text: Aerosool on gaasi ja väikeste tahkete osakeste või vedeliku piiskade dispersne segu. Aerosoolid on olulised atmosfäärikeemia, nähtavuse, pilvede moodustumise, atmosfääri kiirguse ja elektri seisukohalt. Aerosooliks nimetatakse ka koos gaasiga rõhu all olevat täiteainet, mis täidab aerosooliballoone. Sellised aerosooltooted on deodorandid, putukamürgid, juukselakid, värvid jms. Väljenditega "aerosool" ja "aerosooliosake" viidatakse enamasti vedela või tahke aine osakestele, mille väljastamisel gaasi tekib dispersne segu. Dispersseks süsteemiks nimetatakse vähemalt kahest komponendist koosnevat süsteemi. Üks komponentidest on väikeste osakestena jaotatud teises. Ülekaalus olevat komponenti nimetatakse dispersioonikeskkonnaks ning vähemuses olevat komponenti dispersseks faasiks. Aerosoolide dispersioonikeskkonnaks on gaas ning dispersseks faasiks tahked osakesed või vedelikupiisad. Dispergeeritud faasi agregaatoleku järgi jagunevad aerosoolid uduks (vedel dispergeeritud faas) ja suitsuks (tahke dispergeeritud faas). Aerosoolide teke Jaotus tekkeviisi alusel Tekkeviisi alusel jagunevad aerosoolid primaarseteks ja sekundaarseteks. Aerosoolid kas emiteeritakse otse tekkeallikast valmiskujul või tekivad keskkonnas füüsikaliste ja keemiliste protsesside käigus. Primaarseteks on otse allikatest paiskuvad osakesed, nagu vulkaaniline tuhk, meresool, tuule-erosiooni tolm, kaevandamisel ja lõhkamistöödel tekkiv tolm, autotranspordi tolm. Sekundaarsed aerosoolide tekivad erinevate atmosfäärigaaside reageerimisel ja kondenseerumisel või jahtuva gaasi kondenseerumisel. Tekkimisel võivad osaleda nii looduslikud gaasid kui ka inimtegevuse poolt õhku paisatud lisandgaasid (SO2, NH3, NOx, joodi oksiidid, gaasilised orgaanilised ained). Nii tekivad näiteks pilvepiisad ja sudu. Jaotus tekke- ja emiteerumisallikate järgi Tekke- ja emiteerumisallikate järgi jagunevad aerosoolid looduslikeks ja inimtekkelisteks: Suurem osa õhu aerosoolidest pärineb looduslikest allikatest. Näiteks bioloogilistest allikatest lähtuv taimne materjal, nagu õietolm ja seemned ning lenduvad orgaanilised ühendid (VOC), väikesed elusorganismid, nagu bakterid ja viirused, biomassi põlemise tuhk ja gaasid, maapinnalt tuulte ja turbulentsi poolt õhku tõstetud pinnaseosakesed, vulkaaniline tuhk ja sulfaatsed gaasid, mereveest eralduvate mullide lõhkemisel lenduvad soolaosakesed. Inimtekkelisi aerosoole on kogu hulgast ligi 20%. Allikatena võib vaadelda sõiduteid, põllumaid, kütuste põletamist ning tööstusprotsesse. Õhku jõuavad osakesed tuulte tõttu, erosiooniga või kõrgetest korstnatest ja transpordivahenditest. Näiteks paiskuvad nii õhku pinnaseosakesed, CO (põlemisprotsessidest), SO2 (tööstusest), NOx (transpordist), lenduvad orgaanilised ühendid (VOC). Aerosooliosakeste suurus Õhu gaasiliste komponentide molekulide diameetrid jäävad alla 1 nm (10−9m). Aerosooliosakeste mõõtmed on enamasti suuremad, kuid väga varieeruvad, alates mõnest nanomeetrist (10−9m) kuni kümnete mikromeetriteni (10−6m). Suuruse järgi eristatakse PM10, PM2,5, PM1 osakesi. Need vastavad 10, 2,5 ja 1 mikromeetristele diameetritele. Täpsemalt näitab see jaotus aerodünaamilist diameetrit, mille puhul läbivad osakesed mõõtmisprotsessis 50% efektiivsusega vastava selektiivse sisendi. PM1 osakesi tekib tööstuses (sulfaadid, nitraadid, ammoonium, elementaarne ja orgaaniline süsinik), kütuste põletamisel, maakide sulatamisel, metallide tootmisel. PM2,5 osakeste hulka kuuluvad enamik mehaaniliste protsesside tagajärjel tekkivatest aerosoolidest, nagu erosiooni, tuule, purustamise puhul tekkiv tolm, tolm teedelt, tänavatelt, ehitusest, põllumajandusest, meresool, õietolm, taime eosed, lendtuhk kütuste põletamisest, vulkaaniline tuhk, tulekahjudest lenduvad osakesed. PM10 osakesi satub palju õhku kevaditi, kui talvise tänavate liivatamise ja naastrehvide kasutamise tõttu eraldub kulutatud asfaldilt suuremaid osakesi, mis liikluses lenduvad. Osakeste kasvamine atmosfääris Suuremad osakesed väljuvad atmosfäärist kiiremini ja pole keemiliselt nii aktiivsed, kui väikesed sekundaarsed osakesed. Viimaste suurus on atmosfääris ajas muutuv. Põhiline muundumisskeem on järgmine: Erinevad keemilised ja füüsikalised protsessid muudavad atmosfääri paisatud ained kergesti kondenseeruvaks. Molekulide piisava kontsentratsiooni saavutamisel ühinevad need tilkadeks või tahke aine osakesteks. Ühinemisprotsessi nimetatakse nukleatsiooniks ning selle käigus tekivadki sekundaarsed aerosoolid. Nukleatsiooni produktid kasvavad samade või teiste õhu lisandgaaside molekulide kondenseerumisel nende pinnale ja nende osakeste omavahelise liitumise ehk koagulatsiooni käigus. Sekundaarosakesed ei kasva läbimõõdult suuremaks kui üks mikromeeter, sest läbimõõdu suurenedes kasvuprotsessid aeglustuvad ja väljasadestumine kiireneb. Aerosoolide kadu Aerosooliosakesed ei saa atmosfääris igavesti püsida. Õhus viibimise aeg on mõnest päevast kuni mõne nädalani. Osakese eluiga oleneb asukohast ja osakese suurusest. Eemaldumisprotsesse mõjutavad gravitatsioon ja kondenseerumispinnad. Neelud Eraldumisteed ehk neelud jagunevad märgväljasadestumiseks, kus osaleb vesi, ja kuivväljasadestumiseks. Märgdepositsioon jaguneb omakorda lihtsalt väljapesemiseks (washout), kus osake ühineb olemasoleva pilvetilgaga, vihmaga väljapesemiseks (rainout), kus osake on kondensatsioonituum, ja väljapühkimiseks (sweepout), kus osake haaratakse kaasa saju käigus. Kuivdepositsioon jaguneb omakorda gravitatsiooniliseks ja turbulentseks väljasadestumiseks. Aerosoolide mõju Mõju keskkonnale Atmosfääriaerosooli osakestel on mitmeid olulisi rolle, näiteks põhjustavad atmosfääri hägususe, hajutavad ja neelavad päikesekiirgust, on pilvede ja udude tekkel kondensatsioonituumadeks, seovad kergeid ioone, vähendades oluliselt nende elektrilist liikuvust, muundades sellega laengu jaotust ruumis ja elektrivälja, omavad olulist rolli atmosfäärikeemias, mõjutavad kliimat. Mõju tervisele Aerosoolide mõju inimese tervisele on väga tugev. Peened aerosoolid võivad põhjustada südame- ja kopsuhaigusi, astmahooge ja mitmeid teisi terviserikkeid. Eriti ohtlikud on väga väikesed saasteosakesed, need läbivad membraane ning kanduvad vereringega organitesse laiali, kahjustades kogu organismi. Kuna aerosoolid sisaldavad erinevaid ohtlike saastegaaside komponente, on kahjulikke mõjusid veel. Näiteks soodustab hingamisteede haigusi SO2, mis on ohtlik ka taimedele, kuna lagundab kattekudesid ning pidurdab taime arengut. Ohtlik on ka gaasiliste NOx sisaldus, mis mõjutab hemoglobiini kaudu organismi vereringet. Aerosoolide toime on väga keeruline, kuna on raske eristada ühe aine mõju teise omast. Seega on tegemist olulise uurimisvaldkonnaga. Praeguseks on näiteks tõestatud kahjulik toime epidemioloogilistes ja ka diiselmootori ülipeenete heitgaasiosakeste lühiajalise eksponeerimise mõju uurivas eksperimendis. Londoni tüüpi sudu on näide aerosoolide kahjulikkusest. Algselt pärineb nimetus 1905. aastast, mil Londonis söega kütmise tagajärjel eraldus korstnatest palju suitsu (tahma) ja vääveldioksiidi. Tahmaaerosooli osakesed on kondenseerumistuumadeks õhuniiskuse ja udupiiskade jaoks. Tahmas leiduva raudsulfiidi reaktsiooni õhuhapnikuga kirjeldab järgmine valem: 4FeS2 + 11 O2 => 8 SO2 + 2Fe2O3 Tekkiv SO2 on vees hästi lahustuv ning kogub selle tõttu enda ümber kondenseeruvat vett. Tahmas sisaldub ka metallijääke, mille katalüüsi abil muudetakse SO2 edasi väävelhappeks. Tulemuseks on tervist kahjustav aerosool. Aerosoolide mõõtmine Aerosooli kontsentratsiooni väljendamiseks kasutatakse kas ruumalaühikus leiduvate osakeste arvu ehk arvkontsentratsiooni või ruumalaühikus leiduvate osakeste massi ehk masskontsentratsiooni. Need näitajad on omavahel seotud ning üksteiseks teisendatavad osakeste kuju ja tiheduse kaudu. Suuruse erinevustest tingitult on väikestel osakestel võrreldes jämedate osakestega masskontsentratsioon väiksem ja arvkontsentratsioon suurem. Aerosooli mõõtmisi tehakse tuginedes osakeste erinevale massile. Suurusjaotuse spektrites eristuvad selgelt eri suurustega osakeste kogumikud (moodid). Nukleatsioonimood (u 3–30 nm) – gaasiliste lisandite kondenseerumisel moodustuvad klastrid, mis kaovad kiirelt Browni liikumises akumuleerumise tõttu. Aitkeni mood (u 30–100 nm) – suuremad klastrid, mis on peamised kondensatsioonitsentrid pilvetilkade tekkimisel. Akumulatsioonimood (u 100–1 μm) – tekivad väiksemate osakeste ühinemisel (koagulatsioonil), põlemisel, aurude kondenseerumisel jms protsessides. Need osakesed kogunevad atmosfääris, kuna on liiga suured selleks, et difusiooni teel kiiresti edasi koaguleeruda ja liiga väikesed selleks, et raskusjõu mõjul välja sadestuda. Väljuvad atmosfäärist väljapesemisel sademetega. Mehaanilise tekkega osakeste mood (u. 1–10 μm, mõnikord kuni 100 μm) – osakesed, nagu tolm, lendtuhk, meresool, taimeeosed, mida tekib massi järgi palju, kuid mis sadestuvad gravitatsiooni tõttu kiiresti välja. Proovivõtmismeetodid Proovikogumise variantideks on isokineetiline proovivõtt, kus õhku imetakse läbi avause mõõteaparaati ja mõõtmised on seotud osakeste liikumisinertsiga, ning filtreerimine, kus osakesed kogutakse filtrile sellest õhku läbi imedes ja mõõtmised on seotud filterpaberi omaduste muutumisega. Kontsentratsiooni määramine Nefelomeeter – põhineb osakeste omadusel oma diameetrist olenevalt valgust hajutada. Selle abil mõõdetakse atmosfääri läbipaistvust. Etalomeeter – põhineb osakeste peegeldusomadustel. Määratakse filtrilt peegelduva valgushulga muutumist. Beetanõrgenemine – põhineb osakeste omadusel neelata beetakiirgust. Mõõdetakse beetakiirguse nõrgenemist filtri läbimisel. Resoneeriv mikrotasakaal – põhineb võnkuva elemendi resonantssageduse muutumisel elemendile sadestuvate aerosooliosakeste tõttu. Proovikogujad – lehtrid, millesse teatud perioodi vältel sadestunud osakeste mass mõõdetakse. Lumikatte proovid – aerosooliosakesed on olnud lume tekkimisel kondensatsioonitsentriteks ning lumeproovis mõõdetakse sisalduvate aerosooliosakeste mass. Suurusjaotuse ehk spektri määramine Impaktor – õhuvool sunnitakse kiirelt suunda muutma ning olenevalt suurusest sadestuvad välja suuremad osakesed. Difusioonipatarei – õhk juhitakse läbi toru. Seintele difundeerumise kiiruse määrab inerts. Suuremad osakesed sadestuvad lühema vahemaa läbimise jooksul, tekib suurusjaotus. Elektrilise liikuvuse analüsaator – põhineb laetud osakeste triivimisel õhus elektrostaatilise välja toimel. Kuna liikumise suuna muutus kondensaatori katete vahel on määratud osakese laengu ja massiga, saab võrdsete laengute puhul määrata osakeste massid. Elektriline aerosooli spektromeeter – põhineb aerosooliosakeste sadestumisel kondensaatori katetele toimuval katetelaengu muutusel. Optiline osakeste loendur – mõõdetakse laserkiire hajumist keskkonnas. Kondensatsiooniosakeste loendur – mõõdetakse osakeste esinemist kondensatsioonitsentritena üleküllastunud vee- või alkoholiaurus. Vaata ka Aerosoolvärvimine Viited Kolloidkeemia


source: CulturaX

text: 🏅▷ Tänane pakkumine App Store'is: Infinity Blade III, ReliCam, SimCity 4 Deluxe Edition ja palju muud! Tänane pakkumine App Store'is: Infinity Blade III, ReliCam, SimCity 4 Deluxe Edition ja palju muud! See lõpeb juunis meie traditsiooniliste valikutega tegeleb App Store'is! Kvaliteetse graafika sünonüümiks oleva App Store'i eduka triloogia viimane osa, Lõpmatuse tera III arendanud Epic Games pakutakse piiratud ajaks ja taaskord meie tänane põhisündmus! Selles värsis ühendavad Siris ja Isa jõud kuningas Raidriariga meeleheitlikul katsel hävitada salatöötajad ja nende väed surematust rinnast. Kui ainult me suudaksime selle kokku võtta: jõhkrad lahingud mõõkade, armastuse, reetmisega, lunastage kõik ühes matšis! Infinity Blade III on vaade erakordsele kvaliteedile, kümneid mõõku, kilpe, raudrüü ja võlurõngaid, mis tagavad teile tundide viisi lõbu iGadget! Nagu teised frantsiisimängud, on see mäng natuke korduv, kuid siiski hea. Mängukeskus ja iCloudi tugi (mis võimaldab teil sünkroonida seadmete vahelist arengut) on mängu osa. Juhtseadised on põhimõtteliselt samad (ekraanil liikumised). Liides on uute seiklejate jaoks pisut segane, kuid poolteist tundi mängude mängimine ei muuda seda lihtsaks ja lihtsaks. Kas te ei tea, kas see on väärt allalaadimist? Vaadake allolevat videot ja tehke oma järeldused: Kasutage seda pakkumist ära ja ostke kohe! Allpool on lisatud rohkem rakendusi / mänge Soodustus 39 dollarit: Rohkem kontrolli oma fotode üle. Mereväe lahing. Efektid teie fotodele. Ülesanne / sündmus. Mäng macOS-i jaoks Klassikaline mäng Maci versioonis. Tags:App, Blade, Deluxe, Edition, III, Infinity, muud, pakkumine, palju, ReliCam, SimCity, Store39is, Tänane


source: wikipedia

text: Bucheon (ka Puch'ŏn, 부천, 富川) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis. Viited Lõuna-Korea linnad Gyeonggi provints


source: fineweb

text: Naine viidi lähedalasuvasse haiglasse kontrolli, vahendas ABC Action News. Hiljem selgitati välja, et kõnealuse poti prill-laud oli kaetud tugeva liimiga. Elktoni politseijaoskonna pealik rõhutas, et vetsupoti superliimiga määrimine on kriminaalne ja tegijat võib oodata süüdistus vägivallas. Politsei uurib juhtumit ning praegu pole selge, kas tegemist tahtliku liimimise või õnnetusega. Sarnane intsident leidis aset ka märtsi lõpus, kui Walmarti tualetis kleepus poti külge mees - tema sattus aprillinalja ohvriks.


text: Kunst (vanakreeka keeles technē, ladina keeles ars, prantsuse ja inglise keeltes art) on üldisemas tähenduses meisterlik oskus või osavus mistahes loomingulisel tegevusalal. Kunsti kui kaunite kunstide põhilisteks kunstiliikideks on tänapäeval visuaalkunst, kirjandus ja etenduskunstid. Kunstilise tegevuse tulemus on kunstiteos. Kuigi eestikeelne sõna "kunst" pärineb ajaloolistel ja kultuurilistel põhjustel saksa keelest, kasutatakse eesti keeles vahel ka läänemeresoome keeltest laenatud sõna "taie". Kunsti mõiste Kunst on tekkinud koos inimühiskonnaga juba kiviajal. Kuna kunsti kaudu on inimene õppinud tundma elu ja iseennast, väljendama oma tõekspidamisi, elamusi ja suhtumist maailma, on eri ajastute või eri ühiskondade kunstis erinevusi. Kunsti üheks oluliseks tunnuseks on tema interaktiivsus – kunst on midagi sellist, mida inimene on teinud vaatamiseks, kuulamiseks, jälgimiseks. Kunst asetseb tähendusruumis, mida piiritleb raam (algus ja lõpp, kulissid vms). Tihti tajutakse kunstina selliseid artefakte, millel puudub praktiline otstarve. Tartu-Moskva koolkonna kultuurisemiootika käsitab kunsti sekundaarse modelleeriva süsteemina, mis kasutab primaarse modelleeriva süsteemi (keele, kõne, kujundi jne) vahendeid spetsiifilisel ja tähendusrikkal viisil. Seetõttu on kunstile iseäranis iseloomulik stiilide ja stiilivõtete, žanrite ja kujutluslaadide eristamine ja järgimine. Mõiste ajalugu Kant Immanuel Kant räägib kunstist "Otsustusvõime kriitikas". "Kunsti eristatakse loodusest nagu tegemist [Tun] (facere) tegutsemisest [Handeln] või toimimisest [Wirken] üldse (agere), ja esimeste saadust (Produkt) või tagajärge [Folge] kui tehtut [Werk] (opus) viimaste saadusest kui tulemust [Wirkung] (effectus)." "Õigupoolest tuleks kunstiks nimetada üksnes tekitamist [Hervorbringung] vabaduse läbi, s.o meelevalla [Willkür] läbi, mis seab oma tegudele (Handlungen) aluseks mõistuse." "Kunsti kui inimese osavust eristatakse ka teadusest (oskamist teadmisest), kui praktilist võimet [Vermögen] teoreetilisest, kui tehnikat teooriast." Kunsti eristatakse ka käsitööst. Esimene on vaba kunst, teist võib nimetada ka palgakunstiks. "Esimesele vaadatakse nii, nagu ta saaks otstarbekohaselt välja kukkuda (õnnestuda) üksnes mänguna, s.o tegevusena, mis on omaette (für sich selbst) meeldiv." "Et aga kõigis vabades kunstides on ometigi nõutav midagi sundivat [Zwangsmäßiges], või nagu öeldakse, mingi mehhanism, ilma milleta vaimul, mis peab kunstis vaba olema ning ainuüksi mis teost [Werk] elustab, ei oleks mingit keha ning ta sureks täiesti janu kätte, seda pole ebasoovitav meelde tuletada." "Kui kunst mingi võimaliku eseme tunnetusele vastavalt sooritab ainult selle eseme tegelikuks tegemiseks nõutavaid toiminguid [Handlungen], siis on ta mehaaniline kunst; kui tal aga on vahetuks kavatsuseks lõbutunne [Gefühl der Lust], siis nimetatakse teda esteetiliseks kunstiks. Esimene on ta juhul, kui tema eesmärk on, et lõbu saadaks ettekujutusi [Vorstellungen] kui pelki aistinguid, teine juhul, kui [tema eesmärk on, et lõbu saadaks kujutlusi] kui tunnetusliike." "Meeldivad kunstid on need, mille eesmärgiks seatakse üksnes nauding" (näiteks lauamuusika). "Kaunis kunst seevastu on ettekujutusviis, mis on omaette (für sich selbst) otstarbekohane ning – olgugi ilma eesmärgita – edendab [befördert] ometigi meelejõudude [Gemütskräfte] kultuuri seltsivaks teatamiseks [geselligen Mitteilung]." Kaunis kunst on kunst, niivõrd kui ta paistab ühtlasi olevat loodus. "Kauni kunsti saaduse puhul peab saama teadlikuks sellest, et see on kunst, mitte loodus; aga siiski peab otstarbekohasus selle saaduse kujul paistma igasugusest meelevaldsete reeglite sunnist nii vaba, just nagu see oleks pelga looduse saadus." "Loodus oli kaunis, kui ta nägi ühtlasi välja kunstina; ja kunsti saab kauniks nimetada ainult juhul, kui me oleme teadlikud sellest, et ta on kunst, ja ta näeb meile siiski välja loodusena." Kaunis kunst meeldib "pelgas otsustusetegemises" [Beurteilung], mitte meelteaistingus ega mõiste läbi. Otstarbekohasus kauni kunsti saaduses on "kavatsuslik", ei tohi aga "kavatsuslikuna paista", s.t "kaunile kunstile peab vaatama kui loodusele, kuigi sellest ollakse teadlik kui kunstist". "Loodusena" näib kunstisaadus seeläbi, "et kohatakse küll kogu täpipealsust kooskõlalisuses [Übereinkunft] reeglitega, ainuüksi mille järgi saadus saab saada selleks, mis ta peab olema; kuid ilma pedantsuseta, ilma et paistaks läbi kooliline vorm, s.o ilma et oleks näha jälge sellest, et reegel on kunstnikul silme ees olnud ja tema meelejõudusid kammitsenud." Kaunis kunst ei ole õpitav, ei rajane mõistelistel reeglitel, on kunstile reeglit andva geeniuse saadus. Siiski sisaldab ta ka midagi "koolikohast" [Schulgerechtes], mida saab reeglite järgi taibata ja järgida. Kunst kirjeldab objekte – ka inetuid ja vastumeelseid – kaunitena; üksnes vastiku peab ta välistama; ja nõnda on raidkunst, mille saadused looduse omadega kergesti segi aetakse, inetute esemete vahetu ettekujutuse välistanud. Looduse ilu on "kaunis asi"; kunsti ilu on "kaunis ettekujutus asjast". Kunsti funktsioonid Mõisteajalugu Kant "Otsustusvõime kriitikas" ütleb Immanuel Kant, et kui kauneid kunste "ei seostata moraaliideedega, ainuüksi mis toovad kaasa [bei sich führen] iseseisva heameeletunde [Wohlgefallen]", siis on nad "suunatud [angelegt] ainult naudingule, mis ei jäta ideesse alles midagi, mis teeb vaimu nüriks, eseme tasapisi vastikuks ja meele (...) enesega rahulolematuks ning tujukaks". Kunst ei tee inimest kõlbeliselt paremaks, kuid ometi kombeliseks; ta võidab meeltekalduvuse türannialt väga palju kätte ning valmistab nõnda inimest ette mõistuse ülemvõimuks. Kunsti väärtus Paljud ütlevad, et kunsti väärtus seisneb selles, et ta pakub naudingut. Mõned filosoofid on arvanud, et kunsti väärtus on paratamatult seotud nauditavuse või meeldivusega, sest "kunstiteos on hea" tähendab sedasama mida see, et ta on nauditav. Tuntuim neist on David Hume, kes essees "Of the Standard of Taste" väidab, et kunsti juures on tähtis nauding, ja see tuleneb meie tunnetest, mitte teose loomusest. "Otsustused" hea ja halva kohta kunstis ei ole otsustused, sest tunne osutav ainult iseendale ja on alati reaalne, kui inimene seda teadvustab. Tõelist ilu või inetust otsida on sama viljatu kui otsida tõelist magusat ja kibedat. Esteetilised eelistused on vaatleja maitse väljendus, mitte väited objekti kohta, ja Hume'i arvates kinnitab seda arvamuste paljusus kunsti kohta. Hume möönab, et mõned tunded kunsti kohta on nii laialt levinud, et neid ei saa arvestamata jätta ning lahknevaid arvamusi võib pidada absurdseks ja naeruväärseks. Nii et maitse standard on ikkagi olemas. Standard tuleneb inimloomusest. Ühise loomuse tõttu meeldivad ja ei meeldi inimestele laias laastus samad asjad. On küll erandlikke reaktsioone, aga ainult need asjad, mis on tõepoolest esteetiliselt nauditavad pälvivad pikaajalist heakskiitu. Ent Hume'i kiuste ei saa ühise vaimu mustritelt üle minna maitse standardi juurde. See, et paljud inimesed mingit uskumust või tunnet jagavad, ei tähenda veel, et keegi oleks ratsionaalselt kohustatud seda pooldama. Kui kellelgi on äärmuslik maitse, siis juhul kui esteetikas taandub kõik tundele, ei ole head põhjendit, miks seda nimetada absurdseks ja naeruväärseks. Kui me tahame öelda, et mingid vaated kunsti kohta on ekslikud, siis ei saa apelleerida tunnetele, vaid ainult kunstile endale. Oletame, et on tõsi, et inimesed nimetavad kunstiteoseid heaks või halvaks vastavalt tundele, mida need tekitavad. Siis see tunne ei pea olema nauding. Hume ja enamik tema kaasaegseid arvas, et ainult nauding seletab kunsti ligitõmbavust. Sellepärast leiab ta essees "Of Tragedy", et on kummaline, miks inimesi tõmbavad ligi teoseid, mis kirjeldavad sündmusi, mis neid muidu kohutaksid. Halvad tunded transformeeritakse naudinguks. Aga võib-olla mõnedele inimetle meeldibki ebameeldiv tunne. Siis on Hume'il õigus, et asi on tundes, kuid ta eksib selles, et see tunne on nauding. Järelikult ei ole kunsti ja naudingu vahel paratamatut seost. See, et kunstiteos on väärtuslik tunnete pärast, mida see tekitab, ei tähenda, et ta on väärtuslik naudingu pärast. Me võime öelda, et teos on haarav, isegi kui haaravus tuleb vastikusest, mida ta tekitab. Siiski on mõttekas väita, et kunst on väärtuslik peamiselt naudingu pärast, mida see pakub. Maalide, skulptuuride ja hoonete puhul ei ole nii loomulik öelda, et neid nauditakse. Nii et tuleb selgitada, mida nende nautimine tähendab. Suurem raskus on aga selles, et nauditakse igasuguseid asju. Jääb küsimus, mis on kunstiteose juures nauditav, ja vastus peaks ütlema, mis on teoses väärtuslikku. Sageli eeldatakse Hume'i kombel, teos ongi nauditav sellepärast, et me naudime seda. Naudingut kiputakse segi ajama õnnega ja seda kiputakse pidama kannatuse vastandina. Need arusaamad on utilitarismi rajajatelt Jeremy Benthamilt ja John Stuart Millilt nende õpetuse suure mõju tõttu kandunud tänapäeva kultuuri. Kas nauding võiks tähendada meelelahutuslikku väärtust. Siis kunsti väärtus seisneks meelelahutuses. Robin Collingwood uurib seda teesi raamatus "The Principles of Art". Ta räägib selles seoses kunstist kui lõbustusest ja püüab näidata, et see ei ole päris kunst. Mõne inimese jaoks on kunst tõesti meelelahutus. Kunst küll lahutab meelt, kuid see pole peamine. Kas me tõesti saame kunstist naudingut? Me küll ütleme, et me naudime kõrget kunsti, aga kui vaadata meie valikuid, siis pole ilmne, et enamik meist naudib kunsti. Kui me soovime naudingut, siis me loeme pigem John Grishamit kui William Faulknerit, kuigi kunstiks nimetatakse pigem viimase teoseid, romantilist komöödiat eelistame väärtfilmile ja televiisorist vaatame pigem seebiooperit kui William Shakespeare'i näidendit. See ei tähenda, et me peaksime neid teisi asju kunstiliselt vähem väärtuslikuks. See toetab Collingwoodi väidet, et kuna esteetilist väärtust seletatakse naudinguga, ei oska inimesed ausalt öelda, kui palju naudingut nad kõrgest kunstist saavad. Meelelahutuse vormid on arenenud. Shakespeare'i teatri naljad tunduvad viletsamad võrreldes "Fawlty Towersiga". See pigem kinnitab, et suured kunstiteosed ei anna suurt naudingut. Ja isegi kui nõustuda, et kunst kindlasti lõbustab, siis see veel ei anna erilist põhjendit kunsti väärtustada. On palju muid, odavamaid ja vähenõudlikumaid lõbustuseviise, näiteks kaardimäng, piknik, ristsõnad, arvutimängud. Kui kunsti väärtus seisneb ainult naudingus, siis kunsti pretensioonil väärtusele on vähe alust. Kui oletada, et inimesed ikkagi naudivad kunsti, siis on veel üks raskus. Kui kunstiteose väärtus seisneb sellest saadavas naudingus, kuidas me siis eristame erineva kvaliteediga teoseid? Mõned vastavad, et ei tulekski eristada, vaid peaksime aktsepteerima, et eri inimesed naudivad eri asju. See võrdsusele apelleerimine on pannud kriitikuid ja õpetajaid loobuma mitte ainult madala ja kõrge kunsti eristusest, vaid üldse kaanoni mõistest. Enamik inimesi siiski eristab suuri ja väikesi kunstnikke ning nende suuremaid ja vähem suuri teoseid. Kunstnikud ja publik eristavad ka kerget ja tõsist kunsti. Ka kerge kunsti autorid võivad olla väga andekad ja nende teosed väärtuslikud, kuid neil pole niisugust sügavust ja tähendust kui tõsise kunsti teostel. Kuidas saab niisuguseid eristusi teha naudingu alusel? Üks võimalik vastus on eristada kõrgemaid ja madalamaid naudinguid ning ning väita, et suurte kunstnike suured teosed pakuvad kõrgemat liiki naudingut kui kergemad või väiksemad teosed, mis siiski võib-olla nõuavad suuri oskusi ja annet. Kas seda erinevust saab veenvalt näidata? John Stuart Mill püüab seda teha essees "Utilitarianism". Milli järgi on ainult kaks võimalust: kas öelda, et kõrgemad naudingud võimaldavad rohkem naudingut, või öelda, et kõrgemal naudingul on teistsugune kvaliteet. Esimene alternatiiv ei tööta, sest ta teeb kunsti väärtuse rangelt ühismõõduliseks teiste naudingute väärtusega. Sel juhul saaks kunstiteose täielikult asendada suurema hulga asjadega, mis pakuvad madalamat naudingut. Sel juhul ei ole kunstil üldse mingit eriomast väärtust. Mill apelleerib eri naudingute kvaliteedile. Milli järgi on kahest naudingust soovimisväärsem see, millele kõik või peaaegu kõik, kes on mõlemat pädevalt kogenud, annavad otsustava eelistuse sõltumata moraalsest kohusest seda eelistada. Siis me oleme õigustatud omistama eelistatavale naudingule kõrgema kvaliteedi. Milli järgi see naudingu kõrgem kvaliteet enam kui korvab igasuguse kvantiteedi vähenemise ning tasakaalustab hulga kannatust ja rahulolematust. Parem olla rahulolematu inimene kui rahulolev siga, parem olla rahulolematu Sokrates kui rahulolev lollpea. Ja kui siga või lollpea pole nõus, siis ainult sellepärast, et nad teavad asja ainult oma külje pealt. Kas Milli idee abil saab seletada kerge ja tõsise kunsti erinevust? Paistab, et mitte. Maitsed on erinevad, ja tema testi abil ei saa kohut mõista eri laadi kunsti üle. Kui keegi on näinud nii Richard Wagneri "Nibelungide sõrmust" kui ka seebiooperit "Dallas", ja eelistab esimest, kust me siis teame, et ta on pädev kohtunik? Võib-olla talle lihtsalt meeldib ooper rohkem. Keegi teine, kes on mõlemat näinud, eelistab võib-olla seebiooperit, sest talle meeldib seebiooper rohkem. Siis tuleb vaadata, kummal eelistusel on enamus. Isegi kui oletada, et enamik neist, kes on mõlemat näinud, eelistab ooperit, ei saa me ikka järeldada, et Wagneri teosed pakuvad kõrgema kvaliteediga naudingut kui "Dallas". Võib-olla lihtsalt ooperi maitse on enamuses. Ja kui enamik eelistab seebiooperit, siis võib-olla seebiooperi maitse on enamuses. Me ei saa järeldada, et tavaline hinnang, mis asetab ooperi seebiooperist kõrgemale, on ekslik. See et inimesed tõesti naudivad seebiooperit, ei tee dialooge ja süžeed paremaks. Võidakse öelda, et Milli testi tõlgendamine maitse kaudu ignoreerib tema ideed, et kõrgemate naudingute puhul on mängus kõrgemad võimed, sellepärast ongi need naudingud kõrgemad. Kunsti puhul tähendab see, et tõsine kunst paneb tööle vaimu aspektid, mida kergem kunst ei kõneta ega püüagi kõnetada. Tundub, et see on üldiselt tõsi: suur kunst kipub nõudma suurt tähelepanu ja keskendumist, kerge kunst nõuab vähem. Aga pole selge, kuidas see mõjutab kummagi suhtelist väärtust naudingu seisukohast. Võib nõustuda, et inimesel on võimalik nautida asju, mida sea võimed ei võimalda nautida, aga see ei anna alust arvata, et kõrgema võime rakendamine toob teistsugust naudingut, mida võib pidada kõrgemaks. Võib küll defineerida kõrgemad naudingud kui need, mis kaasavad kõrgemaid võimeid, aga see ei näita, mille poolest need on tähtsamad. Milli järgi on nauding psühholoogiline elamus, mida mitmesugused asjad võivad tekitada vastandina kannatusele. Et on mitmesuguseid kannatusi, ühed intensiivsemad kui teised, siis tundub usutav, et naudinguid saab eristada intensiivsuse järgi. Aristoteleselt aga pärineb arusaam, et nauding ei ole elamus, vaid kaasub elamusega. Nauding, mida me tegevusest saame, ei ole mitte tegevuse järelmõju, vaid viis, kuidas me tegevusest hõivatud oleme. Mängu mängimine naudingu pärast erineb mängimisest raha pärast või sunni tõttu või sellepärast, et pole kedagi teist, kes mängiks – see on mängimine mängu enda pärast. Kui nauding kunstist on viis, kuidas me kunstnikena või vaatajatena kunstiga tegeleme, siis kunsti väärtus on kunstis eneses, mitte naudingutunnetes, mida see võib tekitada. Kas kunstile annab erilise väärtuse mõni selle seesmine omadus, ja kui, mis see võiks olla? Üks vastus on "ilu". Mõned filosoofid on arvanud, et kunsti teeb eriliseks esteetiline nauding. Roman Ingardeni järgi on esteetilisel naudingul eriline iseloom ning ta on teistsugune kui nauding heast söögist, värskest õhust või hest suplusest. Mis see võiks olla? Üks vastus on: nauding, mis kaasneb iluga. Tundub vastuoluline nimetada midagi ilusaks ja eitada, et me naudime seda. Ilusak nimetamine on kiitmine ja inetuks nimetamine on laitmine. Näiteks värvisõnu saab kasutada, ilma et see eeldaks isiklikku hinnangut. Võidakse küll eelistada üht värvust teisele, aga sõnast see iseenesest välja ei tule. Mis seos on kirjeldaval sõnal, näiteks "punane", ja hindaval sõnal "ilus", kui öeldakse näiteks "ilus punane õun"? Ühe teooria järgi on seos puhtsubjektiivne, sõna "ilus" ütleb midagi ainult ütleja kohta, ilu on vaataja silmades. Seda leiab ka David Humme. Thomas Reid väidab vastu: kui "see on ilus punane õun" tähendab "ma armastan/väärtustan/eelistan seda punast õuna", siis miks ma ei ütlegi nii? Miks ma siis annan oma arvamusele eksitavalt objektiivse kuju? Teine vastuväide on see: kui ilu on puhtsubjektiivne, miks siis selle üle vaieldakse? Kui jutt on näiteks avokaado maitsest, siis ei saa vaielda, sest pole põhjendeid. Ilu üle vaieldakse küll, ja tahes-tahtmata tuleb vaielda, kui ostetakse kunsti või ollakse lille- või moevõistluste žüriis. Ilusubjektivistid peavad oma teooriale lisama vähemalt veateooria: seletama, miks ilust räägitakse objektivistlikult ja miks ilu üle vaieldakse ja miks peetakse võistlusi, millel ei saa olla mõistuspärast tulemust. Kangekaelne subjektivist võib ju vastused pakkuda, aga parem oleks, kui neid küsimusi poleks. See annab objektivistlikule iluteooriale loomuliku eelise.Ent ka objektivismil on raskusi. Esiteks, inimesed on iluotsustustes lahkarvamustel. Ja lahkarvamustel ei ole ainult indiviidid, vaid ka ajastud ja kultuurid. Iluideaalid on kultuuriti erinevad ning need muutuvad. Kui ilu ja inetus oleks objektide reaalsed omadused, mida me avastame nagu keemilisi omadusi, siis see nii ei oleks. Teiseks, ilu tõmbab ligi ja inetus peletab. Nii et ilu või inetuse üle otsustamisel on oluline osa inimeste reaktsioonil. Aga kuidas saab objektiivne omadus iseenesest meile kindlasti mõjuda? Kui omadus on puhtalt objektis, siis saab sellesse omadusse suhtuda vaimustusega või ükskõikselt. Sellele võib vastata nii, et ilu järeldatakse fundamentaalsematest kirjeldatavatest omadustest samamoodi nagu süüdiolek ja süütus. Neid omadusi ei saa tunnistajad näha, vaid need tuleb tunnistajate tähelepanekutest järeldada. Võidakse väita, et ka ilu järeldatakse otsesemat vaadeldavatest omadustest. Aga siin on see häda, et süü ja süütuse puhul annab õigus printsiibid või seadused, mille järgi neid järeldada, aga ilu puhul ei tundu neid olevat. Tundub, et subjektivistliku ja objektivistliku iluteooria vahel on viik. Ilu omistamist saab ühevõrra hästi tõlgendada mõistuspärase otsustusena ja isikliku tunde väljendusena. Selle probleemiga tegeles Immanuel Kant "Otsustusjõu kriitikas". Naudinguelamus ei saa olla mõistuspärane või ebamõistuspärane, sest see on meeleline. Aga esteetiline nauding ületab individuaalse eelistuse selles mõttes, et me võime oodata, et ka teised kogevad seda. Mitte et kõik seda jagaksid, aga seda on kohane teistele soovitada. Ilusa hindamine on ka vaimuakt, ja sellepärast on õige rääkida esteetilisest otsustusest. "Otsustusjõu kriitikas" püütakse selle erilisust õigesti seletada. Kant paigutab esteetilise otsustuse loogiliselt paratamatu ja puhtsubjektiivse vahele. Kuigi "see on ilus" näeb välja nagu otsustus selle üle, kuidas asjad on, ei saa see otsustus mitte olla subjektiivne, sest see tekib heakskiidutundest (§1). Kuid ilukogemus ei ole puhtsubjektiivne, sest meile ei tundu, et ilu omistamine peegeldab tunnet meie sees. Nagu fakti- ja paratamatusotsustuse puhulgi, ei saa ilu omistaja leida oma rõõmule aluseks isiklikke tingimusi, milles osaleb ainult tema subjektiivne mina, sellepärast ta peab uskuma, et tal on alust nõuda kõigilt sarnast rõõmu. Sellepärast ta räägib ilust nii, nagu see oleks objekti omadus ja otsustus oleks loogiline, kuigi otsustus on ainult esteetiline ja käib ainult selle kohta, kuidas objekt end subjektile kujutab. (§6) Ilu tuleb hinnata küll subjektiivselt, aga kui me näeme ilusaid asju, siis me teadvustame, et nauding, mida me nendest saame, ei tulene millestki meile eriomasest, isiklikust seisundist, milles osaleb ainult meie subjektiivne mina. Ilu on subjektiivne, aga mitte puhtisiklik, nagu sellise eelistuse väljendamine, kui jutt on millestki, mis meile eriti meeldib, näiteks isiklike assotsiatsioonidega meloodia või lemmikroog, Kanti näites Kanaaride vein; selle puhul pole alust oodata, et teised jagaksid seda eelistust. Kui me kuulutame asja ilusaks, siis me arvame, et meil on alus oodata kõigilt niisugust rõõmu. Nii et esteetiline otsustus jääb üldiselt paratamatu ja puhtisikliku vahele. Samuti jääb rõõm ilusast pelgalt meeldiva ja tõestatavalt hea või kasuliku vahele. Esteetiline otsustus on huvitult vaba, objektil on eesmärgita eesmärgipärasus (§10). Tal ei ole konkreetset eesmärki, mis teeb ta mulle kasulikuks. Esteetilist otsustust tuleb eristada faktiotsustusest, sest ta on subjektiivne, puhtsubjektiivsest otsustusest, sest ta nõuab teiste nõusolekut, praktilisel mõistlikkusel põhinevast otsustusest, sest ilusal ei ole praktilist eesmärki, ja pealiskaudselt ligitõmbavast, sest ilus on eesmärgipärane. Mis laadi otsustus see siis on? Kant ütleb, et see otsustus tuleb kujutlusjõu vabast mängust. See kujutlusjõud on kuidagi ohjeldatud. Mitte tõe ega faktidega, sest need määravad meie otsustusi ja sellega õõnestavad nende vabadust. Kuigi kujutlusvõime peab olema vaba, peab ta ka käskima üldist nõusolekut, samamoodi nagu teadmise või kasulikkuse väide. Selle seletamiseks postuleerib ta ühismeele, millele maitseotsustuste tegemisel apelleeritakse (§§22, 40). Esteetilised otsustused ei käi asjade klasside kohta, vaid üksikute objektide kohta. Kui ma kuulutan midagi ilusaks, siis ma ei paiguta seda üldisesse ilusate asjade kategooriasse, vaid keskendun sellele objektile. Rõõm ilusast käib ühe objekti kohta. Kunstiliigid Kunsti suuri harusid nimetatakse kunstiliikideks. Vahel kunstiliigid põimuvad ja liituvad, näiteks teatrikunstis on näitekunst ühinenud kirjandusega ja lavakujunduse kaudu maalikunstiga, ooperietendusse kuulub lisaks veel muusika ja tants. Arhitektuur Disain Filmikunst Kirjandus Kujutav kunst Moekunst Muusika Performance Tantsukunst Tarbekunst Teater Tekstiilikunst Mõiste ajalugu Kant Ilu on esteetiliste ideede "väljendus". Kaunid kunstid on jaotatavad selle väljenduse liigi järgi: väljendus leiab aset sõnades, liigutustes või toonides. "Seega on vaid kolm liiki kujutavaid kunste: kõnelev kunst, kujutav kunst ja aistingute (kui väliste meeltemuljete) mängu kunst." "Seda jaotust saaks korraldada ka dihhotoomiliselt, nii et kaunis kunst jaotataks mõtete või kaemuste väljenduse kunstiks, ja esimene omakorda ainult nende vormi või nende mateeria (aistingu) järgi. Ainult et siis ta [jaotus] näeks välja liiga abstraktne ja tavamõistetele mitte nii vastav." Kõnelevad kunstid on kõnekunst ja luulekunst (Dichtkunst). "Kõnekunst on kunst tegelda aru tegevusega [Geschäft] kui kujutlusvõime vaba mänguga; luulekunst on [kunst] sooritada kujutlusvõime vaba mängu aru tegevusena." "Kõnekunstnik kuulutab niisiis tegevust ja sooritab seda nii, just nagu see oleks vaid mäng ideedega kuulajate meele lahutamiseks. Luulekunstnik kuulutab vaid meeltlahutavat mängu ideedega, ja aru jaoks tuleb ometi nii palju välja, nagu tema kavatsuseks oleks olnud tegelda ainult aru tegevusega." "Kujutavad kunstid ehk kunstid, mis väljendavad ideid meeltekaemuses (mitte pelga kujutlusvõime ettekujutuste läbi, mida sõnadega ärgitatakse) on kas meeltetõe või meeltepaistvuse kunstid. Esimest nimetatakse plastikaks, teist maalikunstiks. Mõlemad teevad kujud ruumis ideede väljenduseks; esimene teeb kujud tuntavaks kahele meelele, nägemisele ja kompimisele." "Esteetiline idee (arhetüüp, algkuju) on mõlemale kujutlusvõimes aluseks; kuju aga, mis moodustab esteetilise idee väljenduse (ektüüp, järelkuju), antakse kas oma kehalistes mõõtmetes (nagu ese ise eksisteerib) või viisi järgi, kuidas need silmas peegelduvad (oma näivuses [Apparenz] pinnal)". Plastika alla kuuluvad raidkunst ja ehituskunst. Maalikunst, "mis kujutab meeltepaistvust kunstiliselt [künstlich] ideedega seotuna", jaguneb looduse kauni kirjeldamise kunstiks ja looduse saaduste kauni kokkupanemise kunstiks (maalikunst ja iluaiandus). "Aistingute kauni mängu" kunst puudutab "aistingu juurde kuuluva meeleaistihäälestuse (-pinge) eri astmete proportsiooni, s.o meeleaisti tooni". Ta jaguneb kuulmis- ja nägemisaistingute kunstiliseks mänguks (muusika ja värvikunst). Võib-olla on mõlemad aistinguliigid "vormiotsustuste tegemise tulemus paljude aistingute mängus" (võnkumiste proportsioon, mis on aluseks helidele ja värvidele). Vaata ka Eesti kunstnike loend kunstiajalugu kunstialaste mõistete loend kunstnike loend skulptorite loend vabad kunstid abstraktne kunst artokraatia meistriteos DeviantART Kirjandus Gordon Graham. Philosophy of the Arts: An Introduction to Aesthetics, 3. trükk, Routledge 2005. Välislingid Art – Otsi Kunst Kunstiteadus


text: FOTOD | Politsei tabas Viljandimaal sarisissemurdmistes kahtlustatavad mehed | Õhtuleht FOTOD | Politsei tabas Viljandimaal sarisissemurdmistes kahtlustatavad mehed (1) Toimetas Triinu Laan, 26. märts 2020, 15:15 "Politsei asus piirkonnast kahtlusaluseid otsima ning märkas peagi Sürgavere külas Toyotat, mille juht korrakaitsjaid nähes esiti põgeneda püüdis ning siis politseisõidukile külge sõitis. Kokkupõrkest paiskus Toyota vastu puud ning politseinikel õnnestus sõidukijuht kinni pidada. Autos olnud kaks teist meest põgenesid edasi metsa," kirjeldas politseijuht. "Sissemurdmiste sagenedes töötasid kriminaalpolitseinikud ööl ja päeval aktiivselt seniajani, et kahtlusalused tabada. Olgugi, et praegusel ajal on politseinikel lisaülesandeid, jätkub samal ajal politsei tavapärane töö ning kurjategijatele me tegutsemiseks rahu ei anna," kinnitas Sass. Lõuna Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokuröri Marja-Liina Talimaa sõnul on vargustes kahtlustatavad õiguskaitseasutustele varasemast teada. "Kuna kahtlustatavad tegutsesid pikema aja vältel planeeritult ja kavatsetult ning viimase kuriteo panid toime ühiskonnale raskel ajal, esitas prokuratuur Tartu maakohtule kõigi kolme kinnipeetu suhtes vahistamistaotlused, mille kohus ka rahuldas. Selliste kuritegude toimepanemine on riigis valitseva tavapärasest oluliselt raskema olukorra ja piiratud ressursi ajal äärmiselt vastutustundetu. Arvestades ka toime pandud kuritegude mahtu, ootab süü tõendamise korral kuriteos kahtlustatavaid ees kindlasti reaalne vangistus," ütles Talimaa. "Seda tüüpi kuritegude puhul ongi kurjategijate kahjuks paraku nii, et varem või hiljem jõuab politsei neile jälile. Seejärel taotleb prokuratuur aluste olemasolul nende vahistamist ja kui see on kohtu hinnangul põhjendatud, siis kohus seda ka teeb. Nii läks ka praegusel juhul," ütles Talimaa.


text: Tallinnas Stenbocki majas, 15. novembril 2000. a. Riigikantselei juures tegutsev kõrgemate riigiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon luges Ain Lillepalu vastavaks Keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja ametikohale esitatud nõuetele. Ain Lillepalu (s. 1957) on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi. Ain Lillepalu on töötanud Tallinna Ehituskeraamika Tehase asepeaenergeetikuna, aastatel 1986 – 1993 töötas ta Tallinna Mustamäe EEV peainsenerina ning juhatajana, alates 1993. aastast on Ain Lillepalu Tallinna Mustmäe linnaosa vanema asetäitja. Keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja nimetab ametisse keskkonnaminister. Riigikantselei juures tegutsev kõrgemate riigiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib ministeeriumide asekantslereid, Riigikantselei peadirektorit ja koordinatsioonidirektorit, ametite ja inspektsioonide peadirektoreid ja nende asetäitjaid, maasekretäre, ministeeriumide ja Riigikantselei osakondade direktoreid ja juhatajaid ning muude valitsusasutuste juhte, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest.


Kuidas teha siidist ja suussulavat heledat (prae)kastet? – REMONDIHULLU PÄEVARAAMAT Kuidas teha siidist ja suussulavat heledat (prae)kastet? Mu tuttav vanatädi ütles ikka, et kokka tunned kastmest. Ja tema oli tark, lõpetanud kodumajanduskooli ja puha. Mitmed mu tänased retseptid pärinevadki tema varasalvest, nagu ka teadmine, et hea kaste on nagu täpp i-peal: väike, aga vajalik. Heal kastmel pole minu arvates mõistagi midagi pistmist sovetiaja einela soustilärakatega või selle pläustiga, mida mõni tänaseni kastme all silmas peab: maitsetu ja klimpis. Kui aga siidine kaste pühapäevasele praele libiseb, on küll tunne, et tahaks lausa taldriku puhtaks lakkuda:))) Minu kastmetegu võtab natuke aega, ent lõpptulemusega olen igal juhul rahul. Ja kuna seda kastmetegu on mult nii mitmeid kordi küsitud, ei jää üle muud, kui saladused avalikustada. Niisiis – hele (prae)kaste Remondihullu moodi! 1 keskmine sibul (mina kasutan punast) 1 keskmine porgand, riivitud väiksem supilusikatäis jahu (mitte kuhjaga!) loomalihapuljongit (kas ise keedetud või nt Food Studio oma) kuhjaga supilusikatäis Smetanat (seda Saaremaa oma) Olenevalt puljongi soolasusest vaata, kas on tarvis soola lisada. Mina üldjuhul ei lisa. Hauta sibul võis mõistlikul kuumusel klaasjaks (ära kõrveta!), lisa riivitud porgand ja hauta veel veidi. Vajadusel lisa veidi vedelikku ja seejärel jahu. Vaata, et see kõrbema ei hakka, vajadusel lisa veel veidike vedelikku (nii, et pannipõhja ei kõrbe, aga mitte nii, et saab suppi), sega pannilabidaga. Lisa loomalihapuljong (nt klaasitäis) ja smetana. Miks ma just smetanat kasutan? Aga sellepärast, et Saaremaa smetana on loodud just hapukoore kuumutamist nõudvate toitude/kastmete jaoks, ta ei lähe kuumtöödeldes tükiliseks nagu tavaline hapukoor. ja nüüd tuleb see koht: mina blenderdan kastme läbi. Mulle lihtsalt absoluutselt ei sobi tükid kastme sees, iseäranis sibulatükid. Valan segu blenderisse ja lasen selle korralikult vahuseks/ühtlaseks/siidiseks. Siis valan pannile tagasi ja hautan veidi madalal kuumusel ja – voila! Where’s the sauce? Manu Feildel(MKR) Minu meelest sobib see kaste ühtviisi hästi nii pühapäevaprae kui ahjukalaga, juurviljade ja näiteks värskete kartulitega. Samuti on see mulle olnud juustukastme nö baaskastmeks. ktdecohome aprill 28, 2018 august 25, 2020 kastmed, kodune toit, kokkamine, toit Üks kommentaar “Kuidas teha siidist ja suussulavat heledat (prae)kastet?” Pingback: Koorekastmes mooritud loomaliharullid porgandi, suvikõrvitsa ja seentega – REMONDIHULLU PÄEVARAAMAT Eelmine Eelmine postitus: 10 minutiga valmiv suvine magustoit, mis viib lihtsalt keele alla Järgmine Järgmine postitus: Mereigatsus ja külalistetuba re-done


29) tootja on isik, kes:


Digiretsepti töö taastub esmaspäevaks(12) Retseptikeskuse süsteemis on viimastel päevadel esinenud tehnilisi tõrkeid, mis võivad jätkuda nädala lõpuni. Seetõttu võib digiretsepti alusel ravimite müümine olla tavapärasest aeglasem, eelkõige ajavahemikul 10.00-13.00. Süsteemi hariliku kiiruse taastamiseks teostatakse jooksvalt optimeerimistöid, sh suurendatakse võimsust. Haigekassa ja sotsiaalministeerium vabandavad tekkinud ebameeldivuste pärast. Retseptikeskuse töö normaalne kiirus peaks taastuma hiljemalt järgmise nädala esmaspäevaks. Seni võivad arstid soovi korral koostada paberretsepte. Digiretseptiga inimestel soovitab haigekassa apteegist ravimi väljaostmisel võimalusel ülaltoodud kellaaegu vältida. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29654177


Sõltuvust opioididest (siia alla kuuluvad nt fentanüül ja heroiin) iseloomustab kogum erinevaid kognitiivseid, käitumuslikke ja psühholoogilisi tunnuseid – see ei kujune ilma regulaarse opioidide tarvitamiseta, kuid regulaarne tarvitamine üksi ei ole piisav sõltuvuse kujunemiseks. Sõltuvuse ravi ja taastusabi pakkumise peaeesmärk on vähendada narkootikume süstivate inimeste arvu ja vältida uute süstijate pealekasvu. Seega, aidates ühte inimest, aitame tegelikult päästa ka väga paljude teiste elusid ja saatuseid. Iga sõltlase ümber on suur võrgustik – kui langeb üks doominokivi, mõjutab see kogu võrgustikku.


Eestis tabatud illegaalide hulk kahekordistus(17) Eestis tabatud illegaalide hulk kasvas mullu üle kahe korra, enamik kutsumata külalisi jõuab Eestisse Läti kaudu. Kui veel eelmise aasta esimesel poolel liikusid illegaalid Venemaa kaudu Soome või imbusid Eestisse üle idapiiri, siis nüüd on need kaks piiriületusvõimalust muudetud läbimatuiks ja Eestisse tullakse lõuna poolt, Läti kaudu, kinnitavad politsei ja piirivalve juhid, vahendasid ERR Uudised "Aktuaalset kaamerat". Eelmisel aastal peeti Eestis kinni 134 ebaseaduslikult riiki tulnud isikut, aasta tagasi oli see number 57. "Politsei- ja piirivalveamet on rakendamas erinevaid meetmeid. Usun, et kõigile on tuttavad politsei ja piirivalve ühispatrullid, mida võib näiteks kohata Tallinn-Pärnu-Ikla maanteel, aga ka sisemaal riigipiiri vahetus läheduses, kus kontrollitakse inimeste dokumentide ehtsust ja riigis viibimise seaduslikkust," rääkis Lõuna prefekt Tarmo Kohv.


IRL: lapse söögiisu ei sõltu kooli omandivormist(31) IRLi Tallinna linnavolikogu fraktsioon esitas muudatusettepaneku eraldada linnaeelarvest raha mitte ainult linnale kuuluvate koolide, vaid ka erakoolide 1.-9. klassi õpilaste toitlustamiseks.„Keset koolipäeva tahab laps süüa ikka ühtmoodi,” ütles IRL fraktsiooni liige Liisa Pakosta. „Ega lapse kasvamine ja tema söögiisu sõltu ometi kooli omandivormist.” Pakosta sõnul on arusaamatu, miks peab linn 2200 erakoolide õppurit teistest lastest nõnda erinevaks, et nende lõunasöök võiks lahjem olla. Ta juhtis ka tähelepanu, et erakoolides õpib palju selliseid lapsi, kellele ametlik koolimudel pole sobivaim valik, kuid linn omalt poolt alternatiive eriti ei paku, teatas IRLi pressiesindaja. Pakosta tõi paralleeli, et omal ajal jäeti lastespordi toetamisel kõrvale eraspordikoolid ja suunati pearaha vaid linnale kuuluvatesse asutustesse. Ta lisas, et nüüd, aastaid hiljem, mil oluliseks peetakse iga initsiatiivi laste sportima meelitamisel, vaatame möödanikule kummastusega tagasi ega oskagi enam mõelda, et kunagi võisid asjad teistmoodi olla. „Kõiges lapsi puudutavas tuleb lõpetada vahetegemine asutuste järgi ja näidata üles lapse-keskset hoolivat suhtumist,” lausus Pakosta. „Tunnet, et Tallinn hoolib, vajavad ka erakoolide õpilased ja nende vanemad. Toit on küll selline otsustamise koht, kus närutada ei tohiks.” IRL fraktsioon tõstatab küsimuse erakoolide 1.-9. klassi õpilaste koolitoidu toetamisest ka linna 2008.aasta eelarve eelnõu menetlemisel. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17166125


PHP 5.4 paistab PHP 6 varemetest | Kiibi lühiuudiste blogi PHP 5.4 paistab PHP 6 varemetest Posted on 5. Dec 2011 by Madis Veskimeister Populaarseima veebikeele PHP arendajad on loobunud kuuenda versiooni arendusest ja uue aasta alguses võib välja tulla versioon 5.4. PHP 6 loodeti ümber kirjutada standardiseerides keele Unicode kodeeringule. Seni on PHP sõltuv vanast ASCII’st. Probleemiks osutus mälumaht – Unicode versioon nõudis kaks korda enam mälu ja on sellest tulenevalt oluliselt aeglasem. Niisiis mitmed 6 versiooni uuendused jõuavad nüüd 5.4 versiooni: sealhulgas parem eksootiliste keelte kooditabelite tugi (nt Jaapani), samuti eemaldatakse mõned 6 versioonis eemaldada plaanitud võimalused: näiteks Safe Mode. Põhjalikumalt teavitab PC World. Filed under: Internet, Tarkvara Sildistatud: | PC World, PHP « Duqu taga head programmeerijad, aga Linuxi kobakäpad Suure resolutsiooniga paneelid rüpperaalidesse » Raivo Laanemets, on 3. Jan 2012 at 12:47 said: Kasutame PHP versiooni 5.4 juba pool aastat arenduses. Selle kõige olulisemaks uuenduseks on sisseehitatud veebiserver (php -S localhost:8000), mis muudab rakenduste arendamise ja testimise lihtsamaks (pole vaja eraldi Apachet või muud “päris” serverit).


19.1. Konkurentsile avatud majandusliku keskkonna loomine, sealhulgas:


(5) Juhul, kui korraldatud jäätmeveoga liitunud isik pole jäätmeveo toimumise ajaks kogumismahutit nõuetekohaselt paigaldanud, esitatakse talle jäätmevedaja poolt arve vastavalt minimaalsele jäätmeveo sagedusele ning minimaalsele mahuti suurusele. Lähtudes kinnistul elavate jäätmevaldajate arvust võib jäätmevedaja kooskõlastatult vallavalitsusega esitada arve vastavalt suurema mahuti suurusele või kahekordses määras.


💄 Mul oli koorivate paddide tara, kuni ma neid proovin - 2020 Kas olete kunagi kasutanud koorivaid padjoneid? Ma olen nende jaoks täiesti uus. Ma saan oma glükoolhapet paar korda nädalas parandada, ära võta mulle vale. See on lihtsalt see, et ma eelistan seda pudelis saada. Seal on ainult midagi nende leotatud koorimine padjad, mis oli alati pani mind. Võib-olla pole see teada, kui nad esmakordselt leotatud olid. Viimane asi, mida soovite, on hõõruda täiesti uue koorekihiga, et seda avada ja avastada, et mahl on peaaegu täielikult aurustunud. Pole hea. Sellepärast ma tegin oma esimese võistluse koorimine padjad koos Neostrata Smooth Surface Daily Peel. Erinevalt enamikust koorivate padjanditest on need olemas EI eelnevalt immutatud. Karbi sees leiate jar täis kuiva padja ja pudeli täis ääreni koos kooriv lahendus. Kui te seda esimest korda kasutate, valate kogu pudeli üle padjandike üle. Sel moel teate, et teie padjad on uued, kui neid kasutate. Kui kasutate neid kolm või neli korda ja siis unustate neid kuude pärast, kui te tagasi pöördute, ilmselt tervitab teid tõenäoliselt kuiva padjakasti kasutatav jar. Kuid niikaua kui te neid unustasite sahtel kuus kuud, on teil neid piisavalt aega. Niisiis, kuidas te neid kasutate ja mis kõige tähtsam, miks peaksite? Kui nahk võiks koostisosaga abielluda, läheks minu abikaasa glükoolhappeks. See muudab täiuslik hubby, sest: See koorib nahka, jättes selle heledamaks ja sujuvamaks See vähendab välimuskortsud ja tumedad laigud See suurendab kollageeni tootmine See suurendab tungimist muudest nahahooldusvahenditest Awesome, eks? See on kõige multi-tasking exfoliant seal. Kui teil on kuiv nahk või päikese käes kahjustatud nahk või soovite lihtsalt vananeda, on teie glükoolhape teie mees. Loomulikult, nagu kõigil inimestel, on selle vigu. Üks, see muudab naha päikesekahju tõenäolisemaks (irooniline, eks?). Kuigi see on õiglane, muudab naha pehmendamiseks kõik päikesekahjustused. Kasutage seda hommikul päikesekaitsekreemi või veelgi paremini öösel. Probleem lahendatud. Glükoolhape on üsna võimas. Kui te pole seda kunagi varem kasutanud, võib see teie nahka ärritada. Kuigi need padjad on piisavalt õrnad igapäevaseks kasutamiseks (neil on ainult 10% glükoolhapet), kui olete uustulnuk või teie nahk on eriti tundlik, alustage seda kaks või kolm korda nädalas ja kasutage seeläbi sagedust. NeoStrata kasutab uus manustamissüsteem nimega Aminofill et saada glükoolhapet nahale. Nagu olete arvatavasti nime saanud, kasutab ta aminohappeid, naha ehitusplokki. Aminofill kasutab uut türosiini aminohappe derivaati N-atsetüül-türosiinamiidi, kui me tahame olla täispikkad geeksid (ja miks mitte? Teadus on lõbus!). Ma leidsin uuringu, milles öeldakse N-atsetüül-türrosiin-amiid parandab "nasolabial-voldid, labellerjooni, vareste jalgu ja silmakarpeteid". Ma olen fänn! Kas sa tead, mida ma ei ole fänn? Alkohol. See on vastuoluline küsimus. Ventilaatorid ütlevad, et need on kõvad valemid ja see on täiesti ok kasutada. Kriitikud ütlevad, et see on kuiv ja ärritav kui põrgu. Ma arvan, et tõde on see, kus see tavaliselt on: kuskil keskel. Ma arvan, et see on hea, kui seda kasutatakse koos rohkesti antioksüdante ja niisutavaid koostisaineid, mis neutraliseerivad selle võimalikud kõrvaltoimed ja halvad, kui neid kasutatakse üksi või vaevalt midagi muud (kleepuvad toonerid, keegi?). Nii, mis siis? Noh, see on natuke keeruline, sest hiljem panen mulle antioksüdantide rikas seerumi ja mosituriseerija, ja minu nahk tundub olevat sellega rahul. Aga, Esimest korda kasutasin seda, mu nahk tungis. See võib olla glükoolhape. Mõnikord teeb see seda. Kuid minu nahk on sellega päris harjunud, mis paneb mind mõtlema, et alkohol annab sellele abi. Niisutage hästi pärast seda! Lubage mul alustuseks öelda, et ma kasutan neid padjaid ainult 3 korda nädalas. Minu nahk on kuivas poolel, nüüd oleme talve keskel ja mul pole pimedaid täppe või teisi ebatäiuslikke lahendusi. Ma keskendun ainult naha tervena hoidmisele ja kortsude vältimisele, nii et mõõdukas koorimine on minu jaoks rohkem kui piisav. Kui teie nahk seda võib võtta, saate neid sagedamini kasutada. Niisiis, kui hästi need padjad töötavad? Nagu ka mõni muu hea glükoolhappe lämmastiku töötab. Pärast iga kasutuskorda on mu nahk pehmem, puudutades siledamalt käivitamist ja on võtnud rohkem särava sära. Just see, mis aitab teil vabaneda kõigist sellistest kohutavatest surnud rakkudest. Lisaks on need nii mugavad kasutada. Ma lihtsalt pühib kogu oma puhastatud näo, hoides ettevaatlikult suu ja silmade vältimiseks. Seejärel õrnalt masseerige mis tahes järelejäänud vedelikku ja kasutage ülejäänud oma kreemid ja poisid. Need võivad nüüd tungida paremini, nii et kogu minu rutiin on nüüd steroidid. Vaatamata alkoholile leiab ma, et ma hakkan neid uuesti ostma. Neostrata Smooth Surface Daily Peel Ingredients Bottle Solution Ingredients: Aqua (vesi), glükoolhape, alkohol Denat, ammooniumhüdroksiid, arginiin, atsetüültirosamiinhape, kaprüllüülglükool, polüsorbaat 20, fenoksüetanool, klorofenisiin. PÄÄSLINE LINEPlussid: Puhasta nahka hästi, jättes selle pehmemaks, ühtlaseks ja heledamaks; Kasutusmugavus: pole eelnevalt leotatud, seega pole riski lõpetada kasutud purgis purgid. Miinuseid: Võib ärritada nahka, kui seda kasutatakse liiga sageli; Tingles veidi; Mõnedel inimestel ei pruugi meeldida lahuse segamist plaatidega ise. Kokkuvõte: Neostrata Smooth Surface Daily Peel on mitte-leotatud padjad, mis õrnalt näohoolitset nahka, jättes selle heledamaks, pehmemaks ja pehmemaks. Kuid nad vähenevad. Hind & Saadavus: $ 70.00 Skinstore'is


text: Petar II Petrović Njegoš (serb: Петар II Петровић Његош; 13. november (vana kalendri järgi 1. november) 1813 Njeguši – 31. oktoober (vana kalendri järgi 19. oktoober) 1851 Cetinje) oli Montenegro valitseja alates 19. oktoobrist 1830, Montenegro ja ranniku metropoolia (piiskopkonna) valitseja (piiskop), samuti luuletaja. Tema kodanikunimi oli Radivoje Tomov Petrović, hüüdnimega Rade. Tema vanemad olid Petrovićide dünastiasse kuuluvad Tomo Marko ja Ivana Proroković Petrović. Selle dünastia käes oli sajandeid olnud Montenegro vaimulik ja osaliselt ilmalik võim. Tal oli kaks venda (Pero ja Jovan) ning kaks õde. Petar sai hariduse Cetinje kloostris, kuhu onu Petar I Petrović laskis ta elama panna, nähes temas oma järeltulijat. 17-aastaselt sai ta onu surma järel Montenegro valitsejaks. Sel ajal ei olnud Montenegro tänapäeva mõistes riik, sest piiskoppi tunnistati eeskätt vaimuliku peana. Riigipiir oli kindlaks määramata. Montenegro ei olnud ametlikult tunnustatud. Mõned Montenegro hõimud tunnistasid ilmaliku võimuna Austria, mõned Türgi ja mõned Cetinje keskvalitsust. Nähes vajadust muuta Montenegro moodsaks riigiks, lepitas ta vaenutsevad hõimud, seadis sisse Senati, valitsuse ja kohtud, hakkas makse koguma, tugevdas piire, ehitas teid, rajas koole ja trükikodasid. Tema luulest on kõige kuulsam poeem "Mägipärg". Petar II suri Cetinjes tuberkuloosi. Ta maeti väiksesse kabelisse Lovćeni mäel. Hiljem rajati sinna mausoleum. Trooni päris tema vennapoeg Danilo II Petrović. Teoseid "Cetinje erak" (1834) "Mikrokosmose valgus" (1845) "Mägipärg" (1847) "Šćepan Mali, tsaaritrooni pretendent" (1851) "Peegel serbia" Tsitaate Õnnistatud olgu see, kelle nimi elab igavesti. Hea põhjus oli tal olla elus! Kui mu naine minult küsib, kus ma täna olin, siis ma ütlen talle, et olin soola külvamas. Ja häda talle, kui ta ei usu! Mis on inimene? (Ja olla inimene on tema saatus!) Väike olend, keda maa tihti petab, ometi ta näeb, et maa ei ole tema jaoks. Kas tegelikkus pole mitte mõistatuslikum kui unenägu? Montenegro inimesed Montenegro monarhid Sündinud 1813 Surnud 1851


Subtiitrid Se7en - Subtiitrid eesti 1CD srt (est) Keela Ad Block Timor-LesteTrinidad and TobagoTunisiaTurkeyTurkmenistanU.S. Virgin IslandsUgandaUKUkraineUnited Arab EmiratesUruguayUSAUzbekistanVanuatuVenezuelaVietnamWest GermanyYemenYugoslaviaZaireZambiaZimbabweFilmi väljalaskeaasta:=<<=>>=!=FPS:Vali23.97623.98024.00025.00029.97030.00050.00059.94060.000SubtiitridFormaat:ValisubsrttxtssasmimpltmpvttÜleslaetud:ValiTäna1 päev tagasi7 päeva tagasi15 päeva tagasi1 kuu tagasi6 kuud tagasi1 aasta tagasiVäga täpne otsingVäga täpne otsingÜleslaadija:Kasutaja ID::IMDB ID:Filmi osa:Filmi ID: Vaata filme subtiitritega Open Subtitles MKV Player. See on täiesti tasuta ja töötab kõikides Windowsites.Se7en Subtiitrid Eesti Se7en Eesti Subtiitrid (1995) 1CD srtOsta AmazonistSubtiitri üksikasjadAllalaadimineKasuta OpenSubtitles downloadi manageri.Tänud2 korda tänatudHinda jutustuse kvatiteeti KommentaarWatch This movie on Movietv4u Se7en[1995]DvDrip[Eng]-Stealthmaster.srt (96014bitid) eelvaadeSe7en[1995]DvDrip[Eng]-Stealthmaster.avi Filmi failinimiSe7en.avi Filmi failinimise7en.1995.remastered.720p.bluray.x264.YIFY.mkv Filmi failinimiSEVEN.mp4 Filmi failinimiSe7en.1995.720P.BRRIP.XVID.AC3-MAJESTiC.avi 3511007232 Filmi failinimiSe7en 1995 1080p BrRip x264 [Dual Audio] English-Hindi Nimit Filmi failinimi7a-w4e.avi Filmi failinimiSE7EN (Seven) (1995) DVDR NL Subs -NLT Release (DivX).avi Filmi failinimiSe7en.1995.720p.OAR.BluRay.DTS.x264-DON.mkv Filmi failinimiSe7en.1995.720p.BRRip.x264-x0r.mkv Filmi failinimi Se7en[1995]DvDrip[Eng]-Stealthmaster23.976 FPS Se7en Subtiitrid Eesti Väljalaske nimi#CD ÜleslaetudÜleslaadijaSeven1CD19.03.201642x 0.00Se7en1CD19.03.2013470x 0.00Huvitavad lingidKõik subtiitrid sellele filmile, selles keelesKõik subtiitrid sellele filmileKõik subtiitrid sellelt kasutajaltSoovi subtiitreid teisele väljalaskeleFilmist:Otsi faili:Väljalase:Ametlik leht:New LineTreilerid:Posterid:Kaaned:Subtiitrid:Teised:Sinu link siiaFilmi üksikasjadAlias:Seitse (est), Se7en (eng), Seven (eng), The Seven Deadly Sins (eng), Сiм (eng)Filmi hinnang:8.6 / 10 - Two detectives, a rookie and a veteran, hunt a serial killer who uses the seven deadly sins as his motives.Direktor:David FincherKirjutaja tiitrid:Andrew Kevin WalkerOsades:Brad PittMorgan FreemanGwyneth PaltrowKevin SpaceyR. Lee ErmeyAndrew Kevin WalkerDaniel ZacapaJohn CassiniBob MackPeter CrombieReg E. CatheyGeorge ChristyEndre HulesHawthorne JamesWilliam DavidsonBob CollinsŽanr:CrimeDramaMysteryThrillerRiik:USAKeel:EnglishEemalda reklaam download subtitleUued subtiitridABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ#Tugileht | Registreeru ';var scrub_smessage='U2U3ZW4gKDEwODBwIEJyUmlwIHgyNjQgLSBZSUZZKQ==';var weblang='et';var filename='Se7en (1080p BrRip x264 - YIFY)';var gUrl = '/et/Ig4DN+i1xhMoR3OWfVSqIg';var scrub_background = 'background: #9EA';


text: A (a) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike esimene täht. Ladina tähestiku täht A tuleneb kreeka tähestiku esimesest tähest alfa. Hääldus Nii eesti ja ladina tähestiku A kui ka kreeka tähestiku alfa annavad edasi häälikut a (eesti keeles ümardamata madal tagavokaal). Eesti keeles märgitakse pikka a-häälikut kahekordse a-tähega (aa), vanakreeka ja ladina keeles märgiti vastavalt tähega alfa ja A nii lühikest kui ka pikka a-häälikut, mis vastasid foneemidele /a/ ja /a:/. A kõlab eri keeltes erinevalt. A-täht ei pruugi tähistada sama häälikut mis kreeka alfa ning võib ka ühes ja samas keeles tähistada mitut häälikut. Näiteks inglise keeles võib see tähistada umbes 12 eri häälikut. A-tähe kõige levinumad häälikulised vasted on ümardamata madal tagavokaal (/ɑ/) ja ümardamata madal keskvokaal (/a/). Inglise keel A-täht märgib inglise keeles tavaliselt ümardamata vaegmadalat eesvokaali [æ] (nagu sõnas pad), ümardamata madalat tagavokaali [ɑː] (nagu sõnas father) või diftongi [eɪ] (nagu sõnades ace ja major; hääldus võib murdeti olla erinev). Viimane hääldus on tekkinud Suure Vokaalinihke tagajärjel. Prantsuse keel Prantsuse keeles hääldub kinnise või lahtise a-häälikuna. Täheühendites: ai: kinnine või lahtine e aî: lahtine e aô: kinnine o aoû: u au: kinnine või lahtine o ay: lahtine e (sõnas bayer: [aj]) eau: kinnine o aen: nasaliseeritud a aim: nasaliseeritud e; täishääliku ees lahtine e pluss [m] ain: nasaliseeritud e; täishääliku ees lahtine e pluss [n] am: nasaliseeritud a; täishääliku ees [am] anc: nasaliseeritud a; täishääliku ees nasaliseeritud a pluss [s] või [k] aon: nasaliseeritud a ean: nasaliseeritud a Foneetilised tähestikud Tähestikus IPA tähistavad A-tähe variandid mitmesuguseid täishäälikuid. Tähestikus X-SAMPA tähistab suurtäht A ümardamata madalat tagavokaali ja väiketäht a ümardamata madalat eesvokaali. Ajalugu Täht alfa pärineb semi (foiniikia) tähest 'âlep (heebrea aleph (alef; 'härg'), mis märkis larüngaalklusiili ja oli tähestiku esimene täht. Foiniikia täht on teada umbes aastast 1200 eKr, vastav aramea täht on teada 8. sajandist eKr ning alfa on teada 8. või 7. sajandist eKr. Need tähed olid algselt pikali. Hilisem alfa meenutas praegust suurtähte A, kuid paljudes kohalikes variantides oli tal üks jalg lühem ning põikjoon oli erinevate nurkade all kaldu. Nimi tuleb algselt sellest, et tähemärk oli härja pea kujuline, nagu vastav egiptuse kirja märk ning Siinai poolsaarel umbes 1500 eKr ühe semi keele üleskirjutamisel kasutatud vastav märk. Samuti on sealt pärit tähe alfa nimi (ka alpsa). Kõige varasem allikas alfa ja teiste kreeka tähtede nimede kohta on Euripidese vanema kaasaegse Kalliase grammatiline draama, millest on Athenaiosel (x. 453 d) säilinud kolm trimeetrit, mis sisaldavad kõikide kreeka tähtede nimesid. Lineaarse kuju sai see märk umbes 1000 eKr Bybloses ja teistes Foiniikia ja Kaanani keskustes. Et vanakreeka keeles häälikut, mida see täht tähistas, ei olnud, võtsid muinaskreeklased selle kasutusele hääliku a tähistamiseks (foiniikia kirjas täishäälikuid ei märgitud). Läänes elavatelt muinaskreeklastelt laenasid tähestiku (võib-olla etruski kirja ning teiste Itaalias kasutatud kirjade vahendusel) muinasroomlased ja nendelt võtsid selle üle hilisemad Euroopa rahvad. Kõige varasematel Rooma raidkirjadel on tähtede kuju samasugune nagu kreeklastel. Väiketähe a vorm tuleneb kreeka kirjutuskirjas kasutusel olnud vormist, mis oli algul nurgeline. Ümara vormi sai väiketäht umbes 4. sajandil pKr. Teistesse itali keeltesse, välja arvatud võib-olla faliski keel, ei võetud tähestikku lääne kreeklastelt üle otse, vaid etruski tähestiku vahendusel. Ka kirillitsas on sama kujuga täht А (varasem nimi az), mis on üle võetud kreeka tähestikust. Koodid Tähe A ASCII-kood on 65 ja tähe a ASCII-kood on 97. Unicode'is on tähe A kood U+0061 ja tähe a kood U+0041. Sagedus Eestikeelses tekstis on a-täht kõige sagedasem. Inglise keeles on a-täht sageduselt kolmandal kohal, hispaania ja prantsuse keeles 2. kohal. Kultuur Voltaire'i sõnul on a-tähest peaaegu kõigil rahvastel saanud püha täht, sest ta on esimene. Tähistused ja lühendid Süllogismide puhul kasutatakse tähte A sümbolina, mis tähistab üldjaatavat otsustust üldkujuga "kõik x on y." Tähti I, E ja O kasutatakse vastavalt osajaatavate otsustuste ("mõned x on y"), üldeitavate otsustuste ("ükski x ei ole y") ja osajaatavate otsustuste "mõned x ei ole y") tähistamiseks. Nende tähtede kasutamise põhjendamiseks viidatakse tavaliselt vokaalidele ladina keele tegusõnades affirmo 'jaatan' ja nego 'eitan'. Nende sümbolite kasutamine ulatub tagasi 13. sajandisse, mõne uurija arvates koguni kreeka loogikuteni. Matemaatikas ja loogikas kasutatakse üldisuskvantori ülesmärkimiseks pea peale pööratud A-tähte ∀ (lühend inglise keele sõnast all 'kõik'; selle võttis 1913 kasutusele Bertrand Russell). Seda loetakse "kõikide ... puhul". Näiteks ∀x x+x=2x tähendab 'kõikide x puhul x+x=2x '. Matemaatilistes võrrandites kasutatakse tähte a tavaliselt esimese konstandi (tuntud arvu), näiteks koefitsiendi märkimiseks. Järgmised konstandid on sel juhul b ja c. Muutujaid (tundmatuid) tähistatakse selles seoses tähtedega x, y ja z. Tähti a, b, c jne kasutatakse ka loeteludes järjekorranumbrite 1, 2, 3 jne asemel, tavaliselt kujul a), b), c) jne. Suurtähte A kasutatakse geomeetrias esimese punkti tähistamiseks joonisel. Järgmisi punkte tähistatakse B, C jne. Loogikas kasutatakse tähte A ka esimese termini tähistamiseks. Kuueteistkümnendsüsteemis on A või a number väärtusega 10. A tähistab voolutugevuse mõõtühikut amprit. a tähistab pindala mõõtühikut aari ja aja mõõtühikut aastat (ladina keeles annus). a- tähistab ka SI-süsteemi eesliidet ato- ehk 10−18. A oli 1957. aastani argooni tähiseks. Muusikas tähistab a nooti la. A on ettevõtte Agilent Technologies Incorporated börsisümbol. Daatumites tähendab A. või a. anno (ladina keeles 'aastal'). Kella reguleerimispaneelil tähendab lühend A avancer (prantsuse keeles 'kiiremaks panna') ja lühend R. retarder (prantsuse keeles 'aeglasemaks panna'). Müntidel tähendab A riigi peamist rahapaja (Körmöc, Viin, Pariis, Berliin). A on Austria mootorsõidukite eraldustunnus. Vaata ka alfa a À Á Â Ã Ä Å Æ Ă Ą Ā Viited Välislingid Ladina tähed


Picture 123 « Klaasuksed | Klaaspasun: klaasuksed, klaasseinad jm täisklaasist tooted Klaasuksed nö valgete uste asemele originaallengi paigaldatud. Keemiliselt matistatud.


21. september 2009 12:09 URL: http://www.ehitusuudised.ee/uudised/2009/09/21/nadalavahetusel-remonditakse-toostuse-tanava-raudteeulesoitu


4.1. Kui Klient soovib tellimuse esitamise järgselt ja enne lepingu osutaja poolset täitmist lepingust taganeda, siis kohustub ta sellest võimalikult kiiresti Poe haldajale kirjalikult teatama. Kirjalik teade tuleb saata elektronposti aadressil [email protected] või helistada numbril +(372)58874456 . E-kirja tuleb märkida tellimuse number, millest soovitakse taganeda ning lisada Kliendi kontaktandmed (eesnimi, perekonnanimi, tellimuse esitamise kuupäev, kontakttelefon). 5.6. Tagastamisega kaasnevad transpordikulud summas üle 10 Euro inglisetoiduained.ee. 7.1. Puudusega kauba puhul on tarbijal õigus esitada müüjale kaebus kahe aasta jooksul alates kauba üleandmise päevast. Kaebus tuleb esitada viivitamatult, kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul alates kauba puuduse avastamisest. Et hilisemaid probleeme oleks lihtsam lahendada, peaks tarbija säilitama kindlasti ostudokumendid (arve, leping jne), mis tõendavad, et kaup on ostetud jointzilla.ee ́st. Ilma müüki tõendava dokumendita võib müüja probleemi lahendamata jätta. 7.4. Ekspertiisi inglisetoiduained.ee või toote valmistanud firma esineva puuduse olemasolu ja tekkepõhjuse väljaselgitamiseks. 7.5. Sõltumatu ekspertiis – kliendi nõudmisel teostatav täiendav tasuline ekspertiis sõltumatu eksperdi juhul, kui klient ei ole inglisetoiduained.ee poolt teostatud ekspertiisi tulemustega rahul. 7.6. Pretensioon ei kuulu lahendamisele kui inglisetoiduained.ee tõestab, et kaubal esinevad puudused on tekkinud tarbija süül. 7.7. Kui pretensiooni aluseks oleva toote tootmine on lõpetatud võtab jointzilla.ee endale õiguse kliendi nõusolekul asendada toode samaväärsega. Copyright LNC Meedia OÜ 2019 | Privacy Policy / Privaatsuspoliitika | Terms of Service / Kasutajatingimused


text: Avalik sektor peab leidma kõiki rahuldava lahenduse - Kesknädal Tõnis Liinat,, Tallinna Pirita linnaosa vanem Eks iga inimene soovib, et tal ja tema lähedastel läheks hästi. Tahame, et meie kodukant oleks just meie endi nägu ning vastaks meie endi vajadustele ja soovidele. Paraku on maailmas, kus elab üle 7,6 miljardi inimese, kõigile sobiva lahenduse leidmine võimatu. Iga planeeringu ja muudatusega on seotud palju erinevaid osapooli. Laiemalt saab huvigrupid jagada järgmiselt: kohalikud elanikud, ametkonnad ja ettevõtjad. Igaühel neist on omad eesmärgid – kel linnakeskkonna arendamine, kel kasumi teenimine või kodukoha säilitamine. Ettevõtja tavaline huvi on suurendada kasumit. Seetõttu planeeritakse uusi kaubanduskeskusi või ehitatakse hoonetele veel paar korrust peale. See kasum tagab töökohti ja mõjutab Eesti majandust ning loomulikult saab täita omanike ja aktsionäride kukruid. Paratamatult võivad ettevõtja huvid kokku põrgata kohalike elanike huvidega. Kohalik on tihti väljas aga oma kodukoha säilimise eest. Näiteks Pirital peetakse oluliseks alal hoida looduslikku ja rahulikku keskkonda, kus uued ehitised ei rikuks atmosfääri ega häiriks kellegi vaatevälja. Siinkohal aga on kaks varianti – kas leitakse kompromiss või algab konfliktide teekond. Tihtilugu juhtub just viimast. Ja siis tulevadki mängu avaliku sektori erinevad ametkonnad. Oma otsustes tuleb neil arvestada nii kohalike elanike kui ka ettevõtjate huvidega ja ühendada need linnakeskkonna arendamisega. Iga huvigrupp nõuab just endaga arvestamist ja on veendunud, et tema plaan on parim, kuid ta kipub unustama teisi osapooli. Nii peaks avalik sektor saavutama võimatut – leidma lahendust, mis rahuldab kõiki. Ilmekas näide reaalsest elust. Eks proovige minna restorani seltskonnaga, kuhu kuuluvad nii vallalised ja lapsevanemad kui ka vanapaar, kõigil rahakoti paksus väga erinev. Lisaks sellele on osa neist taimetoitlased, toortoitlased, allergikud ja omnivoorid ning mõni ihaldaks kiirtoitu, teine mingit tervislikku rooga ja kolmas hoopis itaalia toitu! Ja iga nende soov peab saama lahendatud! Niisuguse "küna" ees seisabki avalik sektor, ning seda sisuliselt iga otsuse tegemise juures. Kõik tahavad, et nende huvid ja soovid saaksid rahuldatud, aga realistlikkus kipub paraku ununema.