaprobleemid on: loodusvaenulik energiatarbimine magevee ressursside vähesus mitterahuldav õhu kvaliteet loodusliku mitmekesisuse vähenemine maa kõrbestumine rannikualade erodeerumine keemiatööstuse jäätmed jäätmemajandus Riigi ainus looduskaitseala on 1976 moodustatud al-ʿArīni loomapark. Kliima Bahreinis on ariidne kliima. Riigis eristatakse kahte aastaaega: kõrgete temperatuuridega suve ja mahedat talve. Aasta keskmine kõrgeim õhutemperatuur on +30,1 °C ja keskmine madalaim õhutemperatuur +23,1 °C. Suvine keskmine õhutemperatuur ulatub +38 °C, kuid sageli ületab suvel õhusoojus +40 °C. Juunis ja juulis tekitavad Saudi Araabiast ja Iraagist puhuvad edela- ja loodetuuled saartel tolmu- ja liivatorme. Talv kestab novembrist märtsini ja õhutemperatuur on siis mõõdukas, jäädes vahemikku +10 – +25 °C. Sel perioodil domineerivad kagutuuled, mis toovad saarte kohale niisket õhku ja võivad tõsta õhuniiskuse taset isegi üle 90%. Bahreinil sajab vähe, aasta keskmine sademete hulk on 72 mm ja sajupäevi on aastas keskmiselt kokku 9,9. Sademeid sajab enim talvel. Riigikord Bahrein on konstitutsiooniline monarhia, mis iseseisvus Suurbritannia võimu alt 15. augustil 1971. Bahreini riigipea on alates 2002. aastast kuningas, kellele kuulub vaatamata põhiseaduslikele piirangutele peaaegu absoluutne võim. Aastatel 1971–2002 oli riigipea tiitliks emiir. Täidesaatvat võimu teostab alates 1971. aastast valitsuskabinet eesotsas peaministriga, kelleks on valitseva kuninga onu Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah. Peaministri nimetab ametisse ja vabastab ametist kuningas. Vastavalt 2002. aasta põhiseadusele on kuningal õigus ka teisi valitsuskabineti liikmeid otse ametisse nimetada ja ametist vabastada. Seadusandlik võim kuulub riigis kahekojalisele parlamendile. Konsultatiivnõukogu (ülemkoja – Majlis as-Shūra) 40 liiget nimetab ametisse kuningas, Rahvuskogu (alamkoja – Majlis an-Nuwwāb) 40 liiget valitakse ametisse iga nelja aasta järel toimuvatel parlamendivalimistel. Naistele anti valimis- ja kandideerimisõigus 2002. aasta parlamendivalimistel. Viimased Rahvuskogu valimised peeti riigis 2014, millel sõltumatud kandidaadid said 37 kohta. 2005. aastast on riigis lubatud tegutseda poliitilistel parteidel. Riigi kõrgeim kohtuorgan on kassatsioonikohus. Esimene põhiseadus võeti vastu 1973. aastal, praegu kehtiv teine põhiseadus kiideti heaks 2002. aastal. Haldusjaotus Bahreini pealinn on Manama. Bahreinis on neli kubernerkonda (muḩāfaz̧ah): Al-Janūbīyah' kubernerkond Al-Muḩarraqi kubernerkond Manama kubernerkond (Pealinna kubernerkond, Muḩāfaz̧at al-‘Āşimah) Ash-Shamālīyah' kubernerkond Rahvastik Inimasustus Bahreini saarel ulatub tagasi eelajaloolistesse aegadesse, mistõttu on seda peetud üheks võimalikuks Eedeni aia asukohaks. Viimased kaks rahvaloendust toimusid Bahreinis 2001. ja 2010. aastal. Kõik andmed vahepealsest ja hilisemast perioodist on hinnangulised. Riigi põliselanikeks on araablased. Põliste Bahreini araablaste hulk on siiski üsna madal, moodustades 2010. aasta rahvaloenduse andmetel veel ainult 46% kogu riigi elanikkonnast. Ülejäänud 54% moodustasid sisserännanud. Immigrantide arv ja osakaal rahvastikus on pidevalt kasvanud. Kõige suurema immigrantide rühma moodustavad Aasia riikidest saabunud inimesed – nende koguarv oli 2010. aastal 562 040. Nende seas on omakorda kõige enam Indiast pärit immigrante, teisel kohal on Iraanist saabunud võõrtöölised. Bahreini põliselanikud jagunevad 8 või 9 rahvusgruppi. Bahreini šiiidid kuuluvad valdavalt põlisasukatest põlvnevasse Baharna ja Pärsia päritoluga Ajami rahvusgruppidesse. Bahreini sunniidid jagunevad linnaaraablasteks ja osalt Pärsia päritolu Huwala rahvusgruppi. Enne islami kehtestamist 7. sajandil elas Bahreinis Banu Abdul Qaysi hõimu kuuluvaid araabia kristlasi, juute, pärslasi ja aramealasi. Rahvaarv 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis 1 234 571 elanikku. 2015. aasta seisuga elas riigis 1 370 322 elanikku. Bahreini elanikkond jaguneb Bahreini kodanikeks ja mittekodanikeks. Demograafilised näitajad Bahrein on üks tihedama inimasustusega riike maailmas, kus ühel ruutkilomeetril elab umbes 1857 inimest. 90% riigi elanikkonnast elab Bahreini saare põhjaosa linnades. Suurimad linnalised asulad on Manama, Al-Muḩarraq, Ar-Rifā‘, Madīnat Ḩamad ja Madīnat ‘Īsá. Sooliselt on Bahreinis tugev meeste ülekaal – 2010. aastal elas riigis 768 414 meest ja 466 157 naist, moodustades vastavalt 62,2% ja 37,8% elanikkonnast. 2015 seisuga oli mehi 846 365 ja naisi 523 957. Bahreini kodanikke elas 2015. aasta seisuga riigis kokku 647 835, kellest mehi oli 328 887 ja naisi 318 948. ÜRO andmetel perioodi 2005–2010 kohta oli keskmine oodatav eluiga riigis 75,6 eluaastat, meestel 74,3 ja naistel 77,5. {| class="wikitable" style="text-align:right" |- ! ! Kodanikke ! Mittekodanikke ! Kokku |- ! 2001 | 409 619 | 251 698 | 661 317 |- ! 2003 | 445 632 | 318 888 | 764 519 |- ! 2005 | 484 810 | 404 013 | 888 824 |- ! 2007 | 527 433 | 511 864 | 1 039 297 |- ! 2010 | 568 399 | 666 172 | 1 234 571 |} Vanuseline struktuur 2014. aasta seisuga elas riigis nooremaid kui 19-aastasi 25,9%; vanuses 20–64-eluaastat oli elanikke 71,1% ja üle 65-aastaseid 2,1%. Keeled Kuigi Bahreini riigikeel on araabia keel, räägitakse riigis ka inglise keelt. Samuti on levinud suurimate vähemuskogukondade keeled, nagu pärsia ja urdu keel. Religioon Riigi valdav ja ametlik religioon on islam, mida 2010. aasta rahvaloenduse andmetel tunnistas 866 888 inimest ehk 70,2% elanikkonnast. Islami osakaal on aastate jooksul immigratsiooni tulemusel pidevalt vähenenud, veel 2001. aastal moodustasid muslimid 81,2% riigi rahvastikust. Islamiusulistest umbes kaks kolmandikku on šiiidid ja üks kolmandik sunniidid. Muude religioonide esindajaid on umbes 29,8% elanikkonnast, suurimad vähemususkkonnad on kristlased (10,2%) ja hinduistid. Riigikaitse Bahrein kulutab riigikaitsele 4,59% sisemajanduse koguproduktist. Bahreini kaitsejõud jagunevad: Bahreini Kuninglikuks Armeeks, Bahreini Kuninglikuks Mereväeks, Bahreini Kuninglikuks Õhuväeks ja Bahreini Kuninglikuks Õhutõrjeväeks. Kaitsejõudude tegevteenistuses on 13 000 meest. Armee Bahreini Kuningliku Armee ülesanne on riigi maismaa kaitse. Armee koosneb 3 brigaadist ja 2 pataljonist. 1. soomusbrigaad 1. mehhaniseeritud jalaväebrigaad 1. suurtükiväe brigaad 1. õhukaitsepataljon 1. erijõudude pataljon Riigi relvastusse kuulub 180 M60 Patton lahingutanki ja 277 soomukit. Lisaks on riigil olemas YPR-765 jalaväe lahingumasinaid, M113 ja Panhard M3 soomustransportööre, M110-haubitsaid, M109-haubitsaid, M-198 haubitsaid ja FN FAL automaatseid käsitulirelvi. Õhuvägi Bahreini õhuväe koosseisu kuulub 25 hävitajat, 25 ründelennukit, 28 transpordilennukit, 29 treeninglennukit ja 22 ründehelikopterit. Bahreini õhuvägi soetas endale 1986 esimesed Northrop F-5 hävitajaid. Lahesõja ajal sai Bahrein endale F-16 Fighting Falconi hävitajaid. 2007 ostis Bahrein Sikorsky UH-60 Black Hawki helikoptereid. Merevägi Bahreini mereväebaas asub Mīnā' Salmāni sadamas. Riigil on 11 lahingulaeva ja 22 patrullpaati. Majandus Nafta rafineerimine moodustab 86% Bahreini sisemajanduse kogutoodangust. Teised suuremad majandusharud on alumiiniumitootmine, rahandus ja ehitus. Bahrein on Lähis-Ida suuruselt teine alumiiniumieksportija. Riigi sisemajanduse kogutoodangust moodustavad teenindussektor 65,9%, tööstus 33,8% ja põllumajandus 0,3%. 2015 seisuga olid riigi peamised ekspordipartnerid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja Ameerika Ühendriigid. Peamised impordipartnerid olid Saudi Araabia (28,9%), USA (9,4%) ja Hiina (7,5%). Taristu Bahreini teede kogupikkus on 4122 kilomeetrit, neist sillutatud teid on 3392 kilomeetrit (2010. aasta andmetel). Saudi Araabiaga ühendaval Kuningas Fahdi tammil asuv 25-kilomeetrine viadukt kuulub maailma pikimate sildade hulka. Riigis kehtib parempoolne liiklus. Bahreinis on 4 lennuvälja (Bahreini rahvusvaheline lennujaam ja kolm sõjaväelennuvälja) ning 1 helikopteri maandumispaik. Riigi peamised sadamad on Mīnā' Salmāni ja Sitrahi sadamad. Ajalugu III aastatuhande paiku enne Kristust asus Pärsia lahe kaubateid haldama Dilmuni tsivilisatsioon. Bahreini saarel asuvad Dilmuni ajastu hauakambreid. Hiljem hõivasid Bahreini ala Assüüria, Babüloonia ja 6. sajandil enne Kristust Pärsia. 4. sajandil enne Kristust külastas saari Antiik-Kreeka meresõitja Nearchos, kelle kirjeldusest alates tunti piirkonda hiljem Antiik-Kreekas Tylose nime all. Saarte kohalike elanike seas oli samal ajal levinud härgjumala Awali kultus. Hiljem asusid Araabia poolsaare idaosas nestoriaanid, kes rajasid Bahreinis Samāhīji piiskopkonna. Islam jõudis Bahreini 7. hidžra aastal (umbes aastal 629), kui prohvet Muḩammad seadis oma esindajaks Bahreini saarel Al-ʿAlāʾu l-Haḍramī. Islami kehtestamise järel tunti kogu Araabia poolsaare idaosa Bahreini nime all. Järgmistel sajanditel vahetusid Bahreinis mitmed valitsejad. Umbes 900–1076 valitsesid ala Qarmatiaanid, kelle kukutas šeik Abdullah bin Ali Al Uyuni, kes rajas Uyuniidide dünastia, mis valitses 1253. aastani ja mille kukutas Baharna beduiinide Usfuriidide dünastia. 1330 hakkasid Usfuriidide valitsejad maksma Hormuzi valitsejale andamit. 15. sajandil sattusid saared Jabriidide dünastia kontrolli alla. 1521 tungisid Portugali koloniaalimpeeriumi laevad koos oma liitlase Hormuzi laevadega Bahreini ja tapsid Jabriidide valitseja Migrin ibin Zāmili. 1602 ajas Safaviidide šahh Abbas I portugallased Bahreinist välja ja kehtestas alal šiiitide ülemvõimu. Safaviidide ajal siirdus Bahreini mitmeid araablaste hõime Araabia poolsaarelt ja pärslased kaotasid aeg-ajalt ajutiselt saarestiku üle kontrolli. 1753 hõivas šeik Nasr Al-Madkūr Bahreini saarestiku, kus taastas Pärsia ülemvõimu. Bani Utubi hõimuliitu kuuluv Āl Khalīfah hõim asus 1766 tänapäeva Katari alal asunud Zubarahasse. Türgi-Pärsia sõja käigus 1775–1776 okupeeris Pärsia Basra, mille kaupmehed asusid Zubarahasse, mis muutus järgnevatel aastatel Pärsia lahe oluliseks kaubanduskeskuseks. 1782 tapsid al-Madkūri pooldajad Sitra saarele kauplema tulnud Āl Khalīfah hõimu šeigi orja, mille järel rüüstasid hõimu liikmed 9. septembril 1782 Manamat. Bahreini šeik Nasr al-Madkūr soovis Pärsialt abiväge ja detsembris 1782 saabus Bahreini 2000 Pärsia sõdurit. 17. mail 1783 ründasid Pärsia sõdurid Āl Khalīfah hõimu tugipunkti Zubarahat, kuid araablased lõid Pärsia väed Bahreinist välja. 1783 sai valdavalt šiiitidest elanikkonnaga Bahreini valitsejaks (Bahreini ḩākim) sunniit Aḩmad ibn Muḩammad Āl Khalīfah. Pärsia üritas 1783 ja 1785 Bahreini tagasi vallutada, kuid tulemusteta. 1796 suri Aḩmad ibn Muḩammad Āl Khalīfah, kelle pojad jagasid võimu kaasvalitsejatena. ‘Abd Allāh ibn Aḩmad Āl Khalīfah valitses Muḥarraqi saarel ja tema vend Salmān ibn Aḩmad Āl Khalīfah Bahreini saarel. Samal ajal okupeerisid vahhabiidid Zubarah. 1799 tungis Omaani sultan Bahreini, mis ei maksnud Omaanile andamit, kuid Omaan polnud suuteline Bahreini ala kontrollima. 1800 teostas Omaani sultan eduka sõja Bahreini vastu ja Bahreinist sai Omaani andamikohuslane. Omaani sultani 12-aastane poeg Salim sai Bahreini kuberneriks, kuid sama aasta lõpus kukutas Bani Utubi hõimuliit Salimi võimult. 1802 sai Omaani laevastik Bahreini laevastikult lüüa. 1803–1809 oli Bahrein vahhabiitide protektsioon ja alates 1810 vahhabiitide kontrolli all. Omaan üritas 1816–1828 neljal korral Bahreini üle kontrolli saavutada. 1820 sõlmis Briti impeerium Bahreini ḩākimiga rahulepingu, mida uuendati 1892 ja 1951. Bahreinist sai 1830 Egiptuse andamikohuslane. 1867 põgenes Katari emiir ülestõusu puhkemise tõttu Bahreini, kus ḩākim Muḩammad ibn Khalīfah Āl Khalīfah ta vahistas. 1867–1868 Katariga toimunud sõjas hukkus 1000 inimest ja uputati umbes 60 daud. 6. septembril 1868 Briti ja Bahreini vahel sõlmitud lepinguga pidi ḩākim Muḩammad troonist loobuma ja uueks valitsejaks sai ‘Alī ibn Khalīfah Āl Khalīfah. Rahulepingu järgi pidi Bahrein loobuma territoraalnõudlustest Katari alade üle. Muḩammad pöördus 1869 tagasi Bahreini ja kui ‘Alī lahingus hukkus, sai ise taas ḩākimina võimule. 1. detsembril 1869 kõrvaldasid Briti väed Muḩammadi võimult ja seadis ḩākimiks ‘Īsá ibn ‘Alī Āl Khalīfah. Kui Briti impeerium laiendas 1892 Bahreini üle oma võimu, tõi see kaasa elanikkonna rahulolematuse ja 1895 toimus Bahreinis ülestõus. 1923 puhkesid sunniitide ja šiiitide vahel rahutused. Briti mereväe sekkumise järel pidi ḩākim ‘Īsá troonist loobuma ja uueks valitsejaks sai Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah, kelle ajal 1932 avastati Bahreini naftavarud. Bahrein osales Teises maailmasõjas liitlasvägede poolel. 19. oktoobril 1940 ründasid 4 Itaalia sõjalennukit Bahreini naftarafineerimistehaseid, millele tekitasid vähesel määral kahju. Teise maailmasõja järel süvenesid Bahreinis Briti-vastased meeleolud. 1948 puhkesid Bahreinis juutidevastased rahutused, mistõttu enamik piirkonnas elanud juute põgenes. 1965 toimus naftakompanii tööliste ülestõus. Bahreini ḩākim Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah suri 2. novembril 1961 ja tema järglaseks sai ‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah. Bahrein alustas 1968 läbirääkimisi Araabia Ühendemiraatide moodustamiseks, kuid emiraatide föderatsiooni tingimused ei sobinud Bahreinile. Bahrein kuulutas 15. augustil 1971 välja iseseisvuse ja ḩākimist sai emiir. Pärast Iraani islamirevolutsiooni korraldasid Bahreini šiiidid 1981 riigipöördekatse, mida toetas ajatolla Hādī al-Mudarrisī. Juunis 1994 kogunes 1500 töötut tööministeeriumi ette protestima, kuid märulipolitsei ajas nad laiali. Järgmise 5 aasta jooksul toimusid riigis sageli rahutused, milles vasakpoolsed, islamistid ja liberaalid nõudsid demokraatlike reformide kehtestamist. Rahutustes hukkus 40 inimest. Novembris 1994 ründasid noored šiiidid heategevuslikku maratoni läbivaid naissoost jooksjaid, taunides nende riietust. Emiir ‘Īsá suri 6. märtsil 1999. Tema järglane Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah lõpetas riigis 5 aastat kestnud rahutused, viis veebruaris 2001 läbi referendumi uue põhiseaduse osas ja võttis 2002 Bahreini kuninga tiitli. Bahrein osales Ţālebāni-vastases koalitsioonis, kuid taunis Iraagi ründamist. Aprillis 2004 sai Bahreinis ametisse esimene naisminister. 2005 toimunud protestides nõuti demokraatlikke parlamendivalimisi. Araabia kevade protestilainetest tingituna alustasid šiiidid 14. veebruaril 2011 Bahreinis proteste. Järgmise 2 aasta jooksul hukkus protestiaktsioonides 93 tsiviilisikut ja 11 politseinikku. Kuningas Ḩamad kuulutas 15. märtsil 2011 riigis välja eriolukorra ja kutsus riiki korda tagama Saudi Araabia väed. Saudi Araabia saatis Bahreini 1000 sõdurit. Eesti ja Bahreini suhted Eesti ja Bahrein sõlmisid diplomaatilised suhted 27. aprillil 2004. Alates 2020. aasta sügisest on Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Bahreinis Jaan Reinhold, resideerimisega Abu Dhabis, Araabia Ühendemiraatides. 2013. aastal sõlmisid mõlemad riigid valitsustevahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise lepingu. 13.–15. veebruaril 2017 külastasid Eesti tervishoiuasutusi Bahreini kaitseminister ja tervishoiutöötajad. Bahreinis elas aastaid endine modell Iris Tomson. Haridus Bahreini haridussüsteem jaguneb põhihariduseks, põhiharidusejärgseks hariduseks (intermediate), keskhariduseks ja kõrghariduseks. Bahreini mehed said varasema alghariduse mošeedest. Esimene kaasaegne kool asutati Bahreinis 1919 poistele. Bahreinis on riiklikud koolid ja erakoolid. Riiklikes koolides saavad hariduse kõik Bahreini lapsed, sõltumata selles, kas nad on kodanikud või mitte. Samas on riiklikud koolid sooliselt segregeeritud. Bahreinis saavad põhihariduse 6–11-aastased lapsed. 2014/2015. õppeaastal tegutses Bahreinis 112 riiklikku algkooli, 21 riiklikku kombineeritud haridust andvat kooli (põhi+ põhikoolijärgne haridus), 36 riiklikku põhikoolijärgset haridust (intermediate) andvat kooli, 35 riiklikku keskkooli ja 3 avalikku ülikooli Bahreinis tegutseb 3 avalikku ülikooli: Bahreini ülikool, Araabia Lahe ülikool ja Bahreini meditsiiniülikool. Lisaks tegutseb riigis 13 eraülikooli. Kultuur Bahreini vanimad inimtekkelised rajatised on Dilmuni tsivilisatsiooni ehitised. Bahreini saare loodeosas asuv Dilmuni tsivilisatsiooni pealinn Qal'at al-Bahrayn (Fort Bahrain) rajati umbes aastal 2300 enne Kristust. Muḥarraqi saarel asub 15. sajandil rajatud 'Aradi fort. Riigi vanim säilinud mošee on Al Khamisi mošee, mis ehitati 7. sajandil. Riigi suurim mošee on 1987 ehitatud Al-Fatihi mošee. Bahreini suurim ja vanim muuseum on 1988 rajatud Bahreini Rahvusmuuseum. Riigis asub pärlipüüdmise ajalugu tutvustav muuseum. ‘Īsá kultuurikeskuses asub riiklik rahvusraamatukogu. 2012 avati Bahreini rahvusteater. Manama Pärliväljakul asus 1982 avatud monument, mis kujutas pärli. Bahreini kuninga korraldusel tõmmati monument 18. märtsil 2011 maha, kuna see muutus rahvarahutuste sümboliks. Riigi teine tuntum monument on Bahreini Rahvusmuuseumi lähistel asuv pärlisukelduja monument. Bahreini sportlased on osalenud suveolümpiamängudel alates 1984. aasta suveolümpiamängudest Los Angeleses. Riigi sportlased on olümpiamängudelt võitnud 3 medalit, seejuures on kehtivaid olümpiamedaleid võitnud naissportlased. Esimese olümpiamedali võitis Maroko päritolu Rashid Ramzi 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kuid seoses dopingusüüdistusega jäi ta medalist ilma. Etioopia päritolu Maryam Yusuf Jamal saavutas 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis naiste 1500 meetri jooksus pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros pälvisid Ruth Jebet kuldmedali ja Eunice Kiwa hõbemedali. Alates 2004 peetakse Vormel 1 Bahreini Grand Prix'd. Riffas asuv rahvusstaadion mahutab 30 000 pealtvaatajat. Vaata ka 2011. aasta Bahreini rahutused Bahreini riigipeade loend Bahreini valitsusjuhtide loend Bahreini jalgpallikoondis Bahreini rahvusvaheline lennujaam Viited Välislingid Riigid Aasia maad


Putin lubas naistele 8. märtsi puhul võrdseid õigusi(3) Vene Föderatsiooni valitsuse esimees Vladimir Putin õnnitles kõiki Venemaa naisi 8. märtsil tähistatava rahvusvahelise naistepäeva puhul ja lubas neile järelandmisi teha. „Täna on kaheksas märts - see on kerge, rõõmsameelne, kevadine püha. Kuid ta algas palju tõsisemalt - naiste huvide võitluse raamides, võrdsuse eest meestega," seisab Venemaa valitsuse koduleheküljel avaldatud Putini õnnitluses. „Sellega seoses ja selles mõttes tuleb meil Venemaal veel väga-väga palju ära teha - nii emaduse ja lapsepõlve kaitse mõttes, ja ka naiste ligipääsu tagamisel eri töövaldkondadele, võrdsete palkade ja töötingimuste osas," märkis Vene peaminister Interfaxi vahendusel. „Ja me loomulikult, püüdleme selles suunas, et kõiki neid ülesandeid lahendada. Ja siiski - selle meestega võrdõiguse saavutamiseks me hakkame alati hindama naistes ainult neile omast õrnust, elegantsust, hurma," rõhutas Putin.


FOTOD | Raul Vaigla: me ei teinud bändi sellepärast, et tüdrukutele meeldida FOTOD | Raul Vaigla: me ei teinud bändi sellepärast, et tüdrukutele meeldida (9) Jaanus Kulli, 18. oktoober 2018 18:52 „Mida on öelnud Mick Jagger: „Rock ́n roll on kolm duuri, pluss energia. Polegi rohkem vaja. Kogu rokkmuusika alus on bluusiharmoonia,“ tõdes järjekordsel Eesti Muusika Kuulsuste Koja kohtumisõhtul Maarjamäe lossi tallihoones Tiit Kõrvits. Seekord olid publiku ees kolm legendaarset kitarristi – lisaks Kõrvitsale ka Tiit Paulus ja Raul Vaigla. Õhtu juht Sten Teppan juhatab kohtumise sõnalise poole sisse küsimusega, millised olid esimesed pillid, millega poisid mängima õppisid. Tiit Paulus märgib, et ühes asjas tuleb kohe kokku leppida: „Kas kitarrist enne või pärast biitleid. See on väga printsipiaalne küsimus. Sest pärast biitleid oli asi väga lihtne. Kitarr saeti kapiuksest välja ja oligi kõik. Ent mina olin võetud muusikast sisse veel enne biitleid ja kui biitlid tulid, tõid nad minu jaoks kaasa vaid pikad juuksed. Sellest ei pääsenud. Mina olin pigem svingi poiss. Ja minu esimene kitarr oli seitsmekeelne – neid ikka poes müüdi. See sai tehtud kuuekeelseks, värvitud mustaks ja kõlakasti serva veetud valged jutid, sest see oli tolle aja mall. Ühe keele pidi pillil maha võtma, sest poes müüdavad seitsmekeelsed pillid olid nn vene häälestusega. Kuuekeelne aga hispaania häälestusega. See oli see vahe,“ selgitab Paulus. TEENETEMÄRK 2019 | Raul Vaigla: edevaks ma ordeniga ei lähe GALERII | Kuulsuste Koja kohtumisõhtu punkarite Tõnu Trubetsky, Villu Tamme ja Peeter Volkonskiga "Kuulsuste Kojaga on mitu muusikut oma südant valutanud."


Tehke teed korda, tõstke elatustase Lääne-Euroopa tasemele, kus saab rahulikult ka pisi-öko-autoga hakkama ning küsige uuesti. Kas Teie olete hommikuse konjakijoomise juba maha jätnud? Vastake kas jah või ei! Need on kõik vabade valikute maksud.. siis aga ei pruugi enam raha tulla riigikassasse. Inimesed hakkavad vähem tarbima...AGa näe, pane kütuseaktsiis või automaks, siis ei pääse te kuhugi maksmisest. Kiunud ja maksad!!! Enamus inimesi sõidavad ikkagi lahjemate mootoritega, mille säästlikkuse üle oleks silmakirjalik viriseda. Ja millest tuleb see tunne, et makse muudkui tõstetakse, aga ma ei näe, et ma midagi kusagilt tagasi saan. Mina, terve, töötav ja makse maksev kodanik. Ma mõistan, et minu maksudest peetakse üleval kõik, kes ei saa või ei suuda toota, aga ühel hetkel muutun ka mina kurvaks ja ei taha enam toota. Sest pole enam motivatsiooni Sisyphose kombel kivi mäkke veeretada. Niigi tõstan piltlikult 2 labidatäit riigile ja ühe endale. KEDA TE SIIS MAKSUSTATE? Kallis valitsus, mul ei ole Teile anda usalduskrediiti. Ma ei näe, et Te oskaks ja tahaks kogutud raha mõistlikult kasutada. Ja rahva raha eest ostetud ja sõitva Audi A8 mees ei peaks tulema midagi jaurama ökonoomsematest autodest maamehele, kes elu eest üritab oma 20 aastat vanal ebaökonoomsel Nissani-loksul hinge sees hoida, sest ta ei saa muidu ei poodi ega tööle. Automaksu ei saa tänapäeval enam kuidagi siduda mootori mahuga, sest uuemad suured mootorid on juba säästlikumad ja keskkonnasõbralikumad kui 10 a. vanad väikesed mootorid. Kui panna nüüd igale autole maks siis kaotavad eelkõige maakad. Jälle!! Kui vabastada maakad automaksust hakatakse autosi maale registreerima. Jne. Nokk kinni saba lahti. Üldiselt mina ei pea lugu igasugusest varimaksustamisest. Üksikisiku tulumaks olgu ja ettevõtte tulumaks. Üksikisiku oma ca 24% ja ettevõtte kasumile 10%. Milleks mängida madalate maksudega riiki kui tegelik maksukoormus on karmimaid Euroopas. Kõige hullemad on tööjõumaksud. Ärgem mängigem maksudega, vaid kehtestame sellised maksud, mis riiki üleval suudavad hoida. ja, krt, vähendame bürokraatiat ning ametnikearmeed! Olemeju e-riik. P.S. Loomulikult pahedel peab olema aktsiis. Tubakatooted ja alkohol. Samuti ka kütusel. Realistlik ja sihtotstarbeline kasutus. Jaga seda vaesust kuidas jagad, nagu eelnevad ümberjagamised on näidanud, et tagajärg - vaesed vaesemaks, rikkad rikkamaks. Tuleks ikka eelkõige üle vaadata kulukad laristamised ja paika panema, et eelkõige ikka oma riik ja rahvas - on ju riik just nii rikas kui rikas on rahvas. Ma ei toeta seda süsteemi, et võtame kelleltki ja jagame kellelegi, peaks hoopis otsima võimalusi, et inimestel oleks võimalik täiskohaga tööd tehes elama ära oma palgast ilma riiklike. Brüsseli poole koogutades ja püüdlikult võltse kiidulaule norides, on meie liigliberaalne majanduspoliitika viinud riigi sedavõrd mülkasse, et esitatakse juba küsimusi, et kummast (eriti vaesema rahvakihi - neid ju nii palju!) taskust, kas paremast (kütuse aktsiis) või vasemast (automaks) võtta, et rikkamaks saada? Täiesti maksustamata valdkond ja pappi peaks seal liikuma. 20% eesti riigi eelarve tuludest asub poliitilistel pöhjustel ära löigatud venemaa turul. Meie riik ei oleks pas as kui me saaks venemaaga hästi läbi. Me oleme sönades pöhjamaalased aga tegudes sarnaneme ajudetta lambakarjaga. Minu meelest ei tundu kumbki maks õiglane. Nende maksude puhul ei ole piisavalt selgeks tehtud võimalikke tagajärgi, pole meile teada antud vastavasisulise analüüsi kokkuvõtet, aga äkki sellist analüüsi veel polegi? Kütuseaktsiis on olemuselt õiglane, sest maksustatakse kütuse tarbimise koguse järgi, mis on võimalikult otseselt seotud nii teede kasutamise/kulutamise kui saastamisega. Suurem ja/või rohkem sõitev auto kulutab peaaegu alati rohkem ja maksab maksu samuti. Elektriautodele peaks ka pikemas perspektiivis midagi välja mõtlema, kulutavad needki ju teed ja vajavad muud infrat. Aga esialgu võiks see mittemaksustamine ka jääda nende soetamist toetava meetmena kehtima. AGA selle kütuseaktsiisi rahaga, tõstetud või tõstmata, ei tohiks katta asjasse mittepuutuvate valdkondade kulusid. Selles peitub praeguse üles kerkinud teema iva. 1.Selleks kutsuda USA ja UK õppejõudusid ja meie vastavad õppejõud peaksid nendega väga arvestama. Õppetöö peaks olema astmeline ja algama juba 1. klassist. Järgnema peaks tehnikumi õpe ja sellele kõrgtasemel õpe - jne... 2.Seniks võtta Riigile laenu. Õppetöö tagab tagasimaksu! Kaotada meie väikese riigi jaoks liiga kulukas ja ka mõttetu presidendivärk koos kõigi nõunike ja kantseleidega. Ilma kompensatsioonideta ja tavalistel alustel - 1 kuu koondamisraha + hiljem töötukassa. Läheb varem tööle, maksab tagasi. Teiseks valida normaalne peaminister ja sellest peaks piisama ka presidendi esindusfunktsiooni täitma. Toompea Päkapikke vähendada poole võrra ja kaotada ka kõik nende soodustused - palk võiks siis jääda. Ja tehku ise oma töö, mitte et peavad veel 10-20 abiasjapulka üleval. Sama valitsusega ja muude riigiasutustega, kus koondatakse töötegijad, aga lolluste genereerijaid võetakse kõrge palga eest juurde Ettevõtte tulumaks ka veel Aamen Koigi eestlaste yhisvara .Sillamaelt viiakse naiteks hafniumi ,ja mida veel ? Hafnium on yks kallimaid ja haruldasemaid elemente .Ja jankid hakkasid koguma ,koike mis on haruldane ,juba 200 aastat tagasi .Praeguseks kehtib lause : ,,kui keegi veel soovib kokku korjata ,saam kogust ,nagu on jankidel,siis pole see voimalik,sest maakoores enam pole niisugust kogust ,, Nii et ,palju praegu maksab hafnium ja teised ja palju saaks selle eest ,kui veidi kaubelda .Hafniumist,nimelt saab teha koige pisema pommi ,mida suudab kanda yks mees ,aatompommi ! - 16:34 Ryanair tõmbab turgu koomale ja lõpetab Soome lendamise (1) - 15:18 Šokeeriv kõrvalmõju, mis ilmnes pikaaegsel Red Bulli tarbimisel (68) - 14:02 Zave.ee ostusoovitus: parema hinnaga majapidamispaber - 13:25 Neli testitud moodust, kuidas ebameeldivast jalahaisust vabaneda (11) - 13:05 Uurime, kuidas Lexuse hõljuklaud töötab (5) - 12:19 PILTUUDIS: Balti jaama turul asfaldile kukkunud liha läks otse sügavkülma (28) - 12:06 Mees pääses liiklustrahvist tänu banaanile (2) - 12:05 Hea küsimus: kuidas toimub keemiline puhastus? (4) - 11:53 Ohtlik hetk pardal: lennukipiloot oli sunnitud tualettruumi ukse kirvega maha lõhkuma (7) - 11:05 Telefoniaku aina tühi? Kuidas leida just sulle sobiv akupank (27) - 10:35 Ida-Aasia imevili, mis on parim ravim ka kõige rängema pohmelli vastu (14) - 09:14 Varajagamine Eesti moodi: naine kasutas juhust ja viis Tallinna sadama parklast minema Soome tööle sõitnud mehe auto (93)


Venelased lavastasid laupäeval Viiburis Talvesõja(23) Punaarmee sõdurid hüüavad hurraa ja tungivad punalipu lehvides peale. Käputäis Soome sõdureid üritab lumes positsioone kaitsta, kuid lõpuks tapetakse nad viimse meheni. Nii toimus lühidalt kokku võttes suur Talvesõja lavastus, mis korraldati laupäeval endises Soome suuruselt teises linnas Viiburis. Pealtvaatajatele ei selgitatud, kes oli tegelikult sõda alustanud pool, kirjutab Ilta-Sanomat. Ürituse „Tundmatu sõda” taga oli grupp Vene sõjaajaloo entusiaste ja Viiburi linn, mille koduleheküljel kirjeldati ettevõtmist järgmiselt: „Meil ei ole olnud kombeks tähistada selle „tundmatu sõja” aastapäevi, kuid punaarmee sõdurite kangelastegusid ja tõtt nende kaugete aegade sündmuste kohta ei tohi unustada.” Järgmise, tõsi küll väiksema Talvesõja lavastuse korraldab järgmisel laupäeval Viiburi Lenini muuseum. Siis täitub 70 aastat Talvesõja lõppemisest. Muuseumis on avatud ka Talvesõja-teemaline näitus, mis käsitleb mõlema poole propagandat ja relvastust. „Me räägime avalikult muuhulgas ka sellest, et Talvesõjas olime meie lõpuks ründav pool, kuigi selleni viinud sündmustes on meie vaatevinklist vaadatuna mitmeid vaidlusaluseid kohti,” ütles muuseumi juhataja Nadežda Zabavskaja. Vaata venelaste sõjamängu SIIT.


Delfi lugeja sõnul, kes parasjagu kohapeal viibib, on Austraalias Sydneys möllamas viimaste aastate suurim orkaan ning hetkel on ookeanil lained 8 kuni 10 meetri kõrgused ning ähvardavad madalamad linnaosad üle ujutada. Tormi haripunkt pidi Sydneysse saabuma keskööl. Kohalikud on valmis võimalikuks evakuatsiooniks. Austraalias viibiva, kuid praeguseks hetkeks Sydneyst lahkunud Martini sõnul sadas hommikul Sydneys kõvasti vihma ja oli väga tuuline, samuti olid osad puud murdunud. "Sydneys oli juba paar päeva vihmane ja tuuline, aga poleks arvanud, et nii hulluks asi läheb," ütles ta. Veel üks Delfile muljeid jaganud lugeja Sydney lähedalt ütles, et tänavatel oli palju katkiseid vihmavarjusid ja suuri murdunud puuoksi. "Inimesi evakueeritakse ja Sydney kõrvallinnas Dungogis on kolm inimest üleujutuse tõttu hukkunud." Hea lugeja! Kui sina või mõni su tuttav viibib Sydneys, jaga pilte ja kirjeldusi aadressil rahvahaal@delfi.ee


Saarlased alistasid hiidlasi jäähokilahingus Saarlased alistasid hiidlasi jäähokilahingus (4) – 28/02/2007Rubriik: Sport Eesti vabariigi iseseisvuspäeval, 24. veebruaril toimus Tallinnas Premia jäähallis järjekordne hokilahing Saaremaa ja Hiiumaa vahel. Saarlastele oli kaasa elama tulnud üle 50 pealtvaataja, mis on võrreldav Eesti jäähoki meistriliiga mängude publikuarvuga. Mäng kestis 3×10 minutit ning karistusminutite asemel olid karistusvisked. Hoolimata saarlaste vaid 10-pealisest tiimist, vastaste 25 vastu, suudeti hiidlased esimest korda alistada ja seda kindlalt seisuga 8:2. Saarlaste väravad lõid: 1-0 Imre Kuusk (söötja Risto Alt), 2-0 Oliver Ollin (karistusvise), 3-1 Edvin Ollin (Ivar Kärme), 4-1 Risto Alt (karistusvise), 5-2 Olari Tiidus (Risto Alt), 6-2 Imre Kuusk (Risto Alt), 7-2 Imre Kuusk (karistusvise), 8-2 Timm Teemus. Saarlaste poolel mängisid Toomas Vara, Risto Leedo, Imre Kuusk, Oliver Ollin, Timm Teemus, Olari Tiidus, Marek Pallas, Edvin Ollin, Ivar Kärme, Risto Alt. Ürituse korraldajad loodavad, et järgmistel aastatel leiab üritus juba rohkem kõlapinda. Esimest korda kohtusid hiidlased-saarlased hokilahingus 1987. aastal Linnahallis. Siis oli vaatajaid 5000 ringis. Emotsionaalse mängu võitsid tol korral hiidlased tulemusega 4:2. Sõpruskohtumist jääl on peetud pea igal aastal. Lisatud: 28.02.2007 / 01:55 Yleskutse: asised mehed, kus olete! Pange ölad alla ja finantseerige noortele saarlastele yks korralik jäähall! Huvi on ja kui asiseid aitavad, kyl siis assja saab! Rakendust leiab see hoone kindlasti samas finantseerides sporti ja noorsugu! Jätke businessi peavalud korraks eemale ja investeerige millessegi millest silm puhkab aastaid nt. laste naerul näod! Lisatud: 28.02.2007 / 08:34 Just, üks korralik jäähall, lisaks meie korralikule spordihallile, tooks kindlasti ainult kasu ja kasu ning need ebakorrapärased talveilmad saab edaspidi mõnusalt muidu enamuse ajast toanurgas seisva uisupaariga ilusasti katuse all kvaliteetsel jääl veeta! Nii et rahamehed hää investeering Kuressaare JÄÄHALL!! Ja võitnud hokimeeskonnale jõudu selle spordiala propageerimisel! Lisatud: 28.02.2007 / 09:30 Link meeskonnast: http://nordicstars.veebistuudio.ee/pages/et/uudised.php Lisatud: 28.02.2007 / 11:29 html ei toimi


16. Õigusriigi põhimõtete kohaselt toimub riigivalitsemine ja ühiskonnaelu erinevate valdkondade reguleerimine õigusaktide kaudu. Et infoühiskonna mõiste ja selle sisu on alles arenemisjärgus, ei ole võimalik koostada vajalike seadusandlike aktide lõplikku nimekirja. Küll aga on võimalik kavandada neid õigusakte, mis Eestil võimaliku liitumise korral Euroopa Liiduga tuleb kas ette valmistada või kooskõlla viia.


text: OÜ Islander on tegutsenud alates 2006. a. Oma klientidele pakume kvaliteetset, turvalist ning muretut meresõiduelamust kahe 7 m pikkuse merekaatriga. Mõlemad kaatrid mahutavad kuni 10 reisijat või kuni 9 sukeldujat. Kipperitel on pikaajaline sõidukogemus ning kaatrid on varustatud nõuetele vastava päästevarustuse ning navigatsiooniseadmetega. Lisaks reisidele Vilsandi saarele ning mere- ja sukeldumisretkedele pakume ka võimalust lõbusaks ajaveetmiseks merel, seda veesuusatamise või järeleveetava tube'i ehk kummirõnga näol. Merele soovitame alati kaasa võtta tuule- ja veekindlad riided! Reise Vilsandile suudame teostada praktiliselt iga ilmaga ning mistahes kellaajal, siiski soovitame aegsasti oma sõit broneerida. Vilsandi saarel pakume majutust, võimalust telkida ja korraldame ka toitlustamise. Merematkad ning merereisid ei toimu tugevama tuule korral (üle 8 m/s või 15 sõlme), kuna lainetus muudab reisi ebamugavaks. Peatse kohtumiseni! OÜ Islander P.S. Lühike video meie tegemistest asub siin:


text: Islandi Vabariik on saareriik Atlandi ookeani põhjaosas Gröönimaa, Šotimaa ja Norra vahel. Riigi pealinn on Reykjavík. Peaaegu kogu territoorium paikneb Islandi saarel, mis asub Atlandi ookeani keskahelikul ja on vulkaaniliselt aktiivne. Suurt osa Islandist katavad laavaväljad, millest osa on kaetud liustikega. Inimasustus paikneb suuresti ainult rannikul ja selle läheduses. Esimesed inimesed jõudsid Islandile 9. sajandil. 13. sajandil läks Island Norra võimu alla ja aastal 1380 koos Norraga Taani võimu alla. 17. juunil 1944 kuulutati Þingvelliril välja Islandi Vabariik. Asukoht Island asub põhjapolaarjoone lähedal 63. ja 66. põhjalaiuse vahelisel saarel. Peale suure saare kuuluvad riigile veel lähedal asuvad väikesaared, mis on üldiselt asustamata. Norra rannikuni on 1472 km, Gröönimaa rannikuni 702 km ja Šotimaani on 1233 km. Islandist läänes asuva Kanada lähimad asustatud alad jäävad 4491 km kaugusele. Island jääb kõige lühemale õhuteele Lääne-Euroopast Põhja-Ameerika idarannikule. Islandi lõunapoolseim punkt asub Surtsey saarel, mis kuulub aastast 2008 Unesco Maailmapärandi nimistusse. Loodus Geoloogiline ehitus Erinevalt ülejäänud Põhjalast on Island geoloogiliselt väga noor. Island on vulkaaniline saar Atlandi ookeani keskahelikul, mis on tekkinud Põhja-Ameerika laama ja Euraasia laama piiril. Atlandi ookeani keskaheliku vulkaanipursked osutusid sellel mäestikulõigul nii aktiivseks, et lõpuks kerkisid ookeani kohale laava- ja tuhamassid, millest tekkis saar. Aktiivsuse põhjuseks on see, et Island ei paikne üksnes ookeani keskahelikul, vaid ka kuuma täpi alal. Islandi saar koosneb 400–600 m kõrgusest laavaplatoost, kuigi seal leidub ka kihtvulkaane. Platoo on algusest peale täis lõhesid, mis jagavad selle osadeks. Vulkaanid Praeguse aja aktiivseist vulkaanidest on kõige ohtlikum Laki, milles on umbes 27 km pikkune lõhe, kust võimsa purske ajal võib enam kui sajast punktist laavat voolata ja tuhka õhku paisata. Kihtvulkaanidest on tuntuim Hekla, kõrgeim aga Hvannadalshnjúkur (Öræfi, Öræfajökull; 2119 m). Pisikesi purskeid on saarel sageli, ohtlikke aga 5–6 aasta tagant. 2010. aasta aprillis alanud Eyjafjallajökulli purse seiskas Euroopas lennuliikluse. Islandil registreeritakse iga päev ka nõrku maavärinaid, mis pole tuntavad. Sealsed maavärinad on tingitud peamiselt vulkaanide aktiivsusest ning tektooniliste laamade liikumisest. 2021. aastal hakkas esimest korda purskama Fagradalsfjalli mägi Suðurnesis. Mandrijäätumine Pärast jääaja lõppu ei sulanud mandrijää kogu saarel, vaid säilis kihtvulkaanide otsas jäämütsidena, mida islandi keeles nimetatakse jökull'''ideks. Praegugi katavad need 12% saarest. Kõige suurem on Vatnajökull, mille pindala on umbes 8100 km2. Samas kliima soojenedes liustikud sulavad, näiteks Okjökull sulas täielikult aastal 2014. Kliima Islandi kliimat mõjutavad asend lähispolaarsetel laiuskraadidel, sooja Põhja-Atlandi hoovuse haru edelarannikul ja külma Ida-Grööni hoovuse harud põhja- ning idarannikul, samuti saare absoluutsed kõrgused. Asendi tõttu saab Island päikeselt vähe sooja isegi suvel. Rannikuteäärsetel aladel on suvi lühike ja jahe. Laavaplatoodel on suvi märksa jahedam, jäämütside otsas seda aga polegi. Talv on Põhja-Atlandi hoovuse mõjul siiski suhteliselt pehme. Sademeid toovad Islandile peamiselt lõunast ja edelast saabuvad soojemad õhumassid. Meri ja siseveed Meri Islandi ümber talvel ei jäätu, kuid põhja- ja idarannikule kannab Ida-Grööni hoovus vahel triivjääd. Karmidel talvedel võib see fjordid ummistada ja laevaliikluse katkestada. Laevaliikluseks on parimad tingimused läänerannikul. Jõed Rannikualadel leidub tihedalt paiknevaid väikeseid ojasid. Suuremad jõed lähtuvad liustikest ja voolavad laavaplatoo lõhede kohale tekkinud orgusid pidi. Suvel, kui liustikuäärsed sulavad, on jõed veerohked, vesi aga on segunenud moreeni ja liivaga. Talvel jäävad jõed veevaeseks ja vesi selgineb. Seal, kus jõed laskuvad alla platoo pangastelt või laavavooludelt, paiknevad kärestikud või maalilised joad. 44 meetri kõrgune Dettifoss on kõige veerikkam juga Euroopas. Järved Järvi pindalaga üle 10 km2 on Islandil üle 20. Umbes 40 järve suurus jääb 2,5 ja 10 km2 vahele. Suurim järv on Þórisvatn (88 km2), suurim looduslik järv on Þingvallavatn (84 km2). Taimed Taimed katavad vaid väikest osa saarest. Liustikel ei kasva midagi, peaaegu paljad on ka liivikud ja sisemaa laavaväljad. Põhja- ja idarannikut katab enamasti tundrataimestik, märjas ja soojemas edelaosas levivad soostunud niidud turbamuldadel. Õiget metsa pole Islandil kunagi laialdaselt kasvanud. Vähesedki suuremad puud raiusid viikingid pärast saare asustamist maha. Kuid 2017. aastal avalikustati, et algatatud on projekt, mille raames tahetakse Islandil üle 1000 aasta kasvatada üles ise metsad. Loomad Islandit ümbritsevates vetes on esindatud 17 vaalaliiki ja mitu hülgeliiki. Maismaaimetajatest elas saarel enne inimasustuse teket vaid polaarrebane. Suhteliselt vaeses maismaaelustikus on olulisel kohal linnud. Islandil on kohatud 407 linnuliiki (2018). Roomajad ja kahepaiksed puuduvad. Saart ümbritsev meri on kalarikas. Sisevetes elab rohkelt lõhilasi. Ajalugu Maa asustamine ja vaba riigi aeg Islandi ajaloolase Ari Þorgilssoni teose "Íslendingabók" ehk "Islandlaste raamat" (kirjutatud ajavahemikus 1122–1134) andmetel oli esimene Islandile ümberasuja Ingólfr Arnarson, kes rajas aastal 874 talu Reykjavíki. Enne teda, 9. sajandi keskpaigas olevat saarel käinud teisedki Norra meresõitjad, kes küll ei üritanud saart asustada (nt teel Norrast Fääri saartele sinna eksinud Naddoddur, keda peetakse saare avastajaks). Ingólfri ja teiste skandinaavlaste tulles olevat saarelt lahkunud seal varem elanud iiri mungad. Arheoloogilisi jälgi ei ole skandinaavlaste eelsest asustusest siiski leitud. Sisserändajad asustasid maa elamiskõlblikud piirkonnad umbes 60 aastaga. Peamiselt tuldi Islandile Norrast, aga ka viikingite asundustest Iirimaal, Šotimaal ja mujal Briti saartel. Nad tõid Islandile kaasa oma keldi päritolu naised, teenijad ja orjad. Paremad maad hõivati kiiresti ja nagu praegugi, paiknes asustus peamiselt rannikul, saare lõunaosa tasandikel ja maa teiste osade orgudes. Saare asustamisest räägib "Landnámabók" ehk "Maa asustamise raamat", kus on kirjas umbes 430 ümberasuja nimed, samuti nende esiisade ja järeltulijate nimed ning kirjeldatud, millise piirkonna keegi hõivas. "Maa asustamise raamat" on kirjutatud 12. sajandil ja peegeldab tõenäoliselt tolleaegset maaomandi jaotust. Islandilt on leitud üle 300 paganliku viikingi kalmistud. Paljud neist pärinevad 9. sajandi lõpust ja 10. sajandi algusest. Aastal 930 asutati Reykjavíkist natuke ida pool Þingvelliris saare parlament Althing, kus vabad mehed võtsid vastu tervet saart puudutavaid otsuseid ja lahendasid tüliküsimusi. Althing kogunes kaheks nädalaks igal kesksuvel. Maa jagati hiljem neljandikeks ning igaühel neist oli oma kohalik ting. Igas neljandikus oli goodkondi, mille juhtideks olid goodid (goði) ehk kohalike ülikusuguvõsade esindajad. Nagu Põhja- ja Lääne-Norras, kust enamik uusasukaid saabus, tegeleti ka Islandil peamiselt karjakasvatusega. Põllumajandus oli vähetähtis. Tegeleti ka kalapüügi ja kaubandusega. Välja müüdi villaseid kangaid, jahipistrikke, pärast Gröönimaa avastamist 10. sajandi lõpus ka sealt toodud kaupa. Islandi skaldid olid Skandinaavia kuningate õukondades väga hinnatud. Sidemed teiste maadega, eriti Norra ja Briti saartega, olid väga tihedad. Aastal 1000 (või 999) võeti Islandil Althingi otsusega vastu ristiusk, põhjuseks tugev surve Norra kuninga Olav Tryggvasoni poolt. Althing otsustas saart tülides mitte lõhestada ja uus usk vastu võtta, säilitades vana usu pooldajatele õiguse oma kodus vanu jumalaid edasi teenida. Norra kuningas Olav II Haraldsson (Püha) saatis Islandile misjonipiiskoppe. Esimene piiskopiks saanud islandlane, Ísleifr, pühitseti ametisse 1056. aastal. 11. sajandi lõpus asutati esimene Islandi piiskopitool maa lõunaosas Skálholtis, aastal 1106 ka teine piiskopitool põhjaosas Hólaris. Saagad ja "Eddad" 13. sajand oli Islandil arvukate sisetülide tõttu väga rahutu ja vägivaldne. Just sel ajal kirjutati aga põhiosa Islandi saagadest. Tuntuim saagažanr on islandlaste saagad, mis käsitlevad peamiselt maa asustamise aega ja uusasukate esimesi põlvkondi. Sageli algab tegevus juba Norras, kirjeldades ümberasujate esiisade elukäiku. 13. sajandil tegutses ka võimsa Sturlungite suguvõsa liige Snorri Sturluson, kes lisaks poliitikale tegeles ka oma maa ajalooga. Snorri on kirjutanud luulekunsti käsiraamatu "Noorem Edda", Norra kuningate ajaloo "Heimskringla" ja arvatavasti ka mõne saaga, nt "Egill Skallagrímssoni saaga". 13. ja 14. sajandi käsikirjades säilinud anonüümne "Vanem Edda" sisaldab viikingi- ja keskajast pärinevaid laule paganlikest jumalatest ning lugusid germaani rahvaste mineviku kangelastest. Norra aeg 13. sajandil oli väheste juhtivate suguvõsade võim kasvanud väga suureks ja esialgsest aristokraatlikust demokraatiast ei olnud enam palju järele jäänud. Kasvas ka Norra kuninga huvi saareriigi vastu, mida võimsamad Islandi ülikud üritasid oma kohapealsete konkurentide vastu ära kasutada. Kuna ükski ülikusuguvõsa ei suutnud võimu üle saare enda kätte haarata, olid islandlased aastatel 1262–1264 sunnitud tunnistama Norra kuninga formaalset ülemvõimu. Seega muutusid nad tema maksukohuslasteks ja vaba riigi aeg oli lõppenud. Norra kuninga võimu all kaotati Islandil endine goodkondade süsteem ja Islandi ülikutest said Norra kuninga ametnikud. Althing jätkas kohtuna. Kuningas kehtestas kaubandusmonopoli, piirates saarerahva võimalust teiste maadega otse kaubelda, mistõttu Islandi majandus nõrgenes. Taani aeg Aastal 1380 läks Island koos Norraga Taani võimu alla. Taani kuningas huvitus islandlaste heaolust veel vähem kui Norra kuningas. 13.–14. sajandil alanud kliima jahenemine mõjus samuti Islandi majandusele halvasti. 17. ja 18. sajandil rüüstasid Islandit korduvalt piraadid. 1627 laastasid Alžiirist pärit muslimi piraadid talusid idafjordides, viies orjadeks kaasa Islandi saarelt 110 ja Vestmannaeyjarilt 242 inimest. Ainult 27 neist nägid veel oma saart, kui Taani kuningas Christian IV nad vabaks ostis. Pääsenutest tuntuim on Guðríður Símonardóttir, kes naasis ainsana Islandile, abielludes tol ajal tuntud islandi poeedi Hallgrímur Péturssoniga Epideemiate, näljahädade ja vulkaanipursete (eriti Laki purske 1783–1784 ja järgnenud näljahäda) tõttu suri ligi viiendik elanikest. 1602. aastal Kopenhaagenis loodud kaubanduskompanii sai endale ainuõiguse saarega kauplemisel. See mõjus saare majandusele hävitavalt. Kaubandusmonopol kestis aastani 1786, edasi lubati Islandiga kaubelda kõigil Taani ja Norra kaupmeestel. Välismaalased said õiguse Islandiga kaubelda alles 1854. Aastal 1800 saatis Taani kuningas Althingi laiali. Iseseisvumine ja uuem ajalugu 19. sajandi teisel poolel hakkasid islandlased taotlema õigust saare asju ise korraldada ja 1874 loodi Islandi omavalitsus. 1904 loodi Taanis Islandi Ministeerium, mille juhiks oli islandlane. 1918 võeti vastu liidulepingu seadus (Forbundsloven), millega Taani tunnistas Islandit kui iseseisvat Islandi Kuningriiki, mis oli Taaniga personaalunioonis ning mille monarh oli Taani kuningas Christian X. 17. juunil 1944 kuulutati Þingvelliril välja Islandi Vabariik, mida peetakse tänaseni Islandi iseseisvuspäevaks. Teise maailmasõja päevil kuulutas Island koos Taaniga neutraalsust. 1940. aasta kevadel okupeeris Saksamaa Taani ja kuu aega hiljem okupeerisid Islandi Suurbritannia väed. 1941. aastal asendus Briti okupatsioon Ameerika Ühendriikide omaga. Liitlasväed hoidsid Islandit sõja lõpuni enda kontrolli all ja rajasid Islandile lennuväebaasi, mida USA pommitajad kasutasid vahepeatusena teel Euroopasse. Okupatsiooniväed lahkusid 1946. aastal. 1949. aastal asutati NATO, Island kuulus asutajaliikmete hulka, kuigi seda sammu saatsid kodused rahutused. 1951. aastal sõlmitud leppe alusel naasid Ameerika väed Islandile, kasutades sealset lennuväebaasi 2006. aastani. 2016. aasta 2. aprillil saatis USA NATO õhuluuremissioonide toetamiseks Islandile hävitajad F-15C Eagle. Riik Globaalse rahuindeksi järgi on Island maailma riikide seas esimesel kohal. Haldusjaotus Island on jaotatud kaheksaks piirkonnaks (landsvæði) (sulgudes halduskeskus): Piirkonnad on omakorda jaotatud 23 maakonnaks (sýslur): Lisaks maakondadele on 14 maakonnaõigustega linna (kaupstaðir): Rahvastik Demograafilised näitajad Keskmine oodatav eluiga on naistel 81,3 aastat ja meestel 76,4, mis kuuluvad maailma kõrgemate hulka. Keel Islandil kõneldakse islandi keelt, mida vajaduse puudumise tõttu ei ole ametlikuks keeleks kuulutatud. Islandi keel on kujunenud vanapõhja keelest ning on säilitanud palju arhailist. Islandlased oskavad veel praegugi lugeda oma keelemälestisi, mis on ligi tuhat aastat vanad. Seevastu on islandlastel ja teiste tänapäeva põhjagermaani keelte kõnelejatel teineteisest üsna raske aru saada. Islandi purismi tõttu kasutatakse võõrsõnade asemel enamasti neologismidest omasõnu. Välisriikide kodanikud 2018. aasta 1. jaanuari seisuga elas Islandil alaliselt 37 830 välisriikide kodanikku, kes moodustasid 10,9% riigi elanikkonnast. Islandi nimed Erinevalt teistest skandinaavlastest kasutavad islandlased jätkuvalt oma traditsioonilist nimesüsteemi, mis varem oli kasutusel kogu Skandinaavias. Islandi nimed erinevad enamikust läänemaailma perekonnanimesüsteemidest selle poolest, et kasutatakse patronüümi (vahetevahel matronüümi). Need põhinevad lapse isa (või ema) eesnimel. Islandi süsteemis ei kasutata perekonnanimesid. Religioon Riik toetab ja kaitseb luterlikku riigikirikut (Þjóðkirkjan 'rahvuskirik'; Islandi põhiseaduse artikkel 62), kuhu kuulub 58,61% elanikkonnast. Vähemuskonfessioonide seas on mitmesugused evangeelsed vabakirikud (5,33%) katoliiklus (3,83%)ásatrú (alates 1972. aastast tunnustatud usund; 1,49%) sidmennt: the Icelandic Ethical Humanist Association (1,39%) nelipühilased (0,54%) islam (0,40%) budism (0,34%) Õigeusk (0,31%) seitsmenda päeva adventistid (0,15%) jehoova tunnistajad (0,15%) zuism (0,14%) baha'i usk (0,08%) muud usundid (18,73%) 7,71% elanikkonnast ei kuulu mitte ühtegi usuühendusse. Asustus Pool rahvastikust elab pealinnas Reykjavíkis ja selle naabruses. Islandi sisekõrgmaa on elamiskõlbmatu, mistõttu suurem osa asulatest paikneb rannikul ja selle läheduses. Kultuur Islandi kirjandus Muusika Islandil on tugev rahvamuusika traditsioon. Selle kõrval on hakatud laialt viljelema ka popmuusikat. Tuntumate artistide hulka kuuluvad näiteks keskaegset muusikat mängiv Voces Thules, alternatiivrokki esitav The Sugarcubes, lauljad Björk ja Emiliana Torrini, postrokki viljelev Sigur Rós ning eksperimentaalne múm. Kunst Kujutav kunst on Islandil üsna uus nähtus. Seda on tugevalt mõjutanud Islandi maastikud ja mütoloogia. Meediasüsteem Islandi meediasüsteemi iseloomustades tuleb meeles pidada, et sealne auditoorium on ülejäänud Euroopaga võrreldes väike. Islandlastele on omane suur trükiajakirjanduse tarbimine. Kaks suuremat rahvuslikku päevalehte on Fréttablaðið ja Morgunblaðið. Raadio- ja televisioonimaastik on tugevalt polariseerunud ning aastaid on hoidnud juhtpositsiooni rahvusringhäälingu kanalid. Aastal 2010 läks Island analoogtelevisioonilt üle digitelevisioonile. Enamik islandlasi kasutab aktiivselt internetti – riigi statistikaameti 2009. aasta septembri küsitluse andmete põhjal kasutas internetti vähemalt korra kolme kuu jooksul 93% islandlasi. Vaata ka 2007. aasta Islandi parlamendivalimised H-dagurinn, (Hægri dagurinn), 26 mai 1968, parempoolse liikluse kasutuselevõtt Islandi jalgpallikoondis Islandi lennukompaniide loend Island Eurovisiooni lauluvõistlusel Islandi riigipeade loend Islandi hobune Island 2014. aasta taliolümpiamängudel Island 2018. aasta taliolümpiamängudel Bessastaðir Árni Magnússon Raudteetransport Islandil Islandi väljak Islandi päev Eesti-Islandi suhted UNESCO maailmapärand Islandil Viited Kirjandus Aron Gurevitš "Viikingite retked". Tõlkinud Jüri Selirand. Valgus 1975 Mihhail Steblin-Kamenski "Islandi kultuur". Tõlkinud Arvo Alas. Eesti Raamat 1973 Gunnar Karlsson "The History of Iceland". University of Minnesota Press, Minneapolis. 2000 Preben Meulengracht Sørensen "Saga and Society. An Introduction to Old Norse Literature''". 1993 Välislingid Krister Kivi. Islandist: tänapäeva ragnarök Eesti Ekspress, 31. detsember 2008 Hendrik Vosman. EL lubab Islandile kiirelt ukse avada Postimees, 31. jaanuar 2009 Islandi uus valitsus püüab majanduskriisist jagu saada Postimees, 1. veebruar 2009 Riigid Euroopa maad