Notar: kaasomandis kinnisvara puhul tuleb olla ettevaatlik - Kinnisvara - Kodustiil Notar: kaasomandis kinnisvara puhul tuleb olla ettevaatlik 27. oktoober 2017, 10:54 Kortermajad Rakveres. Kaasomandis kinnisvara tekitab inimestes enamasti segadust ja eelarvamusi: parem seda vältida. Kas asi on aga tegelikkuses nii hull? Kinnisvaraturul sobilikku maatükki, kodu või äripinda otsides võib leida müügiobjekte, mis kuuluvad korraga mitmele isikule. Kui üks asi kuulub üheaegselt mitmele isikule mõttelistes osades, on tegu kaasomandiga. Tallinna notar Reeli Eelmets selgitab, mida peaks kaasomandis kinnisvara ostmise kohta teadma. Vara võib kuuluda kaasomandisse erinevatelt põhjustel. Mõnikord pole kaasomanikud pidanud vajalikuks kaasomandis oleva vara reaalosadeks jagamist, näiteks pole olnud aega või viitsimist suurt maatükki mitmeks kinnistuks vormistada. Mõnel juhul pole vara reaalosadeks jagamine aga lubatud, olgu siis maakorralduslikest või muudest nõuetest tulenevalt. Kinnistusraamatu kandes väljendub igale omanikule kuuluva kaasomandisa suurus numbriliselt kaasomaniku nime järele kirjutatud murdosa suurusena. Kaasomandisse kuuluva vara omandamisel peab ostja olema valmis tulevikus arvestama kõigi teiste kaasomanikega, sest kaasomanikel on kinnisasja suhtes samaväärsed õigused. Kõiki kaasomandiga seotud olulisemaid küsimusi saab lahendada üksnes sellise kaasomanike kokkuleppega, millega on nõus kõik kaasomanikud. Mida rohkem on kaasomanikke, seda keerukam on kokkuleppeid sõlmida. Mõnikord ei jõutagi kõiki rahuldava lahenduseni ja sellisel juhul tuleb pöörduda kohtusse. Kaasomanike kasutuskorra kokkuleppega saab kirja panna, milliseid ruume ehitises või millist maatüki osa võib kasutada konkreetne isik ja millised ruumid ja maatüki osad on kaaskasutuses. Näiteks võib kokku leppida, et eramaja esimest korrust ja eesaeda kasutab üks pere, teist korrust ja tagaaeda teine pere ning kelder ja saun on ühises kasutuses. Kaasomanike kasutuskorras pannakse täpselt kirja, millist ja kui suurt osa kaasomanik ühisest asjast kasutada võib ja selle vara osa suurus ei pea olema otseses sõltuvuses kaasomanikule ühises asjas kuuluva mõttelise osa suurusega. Samuti saab kokku leppida, milliseid kulutusi tehakse ühise asja korrashoiuks, säilitamiseks või parendamiseks ning muudes kaasomanikele olulistes küsimustes. Korteriomanditeks jagatud kinnistu puhul tuleb kasutuskorra kokkuleppega kokku leppida näiteks krundil olevate parkimiskohtade kasutuses. Tavapärase ühise asja valdamise ja kasutamise piiridesse jäävaid küsimusi võib otsustada ka kaasomanike häälteenamusega tehtava otsusega. Suusõnaline, kirjalik, notariaalne? Kinnisasja kasutuskorra kokkulepet ei pea tingimata sõlmima kirjalikus või notariaalses vormis ning pole haruldane, et ühist asja kasutatakse väljakujunenud tava järgi. Näiteks on vanade kortermajade keldriboksid enamasti kaasomandis ja igaüks kasutab seda boksi, mida ta on alati kasutanud, mõtlemata, et naabril oleks sellele täpselt samasugune õigus. Ühise asja kasutamine väljakujunenud tava järgi on levinud ka olukorras, kus kaasomanikud on omavahel sugulussidemetes või kaasomand on tekkinud pärimise teel. Enamasti omavahelised kokkulepped toimivad, aga arvestada tuleb asjaoluga, et kinnistusraamatusse kandmata kaasomanike kokkulepped ei ole uue kaasomaniku jaoks järgimiseks kohustuslikud. Nii võib tekkida olukord, kus kaasomanike vahetumisel ei aktsepteeri uued omanikud varasemaid kokkuleppeid. Sellist olukorda aitab kõige paremini vältida notariaalselt sõlmitud kokkulepe, mille alusel kantakse kinnistusraamatusse märkus. Seega on kaasomandis oleva vara ostmisel alati mõistlik uurida, kas vara kasutuskorra kokkulepe on sõlmitud ja kas selle kohta on tehtud märkus kinnistusraamatusse. Sellise märkuse olemasolul on kinnistustoimikuga tutvudes lihtne leida kasutuskorra aluseks olevat lepingut ja vaadata, milliste konkreetsete ruumide ja maatüki kasutusõiguse ostja kaasomandiosa ostes saab ning otsustada, kas selline kasutuskord on vastuvõetav. Ka kinnisvara omandamiseks laenu andvad pangad peavad reeglina väga oluliseks, et kaasomanike kasutuskorra kokkuleppe kohta on kantud märkus kinnistusraamatusse. Laenu saamisel võib saada takistuseks, kui sellist kokkulepet ei nähtu. Kui notariaalset kokkulepet pole sõlmitud ja kinnistusraamatusse märget kantud, tuleks ostjal kinnistu kaasomandit soetades nõuda, et müüja korraldaks kasutuskorra kokkuleppimise hiljemaks samaaegselt müügilepingu sõlmimisega. Kaasomandis oleva kinnisvara ostmisel tuleb arvestada ka sellega, et kui on soov hiljem enda kasutuses olevat vara ümber ehitada või laiendada, siis mõttelise osa suurus seeläbi suuremaks ei muutu. Kaasomandis oleva ühise asja korrashoidmisel kehtib põhimõte, et kui kulutuste osas pole kaasomanike kokkulepet, võib kulutusi teinud kaasomanik nõuda teistelt kaasomanikelt üksnes nende kulude hüvitamist, mis on tehtud ühise asja säilitamiseks. Sellisteks tegevusteks loetakse näiteks vett läbi laskva katuse parandamist, aga mitte uue katuse paigaldamist. Igal kaasomanikul on õigus oma kaasomandi mõttelist osa vabalt müüa, kuid kaasomanikel on ostueesõigus. Erandiks on juhud kui müüakse teisele kaasomanikule, oma alanejatele (lapsed, lapselapsed) või ülenejatele (vanemad, vanavanemad) sugulastele või abikaasale. Ostueesõigust pole ka korteriomanditeks jagatud elamus korteriomandi müümisel. Kuna tegemist on lepingujärgse ostueesõigusega, pole vajadust enne müügilepingu sõlmimist teistelt kaasomanikelt müügilepingu sõlmimiseks nõusolekut küsida. Kuna ostueesõigust võib teostada kahe kuu jooksul pärast eelnimetatud teate saamist, on müügilepingust ja selle tingimustest teada saamise ajahetk väga oluline. Ostueesõigust omavale isikule peab sõlmitud lepingust teatama viisil, mis võimaldaks hiljem teatamise aega ja fakti vaidluse korral tõendada. Eriti oluline on ostueesõigust omava isiku kohene teavitamine olukorras, kus kinnisvara hind tõuseb, sest ostueesõigust omav isik saab vara omandada täpselt sama hinnaga ja samadel tingimustel kui need olid kokku lepitud ostja ja müüja vahelises lepingus. Ostueesõiguse teostamiseks saab kaasomanik müüdud asja ostja käest välja nõuda. Ostja saab sel juhul muidugi tagasi ostuhinna, kuid teiste kantud kulude, näiteks riigilõivude, notaritasude, maakleritasude hüvitamist ostja ostueesõigust teostanud isikult nõuda ei saa. Muidugi võivad vara müüv kaasomanik ja ostja ostu-müügilepingus omavahel kokku leppida, kelle kanda jäävad kulud, kui kaasomanik ostueesõigust kasutab. Kolmapäeval, 1. novembril kell 14-17 ootavad kõik Eesti notaribürood oma maakonna inimesi külla. Tänavusel avatud uste päeval keskendutakse kinnisvaratehingutele. Huvilised on oodatud küsima, mida kinnisvara ostes või müües peaks teadma, samuti arutama alles paberil või kasutusloata kinnisvara ostmise, järelmaksu, hüpoteegi olemuse ja varjatud puudustega seotud küsimusi. Notaribüroode uksed on avatud kõigis Eesti maakonnakeskustes, aga ka mitmes teises linnas, näiteks Räpinas, Elvas, Keilas, Narvas ja Sillamäel.


source: fineweb

text: Murelik fänn uuris Twitteris, kas Coco ahter on ehtne, millele naine vastas: «Jah, see on sajaprotsendiliselt naturaalne! Pean seda pidevalt kinnitama. Hämmastav, kui paljud inimesed mind ei usu!» Coco on samas tunnistanud, et lasi oma rindu kirurgiliselt järele aidata. «Ma ei kahetse, et nii suured implantaadid panin. Armastan neid. Tegelikult lasin neid vähendada - nad olid enne palju suuremad!» ütles naine. Coco on WhoSay


masturbating, silikoon, tittyfucking, võlts tissid, big naturals, loomulik rind, sõrmestus, juggs, tool, rind, rinnad, hugetits


RMK audiitoriks saab Ernst & Young Baltic AS | RMK RMK audiitoriks saab Ernst & Young Baltic AS 12.04 Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) poolt korraldatud riigihanke konkursi 2004.-2006. aasta majandusaasta aruannete auditeerimiseks võitis audiitorfirma Ernst & Young Baltic AS. Riigihankes esitati 4 pakkumist, millest vastavalt hindamiskriteeriumidele tunnistati edukaks Ernst & Young Baltic AS pakkumine. Aastatel 1999-2003 on RMK majandusaasta aruandeid auditeerinud PriceWaterhouseCoopers AS. Uue audiitori leidmise vajadus tekkis seoses eelneva riigihanke raames sõlmitud lepingu tähtaja lõppemisega. "RMK-l on tulemuslikult töötav pikaajaliste kogemustega ja hästi koolitatud audiitoritest koosnev siseauditi talitus. Kasutades siseauditi ja metsandusettevõtete auditeerimise kogemustega välisaudiitori tööst saadavat objektiivset informatsiooni on RMK nõukogul võimalik teha riigimetsa majandaja tasakaalustatud arengu kindlustamiseks ja riigivara efektiivsemaks kasutuseks vajalikke otsuseid," ütles RMK nõukogu esimees Andres Onemar. "Ernst & Youngi jaoks on RMK riigihanke võit tunnustuseks, mis kinnitab meie oskusi ja usaldusväärsust," lausus Ernst & Young partner Hanno Lindpere. "RMK tegevus on kõrgendatud avalikkuse tähelepanu all kuna ettevõtte teostab riigimetsa majandajana olulist ühiskondliku rolli. See eeldab audiitorilt head mainet ja kompetentsust nõustajana." Riigimetsa majandaja RMK (www.rmk.ee) on metsaseadusega moodustatud riigitulundusasutus, mille põhiülesanne on riigimetsa säästlik ja efektiivne majandamine. RMK kasvatab metsauuendusmaterjali, korraldab metsatöid ning tegeleb metsa ja puidu müügiga. Lisaks loob RMK igaüheõiguse teostamise võimalusi oma puhkealadel ning arendab loodushariduslikku tegevust. Ernst & Young Baltic'u äriüksuse (www.ey.com/ee) 2003. aasta käive oli 210 miljonit krooni. Ernst & Young ́i Eesti esinduses töötab 50 inimest. Rahvusvaheliselt on Ernst & Young oma 100 000 töötajaga suuruselt teine ja kõige kiiremini kasvav majanduskonsultatsioone pakkuv ettevõte maailmas. Martti Siimann Telefon 628 1572 E-post martti.siimann@rmk.ee Hanno Lindpere Ernst & Young Baltic AS partner, Eesti ettevõtte juhataja Telefon 631 0610 E-post hanno.lindpere@ee.ey.com


source: wikipedia

text: Hallrebane (Urocyon) on koerlaste perekond, kuhu kuuluvad tava-hallrebane (Urocyon cinereoargenteus) ja ranna-hallrebane (Urocyon littoralis). Välimus Välimuselt on hallrebased lähedased rebastele. Nad on pisut lühemate kõrvade ja koonuga. Nende keha ülaosa, pea ja saba on kaetud hallika kirmega, mis selgroo kohal ja sabal läheb üle mustaks jutiks. Pea, kaela ja keha külg on roostekarva, kõht valge. Tava-hallrebane on suurem kui rannarebane. Tema tüvepikkus on 53–69 cm, sabapikkus 28–45 cm ja mass kuni 7 kg. Levila, eluviis ja toitumine Hallrebaste levila ulatub USA ja Kanada piirist kuni Panamani. Nad elavad ainult seal, kus kasvab puid. Ranna-hallrebane elab mõnel California saarel. Eluviisilt ei sarnane nad eriti rebase perekonna liikidega. Nad on ainsad koerlased, kes puu otsa ronivad. Selles on nad nii osavad, et neid kutsutakse puisrebasteks. Nad rüüstavad orava- ja linnupesi ning varjuvad puu otsas vaenlaste eest. Vahel nad puhkavad puu otsas. Sagedamini elavad nad siiski urgudes, kaljulõhedes, kivivaredes, koobastes ja langenud puude õõnsustes. Hallrebaste toiduks on kõik elukad, kellest jõud üle käib, kuid ajuti on nende toidus ülekaalus puuviljad ja rohelised taimeosad. Vahel varastavad nad tibusid. Paljunemine Pärast 63-päevast tiinust sünnitab emane kevadel kuni 7 mustakarvalist poega. Juba poolteise kuu pärast hakkavad pojad sööma tavalist toitu ja hilissuvel või varasügisel alustavad iseseisvat elu. Vanemad aga jätkavad kooselu. Koerlased


text: Walter Schottky Tema isa oli matemaatik Friedrich Hermann Schottky (1851–1935). Isa määrati 1882 Zürichi ülikooli matemaatikaprofessoriks. Walter sündis Šveitsis ning tal oli vend ja õde. Perekond kolis tagasi Saksamaale 1892, kui isa sai tööd Marburgi ülikoolis. Schottky lõpetas 1904 Berliinis Stieglitzi gümnaasiumi. Berliini ülikoolist omandas ta 1908 bakalaureusekraadi ja 1912 doktorikraadi füüsika alal. Tema õpetaja oli Max Planck. Schottky doktoriväitekiri kandis pealkirja "Energiast ja jõust relatiivsusteoorias". Pärast doktoriks saamist töötas ta 1912–14 Jena ülikoolis. 1919–23 oli ta Würzburgi ülikooli õppejõud ja 1923–27 Rostocki ülikooli teoreetilise füüsika professor. 1914–19 ja 1927–58 töötas ta Siemensi laboratooriumides. Tagantjärele peetakse Schottky saavutustest kõige olulisemaks 1914 leiutatud valemit, millega arvutada sileda metallist tasandi ja sellest teatud kaugusel asuva punktlaengu vahel mõjuvat jõudu. Aastail 1938‒39 esitas ta metalli ja pooljuhi kontaktil ilmneva alaldusnähtuse teooria. [1] Schottky pälvis 1936 Londoni Kuningliku Seltsi väljaantava Hughesi medali haavliefekti avastamise eest termoemissioonis, samuti varivõrega elektronlambi (tetroodi) leiutamise eest ja osavõtu eest superheterodüüni meetodi edasiarendamisel. Haavliefekt tuleneb elektrivoolu olemuslikust mittepidevusest ja avaldub elektronseadistes voolutugevuse juhusliku muutumisena; sellest tingitud mürapinget nimetatakse ka Schottky müraks. [2] 1964 pälvis ta Werner von Siemensi sõrmuse oma teedrajava töö eest füüsikaliste nähtuste kirjeldamisel, mis on viinud mitmete tehniliste rakenduste, näiteks elektronlampvõimendite ja pooljuhtseadiste väljatöötamiseni. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - Schottky, Walter. EE, 8. kd, lk 403 - Haavlimüra. ENE, 3. kd, lk 270


5. Projekti elluviimise tulemusel heitkoguste vähendamist tõendavad protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi poolt määratud üksused, arvestades:


Revisjonid — Revisjoni juhend Pakume revisjoniteenust peamiselt korteriühistutele ja mittetulundusühingutele. Kuid teostama revisjone vajadusel ka osaühingutele ja isegi ka aktsiaseltsidele - seda eelkõige pankrotimenetluse protsessis. Korteriühistutele ja mittetulundusühingutele on revisjonikontroll valdavalt põhikirjast tulenevalt kohustuslik. Revisjonikontroll korteriühistutes ja mittetulundusühingutes on liialt sageli lihtsalt formaalse nõude täitmine. Korteriühistu (ja mittetulundusühingu) revisjonikontrolli teostavad tihti selleks üldkoosolekul valitud ühistu (ühingu) liikmed, kellel pahatihti ei ole selleks vajalikku kompetentsi, mistõttu ei ole ka nende läbiviidav revisjon usaldusväärne ega ühistu liikmete huve kõige tõhusamalt kaitsev. Revisjonikontrolli funktsiooniks on revideeritava juriidilise isiku juhatuse tegevuse kontrollimine, s.h tegevuse kõikidele kehtivatele seadustele vastavuse kontroll. Kuna ka raamatupidamise eest on seadusandluse järgi vastutav juhatus, siis on väga oluline revisjoni valdkond just raamatupidamise kontroll. Raamatupidamise revisjon on oma olemuselt sarnane finantsauditile. Oma kontrolliulatuselt on revisjon põhjalikum kui audit. Raamatupidamise revisjon koosneb peaasjalikult järgmistest töölõikudest: Revisjoni planeerimine (riskide hindamine; teostatavate kontrollprotseduuride valimine); Revisjoni kontrollprotseduuride teostamine (tekkepõhise printsiibi, tulude-kulude vastavuse printsiibi jt printsiipide järgmise kontroll raamatupidamises; algdokumentatsiooni ja neile vastavate konteeringute pisteline kontroll; saldovõrdlused; kulude jaotamise kontroll; aastaaruande kontroll jne); Revisjoni kokkuvõtte tegemine; Revisjoni otsuse vormistamine ja ühistu liikmetele (osanikele, aktsionäridele või pankrotitoimkonnale) esitamine. Valik kontrolltoimingute kirjeldusest asub järgmisel aadressil: http://www.revident.ee/revisjon/revisjoni-kontrolltoimingud


text: Näitus „Esimest korda Londonis!“ tutvustab eestlaste saja-aastast olümpialugu 16.04.2012 Rahvusraamatukogu peanäitusesaalis ja fuajees on avatud näitus „Esimest korda Londonis!“, mis annab ülevaate olümpiamängude ajaloost, Eesti sportlastest olümpial ja Londonist kui olümpialinnast. 2012. aasta suveolümpiamängud toimuvad 27. juulist 12. augustini Londonis. Kuigi mängud jõuavad sinna juba kolmandat korda, saavad Londonis nüüd esimest korda võistelda ka Eesti sportlased. Täpselt 100 aastat tagasi, 1912. aasta suvel osalesid eestlased olümpiamängudel esmakordselt. Neil Stockholmis peetud mängudel sai tõelise vägiteoga hakkama maadleja Martin Klein, võites eestlastele esimese olümpiamedali. Täpselt 20 aastat tagasi pääsesid taasiseseisvunud Eesti sportlased tagasi olümpiaareenile, tehes kaasa nii 1992. aasta talimängudel Albertville’is kui ka suvemängudel Barcelonas. Just nendele sündmustele ongi olümpianäitus “Esimest korda Londonis!” eeskätt pühendatud. Sada aastat tagasi alguse saanud eestlaste olümpialugu tutvustav näitus avati 18. aprillil, täpselt sada päeva enne järjekordseid olümpiamänge. Näituse avasõnad ütlesid Eesti Olümpiakomitee president Mart Siimann, Rahvusraamatukogu direktor Janne Andresoo, Briti suursaadik Chris Holtby, Spordimuuseumi direktor Daimar Lell ja Pekingi olümpiavõitja kettaheites Gerd Kanter. Avamisel kuulutas Eesti Spordimuuseum välja ka kuni olümpiamängude lõpuni kestva laste joonistusvõisluse teemal „Pilt olümpiaraamatusse“. Rikkaliku fotomaterjaliga varustatud väljapanek kätkeb ka mitmeid unikaalseid eksponaate – eestlaste esimest olümpiamedalit, dokumente, suveniire, kunstiteoseid. Samuti saab siit ülevaate Londoni olümpiarajatistest. Näituse kohal kõrguv kell tiksub aega Londoni olümpiamängude alguseni. Eesti Olümpiakomitee, Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti Spordimuuseumi ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi Suursaatkonna koostöös sündinud näitus jääb avatuks 24. maini. Näituse tekstid koostas Kalle Voolaid, kujundas Maret Kukkur. Lähem teave: Anu Kaljurand, Eesti Olümpiakomitee, tel. 501 3684 Kalle Voolaid, Eesti Spordimuuseum, tel. 730 0753 Kai-Ines Nelson, Briti Suursaatkond, tel. 667 4719, 515 0709 Katrin Männi, Eesti Rahvusraamatukogu, tel. 630 7150 Foto: Populous. Olümpiastaadion Londonis.


text: Taastuv energiaressurss |Taastuvad energiaressursid| |Biokütus Biomassienergia Geotermaalenergia Hüdroenergia Päikeseenergia Loodete energia Laineteenergia Tuuleenergia Taastuv energiaressurss ehk taastuv energiaallikas on energiaressurss, mida saab kasutada lakkamatult (nt loodete energia, laineenergia, päikeseenergia, tuuleenergia, geotermaalenergia) või mis taastub ökosüsteemi aineringete käigus (biomassi energia ja biokütus – puit, pilliroog, energiavõsa, suhkruroog jne), ilma et selle kogus inimtegevuse mõjul kahaneks. Taastumine eeldab, et neid ressursse ei kasutataks rohkemal määral, kui neid juurde tekib. S.t. kui taastuvat ressurssi ei kasutata ülemäära, saab seda sama intensiivsusega kasutada tuhandeid aastaid. Sisukord Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Energia kasutamisel põhinevad kogu elusloodus ja inimtegevus. Enne 19. sajandi keskpaika olid peaaegu kõik energiaressursid liigitatud taastuvateks. Peaaegu kindlalt võib väita, et vanimad kasutatud taastuvenergiad on biomassi energia ja biokütus, mis on umbes 790 000 aastat vana. Biokütust hakati kasutama 200 000 aastat hiljem.[1] Ajalugu näitab, et esimesed taastuvenergiad olid inim- ja loomtööjõud, vee-energia ja tuuleenergia ning puidu põletamine. USA energiakasutuse graafik näitab, et kuni 1900. aastani olid õli ja maagaas sama tähtsad kui tuuleenergia ja päikeseenergia 2010. aastal. 1873. aastal oli probleemiks, et kivisüsi võib otsa saada ning selle tulemusena hakati katsetama päikeseenergiaga.[3] Päikesemootorit arendati kuni esimese maailmasõja puhkemiseni. 1911. aastal avaldati Ameerika Ühendriikides teaduslik artikkel päikeseenergia olulisusest, milles väideti, et päikeseenergia on kauges tulevikus ainus energiaressurss.[4] Taastuvate energiaressursside tehnoloogiad[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Tuuleenergia Tuuleenergia[muuda | redigeeri lähteteksti] Tuuleenergia on tuule kineetilise energia muundamine tuuleturbiinide abil mehaaniliseks energiaks või elektrienergiaks. Tuuleenergia muundavad mehaaniliseks energiaks näiteks tuuleveskid ehk tuulikud ja elektrienergiaks tuulegeneraatorid ehk elektrituulikud. Tuul ei ole püsiv, seetõttu tuleb teda kasutada kombineeritult teiste energiaallikatega või salvestada energiat näiteks keemiliseks energiaks akupankadesse või mehaaniliseks energiaks, pumbates vett kõrgemal asuvatesse hoidlatesse. Energia muundamisel läheb aga alati teatud osa soojuseks kaduma. Suured tuulepargid võivad koosneda sadadest elektrituulikutest, mis on ühendatud elektrivõrguga. Avamere elektrituulikud on võimelised ära kasutama seal tihedamini esinevaid tugevamaid tuuli kui maismaa omad ja nii muudavad nad maastiku ilmet vähem, kuid ehituskulud on sellevõrra tunduvalt kõrgemad.[5] Hüdroenergia[muuda | redigeeri lähteteksti] Suur osa hüdroenergiast on jõgedes, kus see kulub näiteks setete allavoolu viimiseks, samuti jõesängi uuristamiseks ja jões olevate kivide lõhkumiseks. Kõige suurem on jõgede hüdroenergia suurvee ajal. Läbi aegade on inimesed välja mõelnud meetodeid, kuidas osa sellest energiast panna tegema inimestele kasulikku tööd.[6] Päikeseenergia[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Päikeseenergia Päikeseenergia vabaneb päikesel toimuvate termotuumareaktsioonide tulemusel. Elektri tootmine päikeseenergiast võib toimuda fotoelement- ehk fotogalvaanilises elektrijaamas päikesepatareidega või päikese-soojuselektrijaamades läbi soojuse.[7] Biomassienergia[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus Bioenergia ehk biomassienergia on taastuvenergia liik, mis saadakse organismidest pärineva orgaanilise aine (biomassi) kasutamisest (hrl põletamisest). See on soojusenergia, mis saadakse mingit tüüpi biomassi põletamisel. Biomass on taimne materjal, mis on põletamiseks piisavalt kuiv. Siia kuuluvad puiduhake ja -jäätmed, energiamets, saepuru, põõsastaimed, pilliroog, põhk, turvas jne. Biomassi baasil toodetav energia on alternatiiv fossiilkütusest toodetavale energiale, juhul kui tootmises ei kulu fossiilenergiat rohkem või sama palju, kui bioenergiat saadakse, ning biomassi kasvatamine energiaallikana ei vähenda toiduvilja kättesaadavust. Põletamisel eraldunud süsihappegaasi ei arvestata kliimamuutuse põhjustajana, sest see seotakse uuesti fotosünteesil[8]. Biomassi kuivaine keskmine kalorsus on 20 kuni 26 kJ/g. Näiteks tüvepuidul 20,0–20,5 kJ/g, tüvekoorel 20–23 kJ/g. Biokütus[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Biokütus Biokütus on energeetilisel otstarbel kasutatav gaasiline, vedel- või tahkekütus[9], keemiliselt orgaaniline aine, mis organismide elutegevuse tulemusena on ökosüsteemis hiljuti moodustunud või mis on selle saadus. Biokütus võib olla taimset, loomset või mikroobset päritolu. Biokütus kuulub taastuvate kütuste hulka. Biokütust võib saada nii pärismaiste koosluste majandamisel (metsaraie, võsaraie (sh raiejäätmed), heinategu, roolõikamine, jne) kui kultiveerimisel (energiavõsa, energiaheina, õlitaimede jt põllumajanduslikul kasvatamisel). Geotermaalenergia[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Geotermaalenergia Geotermaalenergia ehk geotermiline energia ehk maapõueenergia on Maa siseenergia. See on maapõues peamiselt (80% ulatuses) looduslike radioaktiivsete elementide lagunedes tekkiv ja aja jooksul kivimitesse salvestunud soojusenergia ning ülejäänud 20% ulatuses Maa tekkimise käigus kivimitesse salvestunud energia. Järjest sügavamale Maa keskpunkti poole minnes tõuseb sealsete kivimite temperatuur. Vahekaugust, mille võrra sügavamale minnes maakoore temperatuur 1 °C võrra tõuseb, nimetatakse geotermiliseks astmeks. Keskmiselt on geotermiline aste 33 m. Selle vastand on geotermiline gradient, mis näitab kivimite temperatuuri tõusukiirust Maa keskme poole liikudes. See on keskmiselt 0,03 °/m.[10] Maasisest energiat saab kasutada vaid nendes piirkondades, kus soojusvoog lähtub vähemalt mõne kilomeetri sügavuselt. Sellised tingimused on enamasti laamade äärealadel. Maasisest energiat on raske kätte saada. Termaalvett saadakse puuraukudest, samuti kasutatakse kuumade kivimite soojust sealt vett läbi pumbates. Geotermiliste elektrijaamade rajamine on suhteliselt odav ja lihtne, kuid termaalvee halbade omaduste tõttu (200 °C on suhteliselt madal temperatuur) pole nad eriti ökonoomsed[10]. Nende rajamine on õigustatud üksnes seal, kus termaalvesi paikneb maapinnale küllalt lähedal[10]. Taastuvate energiaressursside kasutamine Eestis[muuda | redigeeri lähteteksti] Energia kasutamisel põhinevad kogu elusloodus ja inimtegevus. Eestis toodetavast elektrienergiast umbes 90 % saadakse praegu põlevkivist, ligikaudu 8 % tuleb maagaasist ning ülejäänu tuule- ja hüdroenergiast. Põlevkivi varud pole aga igavesed, sõltuvalt põlevkivi kaevandamise ja energia tootmise intensiivsusest jätkub Eestis põlevkivi vaid 20 kuni 50 aastaks ja seega on alternatiivsed energiaallikad peagi vägagi aktuaalsed. Samuti oleks vaja vähendada igapäevakütuste põletamisel tekkivate kasvuhoonegaaside emissiooni – lihtsalt öeldes on vaja hoida keskkonda.[11] Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] - Taastumatu energiaressurss - Taastuv ressurss - Alternatiivenergia - Bioenergia - Põhjamaade Tippteaduse Algatus - Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus - Eesti Taastuvenergia Koda Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - K. Kris Hirst. The Discovery of Fire Kasutatud 27.09.2013. - "The Encyclopedia of Alternative Energy and Sustainable Living" Kasutatud 27.10.2013 - [1], "The surprising history of sustainable energy". Kasutatud 28.10.2013.(inglise). - "In the far distant future, natural fuels having been exhausted solar power will remain as the only means of existence of the human race" – “Power from Sunshine”: A Business History of Solar Energy Kasutatud 27.10.2013 - "The Wind Industry's Experience with Aesthetic Criticism". Leonardo. - EE 3. köide, 1988. - [2], "Solar Energy Perspectives: Executive Summary". Kasutatud 27.10.2013.(inglise). - Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [3] Kasutatud 29.10.2013 - Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [4] Kasutatud 30.10.2013 - Tehnikaleksikon, lk. 126 - [5], Eesti Energia. Kasutatud 28.10.2013. Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti]


Õigus elada mõnes muus liikmesriigis Töötajad Inimestel, kes töötavad mõnes muus liikmesriigis, on õigus seal elada. Tööotsijatel lubatakse samuti jääda mõnesse muusse liikmesriiki seniks, kuni nad otsivad tööd. (Vt õigus otsida tööd) Vastuvõja riik võib neilt kui "ELi võõrtöötajatelt" nõuda nende registreerimist kohalikes asutustes residentidena. (Vt direktiiv 2004/38/EÜ) Muud õiguslikud ja haldusformaalsused sõltuvad riigis viibimise kestusest – kuni 3 kuud, rohkem kui 3 kuud või alaliselt asjaomases riigis viibimine Pereliikmed Töötajate järgmistel pereliikmetel on õigus elada samas riigis, sõltumata nende kodakondsusest:: - abikaasa; - registreeritud partner (eeldusel, et vastuvõtja riik käsitleb registreeritud partnerlust võrdselt abieluga); - alanejad lähisugulased, kes on alla 21 aasta vanused või ülalpeetavad; - ülalpeetavad ülejenad lähisugulased (nt vanemad, vanavanemad). ELi liikmesriigid peavad samuti hõlbustama järgmiste isikute riiki sisenemist ning selles elamist: - muud pereliikmed, kes on ülalpeetavad või töötaja leibkonna liikmed; - muud pereliikmed, kes nõuavad isiklikku hoolt tõsistel tervislikel põhjustel; - partner, kellel on tõendatud kestev suhe töötajaga. Abielu lahutuse, tühistamise või registreeritud partnerluse lõppemise, töötaja surma või lahkumise korral võib pereliikmetele jääda õigus elada asjaomases riigis teatavatel eritingimustel.


Turvafirma USS Security juhtimiskeskusesse saabus neljapäeva õhtul kell 21.10 paanikahäire ühest Nõmmel asuvast toidukauplusest. Kohapeal selgus, et poe turvatöötaja oli märganud meesterahvast, kes üritas varastada pudeli Vana Tallinnat, teatas turvafirma. Patrullteenistuse saabudes peeti isik kinni, mille peale vajus mees pikali ning oli turvatöötajate sõnul kontaktitu. Kohale kutsuti kiirabi, kelle saabudes isik ärkas, kuid keeldus meditsiinilisest abist. Peale kiirabi lahkumist proovis meesterahvas uuesti jalule tõusta ning võttis taskust välja noa, mille turvatöötajad temalt koheselt eemaldasid. Sündmuskohale kutsuti politsei, kes meesterahval joobe tuvastas ning ta edasi kainenema toimetas.


text: Klaus Heinrich Thomas Mann (18. november 1906 München – 22. mai 1949 Cannes) oli saksa kirjanik, Thomas Manni vanim poeg. Kirjandusse tuli ta juba 19-aastaselt. Elas tormilist rändurielu. Mann oli avalikult homoseksuaalne, mis kajastus ka tema loomingus. Klaus Manni romaan "Vaga tants" (1925) oli üks esimesi avalikult homoseksuaalsust käsitlevaid romaane saksa kirjanduses. Klaus Mann oli tõsiseltvõetav kirjanik, kuid tema looming jäi isa loomingu varju. Sooritas 1949. aastal Cannes'is enesetapu. Teosed "Der fromme Tanz" ('Vaga tants'), 1925 "Kind dieser Zeit" ('Selle aja laps'), autobiograafiline romaan, 1932 "Treffpunkt im Unendlichen" ('Kohtumispunkt lõpmatuses'), 1932 "Symphonie Pathétique" ('Pateetiline sümfoonia'), 1935 "Mephisto: Roman einer Karriere", 1936, (eesti keeles "Mefisto" 1986) "Der Vulkan" ('Vulkaan'), 1939 "The Turning Point" 1942, saksakeelne mitteidentne versioon "Der Wendepunkt" ('Pöördepunkt'), 1952 Saksa kirjanikud Vabasurmad Sündinud 1906 Surnud 1949


BIOWARE MONTREAL VÄHENDATI VÄIDETAVALT ANDROMEDA ÄRKVEL; MASSIEFEKTIDE SEERIA VAHEAJAL - MÄNGIMINE BioWare Montreal vähendati väidetavalt Andromeda ärkvel; Massiefektide seeria vaheajal Tsiteerides BioWare'i allikaid, teatab Kotaku, et stuudio Montreali kätt on Mass Effect: Andromeda järel vähendatud. Tsiteerides BioWare'i allikaid, teatab Kotaku, et stuudio Montreali kätt on vähendatud Massiefekt: Andromeda ja selle leige vastuvõtt. See tähendab Massiefekt sari on juba lähitulevikus jääle pandud ja kui Electronic Arts ja / või BioWare kavatsesid jätkata Andromeda , on need esialgsed jätkuplaanid tõenäoliselt riiulisse jäetud. Kotaku raportis rõhutatakse, et BioWare Montreali pole iseenesest koondamised tabanud, osa selle töötajatest on kolitud teistesse EA stuudiotesse. Näiteks selgus just eelmisel kuul, et käputäis endisi Montreali töötajaid oli üle läinud EA Motive'ile, et aidata Tähesõdade II lahingurind . Vahepeal aitavad BioWare Montrealisse jäänud stuudio salapärasele uuele IP-le kaasa. Koodnimega Dylan , see on ka RPG-stiilis seiklus, lihtsalt ärge oodake, et see vabastatakse igal ajal enne 2018. aasta märtsi . See aga valgustab järgmisel kuul teise aasta EA Play üritust, kui kuulujuttudeks uskuda. Nagu Massiefekt , edastades Kotaku järeldusi, edastas EA BioWare Montreali stuudio direktori Yanick Roy avalduse: Meie meeskonnad BioWare'is ja kogu EA-s pingutasid tohutult, tuues Mass Effect Andromeda mängijateni üle kogu maailma. Isegi kui BioWare keskendub jätkuvalt Mass Effect Andromeda kogukonnale ja otseülekandele, vaatame pidevalt, kuidas oleme valmis järgmisteks kogemusteks, mida loome. EA Worldwide Studios meeskonnad on pakatavad andekusest ja rohkem kui kunagi varem juhime stuudiote koostööd võtmeprojektides. Kuna meie BioWare ja Motive meeskonnad jagavad stuudiopinda Montrealis, on meil BioWare meeskonna liikmed liitumas käimasolevate Motive projektidega. Koostame meeskondi ka teiste arendatavate BioWare projektide osas. BioWare'ist tuleb lähiaastatel palju muud. Kihelus ja ülevad ootused, Massiefekt: Andromeda käivitas kaks kuud tagasi suhteliselt segaste ülevaadetena ja mis võib-olla kõige kahjulikum, tohutu hulga tehnilisi tõrkeid. BioWare Montreali esimene sisenemine seeriasse ei läinud siis täpselt nii nagu plaanitud - BioWare Edmonton jäi esimese kolme taha Massiefekt pealkirjad, millest igaüks sai kokku, et moodustada lambakoera triloogia - kuid millised on teie mõtted tänase väidetava ilmutuse kohta? Andke meile sellest allpool teada. Esimene plakat veebis Scooby-Doo taaskäivitamiseks Deadpool võib liituda MCU uue X-Men meeskonnaga Daredevil 3. hooaeg Set Photos Allude to Kareni kodulinn Avengers: Infinity War Trailer saab ägeda animeeritud uusversiooni Jane Fosteri Thor liitub väidetavalt New Avengers rivistusega kas on uus see film saab michael b jordan järgmiseks ämblikmeheks 2020. aastal ameeriklaste 3. hooaja 10. osa kardab kõndivate surnute ristumist kõndivate surnutega Üleloomulik ülevaade: hammustatud (8. hooaeg, 4. jagu) Vaata: Galactus jõuab Amazing Avengers 5 fännide treilerisse Arrow 5. hooaeg näeb hr Terrifici debüüdi


Eeskirjas on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses:


Ülemiste järve vesikonnas, Nabala karstialal planeeritakse avada 860 ha suurune lubjakivimaardla. Maardla avamine teeks loodusele palju kahju, muuhulgas hävitaks see Euroopa tuntusega Tuhala Nõiakaevu, mida külastab 15 000-20 000 loodusesõpra aastas. Nõiakaevu keemise aegu on külastajaid veel mitu korda rohkem. Kogutakse allkirju Tuhala nõiakaevu ja Nabala karstiala kaitseks, Nabala lubjakivimaardla rajamise vastu. Alates pühapäeva õhtust on internetis pöördumisele toetust avaldanud juba üle 15 000 inimese. Lähemalt lugeda ja pöördumisega ühineda saab SIIT!


EESTI WANADSÕNAD SUUREST KORJANDUSEST KOKKU PÕIMITUD 1914 - MATTHIAS JOHANN EISEN, müük, kuulutus 81273399 - Kuldne Börs EESTI WANADSÕNAD SUUREST KORJANDUSEST KOKKU PÕIMITUD 1914 - MATTHIAS JOHANN EISEN ID: 81273399, muudetud 05:32 06.09.2017 10,70 € (sisaldab km) www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?132785


Redaktsiooni kehtivuse lõpp:


Maine Coon, Kahevärvilise kassipoeg. Planeet imelised loomad. - 1920 Tohutu kasside kimbud oma kõrvu. ülemvõim. Kahevärvilise kassipojad - Taustapildiks suurus 1920x1080 1920 x 1080 1920*1080. Suurepärane suurim kodustatud tõu kassist - kohev naljakas kassipojad. Innukus. Ebausutavaks korter sõbralik lemmikloomad. Ettekujutamatu korter kassid. Origami, Maine Coon kitten Albizzia Julibrissin Fantasy cat Roses Vihje: Sinu ekraani resolutsioon on Suurused saadaval pilt: 1024 x 1024 1024 x 768 1080 x 960 1152 x 864 1200 x 1024 1280 x 1024 1280 x 720 1280 x 768 1280 x 800 1280 x 854 1280 x 960 1360 x 768 1366 x 768 1440 x 1280 1440 x 900 1600 x 1200 1600 x 900 1680 x 1050 1920 x 1080 1920 x 1200 2048 x 1536 2048 x 2048 2160 x 1920 2560 x 1440 2732 x 2048 2880 x 2560 640 x 480 720 x 720 800 x 1003 800 x 480 800 x 600 800 x 853 960 x 544 960 x 640 960 x 800 960 x 854 Tags: kahevärvilise kassipojad · maine coon · sigima · pets · Hämmastav · Üllatav Kassitõud isiksus · kohev kassipoeg taustapildid · Uimastamise õrn hiiglased · vastuvõtmine · Üllatav cat side · kahevärvilise kassid · ebatõenäoline maja lemmiklooma · kahevärvilise kass · imetlusväärne · suurepärane pere lemmikloomad · kahevärvilise kassipojad · väike mõeldamatu lemmikloomad korterit · kohev kass taustapildid · hämmastava muusika süda · rõõmus · pildid · 1920 x 1080 · 1920*1080 · 1920x1080 · taustapildid · 1920-1080 · 1920 * 1080 · 1920 - 1080 · 1920/1080


Madagaskari lähedal kaaperdati Norra tanker(7) Somaalia piraadid kaaperdasid laupäeval Madagaskari lähistel Norra keemiatankeri, mille meeskond on pärit Birmast. Pole teada, kas keegi kaaperdamise käigus ka viga sai või kas on nõutud lunaraha. Ettevõtte Brøvigtank Shipowners juht Svenn Pedersen ütles, et tanker UBT Ocean oli teel Araabia Ühendemiraatidest Tansaaniasse, kui see 500 kilomeetri kaugusel sihtpunktist kaaperdati, vahendab Associated Press. 9000-tonnine alus vedas Pederseni sõnul kütteõli ja on registreeritud Marshalli saartel. Tegemist on ühe kõige lõunapoolsema piraadirünnakuga, mis on märk sellest, et sõjalaevade patrullimine Adeni lahel surub piraate India ookeanil lõuna ja ida poole. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29616397


text: Viimastel aastatel on Eestis hüppeliselt tõusnud melanoomi haigestunud inimeste hulk. Melanoom on 15-29-aastaste seas sageduselt teine vähkkasvaja. Teadusuuringute järgi on melanoomi põhjustavateks etioloogilisteks faktoriteks geneetiline eelsoodumus, I ja II nahatüüp, üle 50 neevuse nahal, päikesepõletus enne 19. eluaastat ning ultraviolettkiirgus (UVK). Nahatüüpi ja perekondlikku eelsoodumust muuta ei saa. Samuti ei saa keelata inimestel rannas päevitamist. Küll aga saab suurendada teadlikkust solaariumi ja päikese ohtlikkusest ning reguleerida solaariumite kasutamist kosmeetilisel eesmärgil. Maailma tervishoiuorganisatsioon (WHO) lisas 2009. aastal solaariumi esimese grupi kantserogeenide hulka, mis tähendab, et selle seos vähki haigestumisega on teaduslikult tõestatud. Samasse gruppi kuulub näiteks ka tubakas. WHO on soovitanud keelata alaealistel solaariumi kasutamise. Mitmed riigid on seda soovitust juba järginud. Solaariumites on kasutusel enamasti UVA-lambid, mille kiirgus tungib pikema lainepikkuse tõttu sügavale nahka, põhjustades DNA muutusi, oksüdatiivset stressi ning fotovananemist. Solaariumist saadav UVA kiirguse doos ühes ajaühikus on päikesekiirgusest saadavast doosist kuni 15 korda suurem. Teadusuuringud näitavad, et solaariumi külastajatel on 74 protsenti suurem tõenäosus haigestuda melanoomi kui solaariumit mittekülastavatel inimestel. Lisaks sellele suureneb risk haigestuda basalioomi 1,5 korda ja lamerakkvähki 2,5 korda. Eriti teeb murelikuks, et silmakaitsete kasutamine ei ole solaariumikülastajate seas eriti populaarne. Kuna solaariumites ei ole ultraviolettkiirguse toimest ning potentsiaalsest kahjulikkusest infot, ei pruugi paljud kliendid sellega seonduvatest riskidest teadlikud olla. Ka ajakirjanduses on ilmunud vastutustundetuid artikleid, kus julgustatakse solaariumis käimist ning toonitatakse selle kasu tervisele. Jääb arusaamatuks, kust on selline info võetud ning miks pole lisatud arstide kommentaari. Millist mõju avaldavad sellised kirjatükid inimeste tervisekäitumisele, võib ainult aimata. Riiklik vähistrateegia on välja töötatud aastateks 2007-2015. Aastaks 2012 ei ole Eesti riik astunud märkimisväärseid samme, mis tõstaksid inimeste teadlikkust melanoomist ning ultraviolettkiirguse kahjulikkusest. Aastate jooksul ei ole aga melanoomi haigestumus mitte vähenenud, vaid suurenenud, ning patsientide hulka kuuluvad aina nooremad inimesed. Varajases staadiumis avastatud melanoom on ravitav ning tervistumise tõenäosus peaaegu 100 protsenti. Inglismaal, Saksamaal, Prantsusmaal, Šotimaal ning paljudes Ameerika Ühendriikide osariikides on järgitud WHO mõistlikku soovitust keelata alaealistel solaariumi kasutamine. Leiame, et Eesti peaks ühinema eelpool nimetatud riikidega. Seetõttu esitame ettepaneku keelustada kosmeetilisel eesmärgil solaariumite kasutamine alaealistele, jätkates sellega riiklikus vähistrateegias sõnastatud eesmärkide täitmist. Lisaks aitaks teadlikule hoiakute muutumisele kaasa solaariumite kohustus jagada infot solaariumi kasutamisega kaasnevatest potentsiaalsetest terviseriskidest. Selliste regulatsioonide vastuvõtmisega astuksime suure sammu tervistkahjustava käitumise vähendamise ning hoiakute muutumise suunas. Lisaks sellele on melanoomi ennetuskampaania riigile tunduvalt väiksem väljaminek kui melanoomi keemia-, kiiritus- ja operatiivne ravi. Rääkimata kannatustest ja kaotatud eludest. Pöördumine on edastatud Dermatoonkoloogia Kliiniku nimel.


text: Otho (Imperator Marcus Otho Caesar Salvii Marcus Salvii Augustus; sünninimi Marcus Salvius Otho; 28. aprill 32 – 16. aprill 69 Cremona lähedal) oli Vana-Rooma keiser 15. jaanuarist 69 kuni surmani. Otho sündis peres, kus oli konsuliametit peetud Augustuse valitsemisajast. Otho abiellus Poppaea Sabinaga, kuid naisest sai hiljem keiser Nero armuke (hiljem ka naine) ning Otho saadeti 58. aastal Lusitaania provintsi juhiks. 68. aastal liitus Otho Galba juhitud mässuga Nero vastu. Galba võimle tuleku järel oil Otho esialgu uue keisri järglane ja troonipärija, kuid peagi hülgas Galba ta ja määras uueks soosikuks Lucius Piso Lucianuse. Otho otsustas Galba kukutada ja võtta võimu. Ta meelitas keisri ihukaitsjad enda poolele, kes seejärel mõrvasid Galba Rooma Foorumil. Otho kuulutati keisriks 15. jaanuaril 69. Juba enne Galba surma olid Germaania leegionid avaldanud toetust Vitelliusele keisriks saamisel ning need väed liikusid ka Otho keisriks saamise järel Itaalia suunas. Otho tegutses sihikindlalt ja kiirelt, ta saatis välja laevastiku Narbonensisesse (piirkond Lõuna-Gallias), kutsus kohale Doonau leegionid ning marssis Vitelliusele ustavatele leegionitele vastu 14. märtsil 69. Kuigi aprilli alguseks olid Othoga liitunud veel mitmed märkimisväärsed väeosad, olid Vitelliuse väed palju tugevamad. Otho kogenud nõuandjad soovitasid keisril rünnak edasi lükata ja vägesid täiendada, kuid Otho otsustas tegutseda. Otho armee purustati Bedriacumis, umbes 35 kilomeetrit Cremonast idas. Lüüasaamise järel sooritas Otho seal ka 16. aprillil enesetapu. Vaata ka Nelja keisri aasta Viited Vana-Rooma keisrid Sündinud 32 Surnud 69


text: Lugovoi ütles eelistungit kommenteerides, et peamiseks ülesandeks on saada juurdepääs dokumentidele ja teha kindlaks Litvinenko surma tegelik põhjus. «Sellest pole huvitatud mitte üksnes mina kui üks süüdistatavatest, vaid ka Litvinenko perekond,» ütles Lugovoi Interfaxile. Litvinenko lesk Marina rääkis BBC-le, et uurimine selgitab välja tõe selle kohta, mis tema abikaasaga ikkagi juhtus. «Tahan teada, kes ta tappis ja milleks. Rääkisin sellest kuus aastat tagasi ja loodan, et lõpuks saan kõik teada,» lisas ta. 44-aastane Litvinenko suri 23. novembril 2006. aastal Londoni haiglas radioaktiivsest polooniumist saadud mürgistusse. Tema mõrva uurimist hakkab juhtima Suurbritannia üks mainekamaid kohtunikke Robert Owen. Briti prokuröride väitel on neil piisavalt palju materjali, et esitada süüdistus Lugovoile, vahendas BBC.


Lähen Meditsiiniõelt Apteekrile | Töö kirjeldus - 2019 Põhiline Töö kirjeldus Lähen Meditsiiniõelt Apteekrile Erialase kogemusega õed Registreeritud meditsiiniõed ja farmatseudid täidavad mõlemad olulist rolli tervishoius, kuid nad järgivad erinevaid haridusviise. Meditsiiniõpetaja omandamiseks vajaliku täiendava hariduse saamiseks vajab apteekrit saada sooviv meditsiiniõde, mida nimetatakse Pharm.D. Kuigi õe koolitus pakub tavaliselt enamikku apteegikoolide eeldustest, vajab meditsiiniõde apteekri saamiseks tavaliselt vähemalt neli aastat. Nii õendusabi kui ka apteekide kraadid nõuavad klasside läbimist üldhariduses, matemaatikas ja teaduses. Näiteks paljudes kolledžites võtavad mõlema eriala esimese kahe aasta õpilased anatoomia, füsioloogia, bioloogia ja biokeemia klassid. Pärast neid kursusi võtavad kaks programmi tavaliselt erinevaid teid. Mõnedes kolledžites võivad õed, kes on läbinud esimesed kaks aastat ja võtnud kõik apteegi sissepääsunõuded, minna otse Pharm.D-i. programmi. Kuid teised apteegikoolid nõuavad õpilastelt nelja-aastase kõrghariduse omandamist enne vastuvõtmist. Õed võivad kvalifitseeruda RN-ideks erinevate programmide kaudu. Õppetöö või ADN-i kraadiõpe kestab tavaliselt umbes kaks aastat, samal ajal kui bakalaureuseõppe õendusabi või BSN-i puhul kulub tavaliselt neli aastat. Kuid kaks täiendavat aastat BSN-programmis keskenduvad õenduspraktikale ja -haldusele - mitte teadus- ja farmakoloogia klassidele, mida tavaliselt apteekide koolis nõutakse. Nii ADN kui ka BSN lõpetajad võivad vajada täiendavaid eeltingimusi enne apteekikooli algust, sõltuvalt kutseõppeasutuse vastuvõtutingimustest. Enamikul juhtudel vajavad nad ka farmaatsiaõpetaja lõpetamiseks neli aastat. RN-d, millel on arenenud õendusabi tase, nagu magistri- või doktorikraad, võivad või ei ole võtnud klasse, mis vastavad mõnele apteegi kooli lõpetamise nõudele. Kuigi klassidel võib olla sarnaseid pealkirju, ei pruugi töö sügavus vastata farmaatsiaõpetaja kraadi nõuetele. Kursuste edastamise parimad allikad on iga farmaatsiakooli vastuvõtu- ja nõustamisbürood. Mõned registreeritud õed on töötanud intensiivraviüksuses või muus üksuses, kus intravenoossete vedelike tiitrimine ja arvukate ravimite manustamine on osa igapäevastest koormustest. Sellise kogemusega õedel on tõenäoliselt pea algus teiste apteekiõpilaste üle, kes ei tunne erinevaid narkootikumide klasse ja nende tegevust. Rannavalve Plussid Ja Miinused


Juri Andropov – Vikipeedia See artikkel räägib nõukogude poliitikust; jõelaeva kohta vaata artiklit Juri Andropov (jõelaev). Juri Andropov (vene keeles Юрий Владимирович Андропов; 15. juuni 1914 Nagutskaja jaam Mineralnõje Vodõ lähedal Stavropoli kubermangus – 9. veebruar 1984 Moskva NSV Liit) oli Nõukogude Liidu poliitik (NLKP KK peasekretär, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees) ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee pikaaegne juht. 15. juuni 1914 ÜK(b)P Karjala KK II sekretär NSV Liidu suursaadik Ungari Rahvavabariigis Budapestis NLKP KK osakonnajuhataja NLKP KK sekretär NSV Liidu MN ja RJK esimees 2 Tegevus Ungaris 3 NLKP KK osakonna juhatajana 4 Tegevus NSV Liidu RJK esimehena 4.1 Andropov ja Eesti 5 Tegevus NLKP KK peasekretärina Andropov oli pärit kasaka-aadli perekonnast. Andropovite perekond oli saanud aadliseisuse Vene keisrinnadelt 18. sajandil. Andropovid on kreeka päritoluga, nimelt paljud kreeka kaupmehed astusid kasakate sekka 17. sajandil pääsemaks Türgi survest. Andropovi isa oli kõrgema haridusega raudteeametnik Vladimir Andropov. Andropovi ema Jevgenia Fleckenstein oli Soomest, Viiburist pärit sakslase Karl Fleckensteini tütar. Karl Fleckensteini isa Franz Peter Alexander Fleckenstein oli sündinud Eestis, Kolga-Jaanis 23.01.1820, kuid asunud hiljem Viiburisse. Andropovi sugulane on tuntud vene revolutsionäär, aadlik Sergei Andropov. Andropovi vanavanaisa oli kuulus šveitsi arhitekt Karl Eduard Aeschlimann. Andropov oli poliitiliselt tegev alates 1930. aastatest. Ta tegi komsomolikarjääri Jaroslavlis, kust viidi aga ilmselt Soome juurte tõttu üle Karjalasse. Seal tõusis ta komsomolijuhi kohalt ÜK(b)P Karjala Keskkomitee II sekretäriks. Üksnes oma ülemuste reetmine Karjalas päästis Andropovi nn Leningradi protsessist. Tänutäheks viis Stalini favoriit Georgi Malenkov Andropovi üle NLKP Keskkomitee aparaati, kus ta 1951. aastast kureeris Balti liiduvabariikide (Eesti, Läti ja Leedu NSV) kommunistlikke parteisid. Tüli mõjuka NLKP Keskkomitee (ideoloogia)sekretäri Mihhail Susloviga tõi kaasa Andropovi kõrvaldamise sellelt kohalt. 1953. aastal suunati ta NSV Liidu välisministri Vjatšeslav Molotovi palvel NSV Liidu Välisministeeriumi keskaparaati osakonnajuhatajaks. Aastatel 1954–1957 oli Andropov NSV Liidu suursaadik Ungari Rahvademokraatlikus Vabariigis. Andropov osales Ungari 1956. aasta ülestõusu mahasurumises. See tegevus tõi ta Andrei Gromõko soovitusel 1957. aastal Ida-Euroopa asjade spetsialistina NLKP Keskkomiteesse osakonnajuhatajaks. NLKP KK osakonna juhatajanaRedigeeri NLKP KK välismaiste kommunistlike ja sotsialistlike riikide töölisparteide osakonna juhatajana kureeris ta kümne aasta jooksul sotsialismimaid. 1961. aastal valiti ta NLKP KK koosseisu ja Nikita Hruštšovi soosingul 1962. aastal keskkomitee sekretariaati. 1966. aastal valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogusse Eesti NSVst, sel põhjusel külastas ta korduvalt Eestit. Tegevus NSV Liidu RJK esimehenaRedigeeri Aastatel 1967–1982 oli Andropov NLKP KK liige, NLKP KK Poliitbüroo liikmekandidaat ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees. Kohe pärast julgeoleku esimeheks saamist alustas Andropov võitlust "ideoloogilise diversiooni" ja poliitiliste teisitimõtlejatega, moodustades selleks eraldi NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viienda Valitsuse. Andropovi esimeheks oleku ajal alustati jälle nõukogude julgeolekuorganite heroiseerimist ning propagandaaktsioone. Tema käsul alustati ka filmi "Seitseteist kevadist hetke" käsikirja loomist. 1973. aastal sai Andropov NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks, olles Leonid Brežnevi suurim toetaja ja lähim kaasvõitleja. Andropov ja EestiRedigeeri 1966. aastal valiti Andropov Eesti NSV-st NSV Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogu liikmeks, seetõttu külastas ta korduvalt Eestit. 1973. aasta detsembris külastas Andropov NLKP KK poliitbüroo liikmena Eestit, et anda Eesti NSV-le üle Rahvaste Sõpruse orden ja Tallinnale Lenini orden. 1974. aasta sügisel külastas Andropov NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimehena Eestit; siis korraldas ta ka nõupidamise Eesti NSV Riiklikus Julgeoleku Komitees. Selle nõupidamise kokku kutsumise üks põhjus oli Eestist ÜRO peasekretärile Kurt Waldheimile saadetud "Memorandum Eesti iseseisvuse taastamiseks ning Eesti ÜRO liikmeks võtmise kohta". Selles memorandumis olid koostajad Sergei Soldatov ning teised Eesti Demokraatliku Liikumise ja Eesti Rahvusrinde aktivistid esitanud järgmised ettepanekud: 1) likvideerida Eestis koloniaalhaldusaparaat; 2) viia Eestist välja Nõukogude väed; 3) tuua Eestisse ÜRO väed; 4) võimaldada kõigil eestlastel tulla tagasi kodumaale; 5) korraldada Eestis ÜRO järelevalve all vabad valimised Asutava Kogu loomiseks; kuulutada hiljem välja Eesti Vabariik ja määrata valitute seast Eesti valitsus . Tegevus NLKP KK peasekretärinaRedigeeri 1982. aastal pärast Brežnevi surma valiti Andropov uueks NLKP Keskkomitee peasekretäriks. Ta püüdis stagneeruvat Nõukogude Liitu karmide keeldude-käskudega tugevdada, kuid eriti edukaks tema poliitika ei osutunud. Andropov oli viletsa tervisega ning suri juba vähem kui poolteist aastat pärast võimule saamist. Sellega lõppes ka lühiajaline aktiivne periood pärast stagnatsiooni. 1944 Punalipu orden neli Lenini ordenit 1973 NLKP KK Poliitbüroo liige 1983. aastal nimetati Andropov koos Ronald Reaganiga ajakirja Time aasta inimeseks. Pärast tema surma nimetati Rõbinsk tema auks ümber Andropoviks. Linn kandis aastatel 1984–1989 Andropovi nime. Stavropoli krais on tema järgi nimetatud Andropovi rajoon. Andropovi nime kannavad prospekt Moskvas ning tänavad Jaroslavlis, Petroskois ja Stupinos. Talle on püstitatud mälestussambad tema kodukülas Soluno-Dmitrijevskojes ja 2004. aastal Petroskois. Vladimir Putin lasi 2000. aastal taastada 1991. aastal maha võetud mälestustahvli Kutuzovi prospektil kortermajal, kus Andropov oli elanud. Andropovi mälestustahvlid on ka Petroskois, Jaroslavlis, Rõbinskis ja Nagutskojes. Vladimir Semitšastnõi NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Leonid Brežnev NLKP KK peasekretär Leonid Brežnev NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Juri Andropov 1940-1947 Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Karjala KK 1. sekretär; 1947–1951 ÜK(b)P Karjala KK 2. sekretär; 1951–1952 NLKP KK-s; 1953–1957 NSV Liidu saadik Ungari Rahvavabariigis, sh 1956. aasta Ungari ülestõusu ajal; 1957–1962 NLKP KK osakonnajuhataja; 1962–1967 NLKP KK sekretär; 1967–1982 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, aastast 1976 armeekindral; 1967. aastast NLKP KK Poliitbüroo liikmekandidaat; 1973. aastast NLKP KK Poliitbüroo liige; 1982 NLKP KK sekretär; 1982–1983 NLKP KK peasekretär; 1983–1984 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. ↑ [katkine viide] Pagendus. I köide 2005 lk.95 ↑ Marko Mihkelson, Venemaa : valguses ja varjus, Tallinn: Varrak, 2010, lk 220 Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Juri_Andropov&oldid=5954223" Lehekülje viimane muutmine: 30. august 2021, 23:17 Selle lehekülje viimane muutmine: 23:17, 30. august 2021.


text: Kreon |See artikkel räägib müütilisest Teeba valitsejast; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Kreon (täpsustus).| Tragöödiaist on Kreon eelkõige tuntud oma tegevuse tõttu pärast Teeba vastu toimunud seitsme väejuhi sõda. Pärast teebalaste rasket võitu käskis Kreon kõik teebalaste poolel langenud suurte auavalduste saatel matta, ent linna rünnanud argoslaste ja nende poolel sõdinute laibad pidid jääma matmata. Kui Antigone keelust hoolimata oma venna Polyneikese mattis, tabati ta teolt ning Kreon mõistis ta selle eest surma elusalt matmise läbi. Kreoni poeg ning Antigone peigmees Haimon palus isalt Antigonele armu, ja ka ennustaja Teiresias teatas, et see otsus pole jumalatele meelepärane, ent Kreon ei andnud järele. Ööl enne hukkamist poos Antigone end oma kongis üles. Haimon sai seejärel kokkupõrkes isaga surma, teiste allikate järgi tappis enese. Pärast seda võttis endalt elu ka Kreoni naine Eurydike.


Hinnavaatlus ei vastuta foorumis tehtud postituste eest.


text: Janus |See artikkel räägib vanarooma jumalast; Saturni kaaslase kohta vaata artiklit Janus (kuu)| Janus oli vanarooma mütoloogias väravate, uste, alguste, lõppude ja ukseavade jumal. Temalt on nime saanud jaanuarikuu. Tavaliselt kujutati teda kahe vastassuundades vaatava näoga; sel kujul oli ta Janus Geminus (kaksik-Janus) ehk Bifrons. Kohati esines ka nelja näoga Janus Quadrifrons. Etruski mütoloogias vastas talle Ani. Janus oli muutuste ja üleminekute jumal, kes sümboliseeris näiteks üleminekut minevikust tulevikku, ühest seisundist teise või ühelt nägemuselt teisele või ühe universumi üleminekut teiseks. Kahe näoga Januse üks nägu vaatas minevikku, teine tulevikku. Janust austati saagikoristuse ja külvi alguses, samuti abiellumise, sünni ja muude alguste puhul. Ta esindas vaheastet barbaarsuse ja tsivilisatsiooni, maa ja linna ning noorukiea ja täiskasvanuea vahel. Janus oli olemas enne Saturnust ja Jupiteri. Teda austati iga ukse või värava (janua) kaitsevaimuna. Arvati, et ta avab ja suleb kõiki väravaid, põhiliselt sümboolselt. Palvetes ja ohverduste puhul pöörduti Januse poole enne kõiki teisi jumalusi. Janus oli kõikide põlluharijate ning kõikide avajate ja sulgejate hoidja ja kaitsja, Ta olevat olnud pärit Kreekast Tessaaliast ning olnud koos Camesega Latiumis kuningas. Neil oli palju lapsi, kellest üks oli Tiberinus. Janusel ja tema hilisemal abikaasal Juturnal oli poeg Fontus. Ka Jana oli Januse abikaasa. Kui Romulus koos kaaslastega röövis sabiinitarid, pani Janus purskama kuumaveeallika ning röövijad põgenesid. Selle auks hoiti sõja ajal Januse templite uksi lahti, et ta saaks kergesti sekkuda. Rahu ajal olid uksed ja väravad kinni. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Janus|


text: Teater on mitmetähenduslik sõna. Teater (kreeka keelest theatron 'vaatemängupaik') on sõna-, muusika-, tantsulavastusi esitav kunstiasutus, kus etendatakse näidendeid, oopereid, operette ja ballette. Teater on koht teatrietenduste andmiseks – teatrihoone, kultuurimaja, tänav (tänavateater). Teater on kunstiliik (lavakunst, teatrikunst). Teatrietendus sünnib näitekirjaniku, näitlejate, lavastaja ja kujundaja (teatrikunstniku) koostöös. Neil on rohkesti abilisi: valgustajad, helitehnikud, rätsepad, riieturid, jumestajad ehk grimeerijad ja lavatöölised. Näitekunsti sugemeid leidus juba loodusrahvaste tavades, näiteks enne jahile minekut korraldati maagilisi mänge, millega paluti jumalailt head saaki. Mänguõnn pidi tooma õnne ka tegelikku ellu. Aastatuhandete jooksul arenes sellistest kombetalitustest näitekunst. Eri rahvail on see isesugune. Teater kui meelelahutusasutus tekkis Vana-Kreekas. Etendused toimusid amfiteatris. On teada, et 534 eKr korraldati esimene tragöödiate võistlus. Etendati ka komöödiaid. Kreeklasi jäljendasid roomlased: ka nemad hakkasid etendama näidendeid, sealhulgas palju kreeka omi. Roomas etendati areenil ka veriseid vaatemänge, trikke loomadega jms, millest on hiljem arenenud tsirkus. Keskajal paikset ja püsivat teatrit polnud, esinesid rändnäitlejad (miimid) ja žonglöörid. 10. sajandil hakkas katoliku kirik korraldama pühade ajal kirikus või kiriku ees väljakul piibliainelisi vaatemänge. 13. sajandil osales piiblit seletavais või usuimesid kujutavais müsteeriumides ja miraaklites arvukas tegelaskond. Neile hiigeletendustele, kus mängiti korraga mitmel sõõrjalt püstitatud laval, kogunes terve linn. Etendati ka moraliteesid – mängulisi lugusid pahede ja vooruste võitlusest. Kunstide üldine elavnemine renessansi ajal virgutas ka teatrit. Jõudsasti hakkasid edenema teatriehitus ja lavakujundus. Sellest ajast pärineb Euroopas tavapäraseks jäänud nn karplava. Rämekoomiline laadateater (commedia dell'arte) mängis põhiliselt väljas; rändnäitlejad, kellest igaüks kehastas üht kindlat tüüpi, improviseerisid: mõtlesid teksti välja etenduse jooksul. Inglise teater puhkes õitsele William Shakespeare'i eluajal. Prantslast Molière'i peetakse tänini üheks säravamaks komöödiakirjanikuks. Hispaania näitekirjanduse tipp on Lope de Vega ja Pedro Calderón de la Barca looming. Prantsusmaal kujunesid lõplikult klassitsismile omased aja, koha ja tegevuse ühtsuse reeglid (Pierre Corneille' ja Jean Racine'i loomingus). 18. sajandil valgustusaja suurimad näitekirjanikud olid Denis Diderot, Voltaire ja Gotthold Ephraim Lessing. Friedrich Schiller andis kaaluka panuse kodanliku draama arendusse, ta mõjutas ka romantikuid (Johann Wolfgang von Goethe). 19. sajandi alguses oligi valitsev romantiline suund (Victor Hugo, Alfred de Musset jt.). 19. sajandi lõpus seadis naturalism eesmärgiks argise tõetruuduse. Perekonnaelu vastuolude kirjeldamisega ning ühiskonnakriitilise realismiga tõusid esile Henrik Ibsen, August Strindberg ja Gerhart Hauptmann. Psühholoogilise realismi suurmeister teatris oli Anton Tšehhov. Maurice Maeterlinck oli sümbolismi meister. Isiksuse ja hulga konflikti käsitlesid pärast I maailmasõda ekspressionistid Georg Kaiser ja Ernst Toller. Poliitilise teatri lipukandja Bertolt Brecht töötas välja eepilise teatri teooria. Pärast II maailmasõda olid mõjukad eksistentsialism (Jean-Paul Sartre) ja absurditeater (Samuel Beckett ja Eugène Ionesco). Näitemäng rahvusliku ärkamise ajal Lydia Koidula "Saaremaa onupojaga" 1870. aastal Vanemuise seltsis alguse saanud eesti teater oli algul veel vähenõudlikuma maitsega kui baltisaksa teater, piirdudes külakomöödiate ja romantiliste melodraamadega, ehkki mõlemad vahendasid piiratult ja varjatult ka ühiskondlikke hoiakuid. Üllatas aga kiirus, millega linnade eestlastest alamrahvas ja talupojad selle neile seni võõra kunstiliigi omaks võtsid. 1880. aastail oli Eestis juba üle saja mängupaiga. Nagu laulu- ja pasunakoorid olid näiteringidki peaasjalikult üks rahvusliku liikumise vorme ja uut tüüpi seltskondliku suhtlemise kooliks, mis aga sugugi ei välistanud ka puhast mängulusti. Kogu selle asjaarmastajaliku arengujärgu vältel oli juhtiv teater Tartu Vanemuine, mis August Wiera käe all kujunes juba poolkutseliseks teatriks. Kunstiliselt jäi selle kõrgaeg 1880. aastatesse, kui katsetati ka maailmaklassika esitamist. Hiljem jäi Wiera oma jantide ja laulumängudega kiiresti esile tõusva harituma kihi nõudmistest eemale. Vaata ka Teatri mõisteid Teatrite loend Näitekirjanike loend Teatrinäitlejate loend Teatrilavastajate loend Teatrikriitikute loend Teatriteadus Eesti teater Muusikal Kirjandus Phyllis Hartnoll, "Lühike teatriajalugu". Inglise keelest tõlkinud Ülo Vihma. Eesti Raamat, Tallinn 1989 Małgorzata Semil, Elzbieta Wysińska, "Tänapäeva teatri leksikon". Poola keelest tõlkinud ja täiendanud Hendrik Lindepuu. SE&JS, Tallinn 1996


text: Incheon (ka Inch'ŏn) [intšheon] on keskalluvusega linn Lõuna-Koreas. Linn on kokku kasvanud Souliga, kuid on halduslikult omaette üksus. Linn on tuntud suure ja uue lennujaama poolest, mis on suurim Lõuna-Koreas. Linn asub mandril, kuid uus lennujaam asub linnast eemal, saartel. Lennujaama rajamisel ühendati Yeongjongi saar ja Yongyu saar. Incheoni elanike arv on 2 596 000 (2002). Linna suurim mägi on Manisan (469 m). Linna varasem nimi oli Michuhol ja asula rajati Manisani jalamile juba umbes 500 eKr. Provintsi õigustega linnaks sai Incheon 1995. aastal. Sõpruslinnad Burbank, USA (1961) Philadelphia, USA (1983) Anchorage, USA (1986) Kitakyūshū, Jaapan (1988) Tianjin, Hiina (1993) Hải Phòng, Vietnam (1997) Panamá, Panama (2000) Tel Aviv, Iisrael (2000) Aleksandria, Egiptus (2000) Honolulu, USA (2003) Chongqing, Hiina (2007) Mérida, Mehhiko (2007) Kolkata, India (2007) Manila, Filipiinid (2008) Viited Välislingid Linna koduleht Lõuna-Korea linnad


text: Aktiivne puhkus Majutus & Hinnakiri Reisikiri Kolmandal korrusel toimus jahu jahvatamine kahe paari veskikivide abil. Kolmanda korruse suur ümmargune ruum leiab tänapäeval kasutamist seminaride, koolituste ja ärinõupidamiste korraldamiseks. Ajaleht "Eesti Päevaleht" 7. mai 2005.a. Vanasti olnud Eestis üle tuhande tuuliku. Üks uhkem kui teine. Tänaseks on neist osast järel vaid varemed, mis annavad aimu kunagi- sest tuuleveskite hiilgeajast. Mõned jälle on eeskujulikult restaureeritud. Pivarootsi mõisa tuuleveski. Ilmekaks näiteks, et lootusetus seisus olevast tuulikust võib hea pealehakkamise korral imet teha, on Läänemaal asuv kunagine Pivarootsi mõisa tuuleveski. 1869. aastal ehitatud hollandi tuulikus jahvatati vilja viimati 1920. aastatel, kuid Teise maailmasõjani jäi veskiümbrus külanoortele meelepäraseks kogunemis- ja peopaigaks. Pärast sõda mõnda aega Nõukogude piirivalve vaatetornina kasutamist leidnud tuulik jäi peagi otstarbeta ning 1990. aastate alguseks olid temast alles vaid murenevad paekivimüürid. Pärast viieaastast taastamist rajati Pivarootsi tuulikusse Peeter Punga eestvõtmisel suurejooneline puhkekompleks. Tuuliku neljal korrusel asuvad söögi- ja kaminasaal, koosolekuruum, saunakompleks ning kahekohaline sviit ööbijatele, samuti väike muuseum. Kahtlemata on just võimas, valgeks krohvitud tuuleveski see, mis muudab Pivarootsi puhkeküla ainulaadseks. Kuke küla tuuleveski. Läänemaal Hanila vallas Kuke külas asub üks vähestest Eesti tuuleveskitest, mis on kohendatud elamuks. Veski talule kuulunud hollandi tuulik on ehitatud 1890. aastal ning selle peremeheks enne Teist maailmasõda oli Mihkel Multrom. Kuke küla tuuleveski on huvitav veel selle poolest, et selle alumine korrus, mis moodustab ühtlasi ka ringgalerii, on maakividest, neljakorruseline ülaosa aga puidust. Kahe paari jahvatuskividega tuulik töötas viimati 1950. aastate algul ja jäi siis kasutult seisma. 1993. aastal ostis laguneva tuuliku Peeter Pung ning restaureeris selle omapäraseks elukohaks. Märkimisväärne on asjaolu, et elamu sisustamisel säilitati seal olulised allesolevad veskimehhanismid, nagu võllid, hammasrattad, jahvatuskivid jne. Väheste teiste Eestis elamuks ümberehitatud hollandi tuuleveskite, näiteks kivist Hagudi tuuliku ja Rannamõisa tuuliku kõrval, on Kuke veski vist ainus puithoone. Rõõmsalt punaseks värvitud Kuke küla tuuleveski püüab pilku ka kauni maamärgina.


"Rahva teenrid": euro valimisvankri ees võitu ei too(92) Lauri Hussar ütles Vikerraadio saates "Rahva teenrid", et juhul, kui Eesti peaks enne riigikogu valimisi eurole üle minema, siis selle valimisratsuna kasutamine võib teha Reformierakonnale rohkem kahju kui kasu. "Euroga seoses tuleb väga palju samme astuda, mis ei pruugi kõik väga populaared olla. Ja kui me vaatame ka seda, et esimestel päevadel, kasvõi vahetamisega seotud küsimused - tõenäoliselt tekib mingisuguseid tõrkeid, need tuuakse ajakirjanduse ette," ütles saatejuht Lauri Hussar. "Need on kolm kuud vastu valimisi, siis tekib ikkagi hinnasurve, ajalehed võivad ümardada oma hindasid ülespoole, ükskõik mis. Ühesõnaga - mngisugune inflatsiooniline surve tekib nii või teisiti. Ja sellisel juhul öeldakse, et vaadake, mis euro kaasa tõi, euro tõi kaasa ainult hinnatõusu, aga tööpuuduse vähenemist endaga kaasa ei toonud," lisas ta. Seega euro lülitamine valimisvankri ette ja ainult euro kasutamine valimisvankri ees on Hussari sõnul selline asi, mis valimistel võidule ei vii. Urmet Kook lisas, et märksa olulisem teema, millega valimistel läbi lüüa on tööpuudus.


text: You are here Miks õppida füüsikuks, kui on võimalik saada tema ülemuseks Juunikuu keskpaiku külastas Eestit rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi president hollandlane HANS JORDENS. Millised olid presidendi muljed siinsest ettevalmistustööst seoses olümpiaadiga, seda uuris olümpiaadi meediatiimi liige, Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilane Kristiina Štõkova. Kellele antakse õigus korraldada rahvusvaheline füüsikaolümpiaad? Riigil, mis korraldab rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi, on õigus kutsuda osalema uusi riike, ning vastavalt statuudile peab uus riik viie aasta jooksul deklareerima, millal nad ise kavatsevad olümpiaadi korraldada. Seega ütleksin, et see on pigem kohustus kui õigus. Eesti hakkas osalema 1992. aastast ning 1996 andsite lubaduse korraldada füüsikaolümpiaad siin 2012. aastal. Nagu näha, on ajavahe, mil lubadus antakse ning millal üritus tegelikult korraldatakse, väga suur. Siit tulenevad mitmed piirangud: lubaduse andmise ajal pole teada, mitu riiki üritusele saabub ning kui palju selleks raha kulub. Enamasti on aga kulud võrdelised võistlejate arvuga. See muudab lubaduse andmise ja täitmise üsna raskeks. Kuidas olete rahul senise ettevalmistus- ja korraldustööga Eestis? Kas on ka mingeid suuri erinevusi võrreldes eelnevate aastatega? Olen väga rahul, ja ma ei ütle seda ainult teie meelitamiseks, vaid tõepoolest olete suurepärase töö ära teinud. Alguses olin natuke mures, et võistlus peetakse kahes linnas, Tartus ja Tallinnas, sest arvasin, et ei saa kirjutada töid, teha neist koopiaid ning edastada neid juhendajatele, kui vahemaa on 200 kilomeetrit. Esmakordsel külaskäigul Eestisse selgitati mulle põhjalikult süsteemi, kus kõik on tehtav interneti teel. Saan aru, et Skype on eestlaste fetiš, kuid sellegipoolest avaldab niisugune korraldus muljet. Olen kindel, et süsteem töötab ja on eeskujuks tulevastele korraldajariikidele. Mul on isegi kahtlusi, kas järgmine riik on võimeline füüsikaolümpiaadi niisama hästi läbi viima kui Eesti. Kas ja miks arvate, et reaalained on õpilaste seas üha populaarsemaks muutumas? Omal ajal levis ütlus: „Miks õppida füüsikuks, kui on võimalik saada tema ülemuseks?” Niisiis valitses Lääne-Euroopas aeg, mil paljud hakkasid õppima ärijuhtimist. Meil on veel praegugi erialasid, kus tuhanded noored õpivad juhtimist ja majandust. Kuid mida tähendab juhtimine? Need tudengid tahavad saada ülemuseks. Minu kogemus ütleb, et kui mõni säärane üliõpilane oli laborisse tulemas, valda hirm, et nüüd peab jälle midagi hullu juhtuma. Nad käisid ringi nagu väikesed ministrid, seljas ülikond, kaelas lips, käes kohver, ja neil oli juba varakult kamandav toon. Õnneks mõistavad tudengid praegu üha enam, et õppida tuleb midagi palju keerulisemat ja tõsisemat. Kuidas hindate võistlusel osalevate noorte teadmisi? Võite ette kujutada, et tippvõitjale ei ole ülesanded eriti keerulised, ilmselt valdab ta küsitavaid teemasid väga hästi. Loomulikult on ülesannete tase palju kõrgem kui gümnaasiumis üldiselt, ent ka ettevalmistus on õpilastel vastav. Näiteks rahvusvahelisel keemiaolümpiaadil on igal aastal eelnevalt välja pakutud teatud teema või teemade valdkond, sest võimatu on teada kõiki reaktsioone peast. Sellest tulenevalt teavad osalejad, mis suunas ettevalmistusi teha. Kuid IPhO-l võime küsida kõike, kuni see on füüsikaga seotud. Siin aitab osalejaid intuitsioon, mis paneb nad vastavalt tegutsema. Mida annab osalemine rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil? Peamine – igale võistlejale fantastilise kogemuse. Igal aastal kinnitavad osalenud, et see avardab silmaringi ning annab tõuke karjääri alustamiseks füüsikas. Võistlejad saavad endale huvipakkuvas valdkonnas uusi sõpru ning tutvusi kogu eluks. Säärase võrgustiku loomine on oluline – teadus on rahvusvaheline äri. Milline on Teie isiklik suhe füüsikaga? Õpinguid alustasin teoreetilise ning lõpetasin molekulaarfüüsika erialal. Olin pea kümme aastat keskkooliõpetaja, siis läksin kaheks aastaks perega Aafrikasse, kus õpetasin ülikoolis füüsikat prantsuse keeles. Tulnud tagasi Hollandisse, töötasin kolmkümmend aastat Groningeni ülikoolis. 1982. aastal kutsus Saksamaa Hollandit esmakordselt rahvusvahelisele füüsikaolümpiaadile. Mitmel põhjusel jäi osalemise organiseerimine minu ja ühe mu kolleegi õlgadele. Meil oli aega paar kuud, et kutsuda kokku oma riigi koolid, teha väike test ning esmakordselt valida Hollandi esindusmeeskond. Kuidas Teist sai IPhO president? Olin Hollandi meeskonna juht ja ühtlasi riikliku olümpiaadi korraldaja aastani 2006. Tol ajal arvasin, et kakskümmend viis aastat on piisav aeg, et olümpiaadiga seotud tegevusest loobuda. Kahjuks suri 2007. aasta IPhO ajal tollane president ning sellesse ametisse vajati uut inimest. Olin küll mängust väljas, kuid sellest hoolimata kirjutasid mulle mõned sõbrad-kolleegid, küsides, miks ma ei kandideeri. Siis mõtlesingi: „Miks mitte?” Panin end kandidaatide nimekirja, osalesin valimistel ning osutusin valituks. Milliste mõtetega kodumaale tagasi sõidate, et olümpiaadi avamise ajaks uuesti tagasi olla? Tahaksin öelda midagi julgustavat korraldajatele, avaldada tänu, sest nad on juba mõnda aega selle ürituse nimel teinud täiskohaga tööd. Olümpiaadi toimumise ajal, nende kümne päeva jooksul juulis, tekib kindlasti hetk, mil mõni neist mõtleb: „Miks ma seda teen?” Kuid lõputseremoonial ringi vaadates nad siiski mõistavad, et see on tõelist rahuldust pakkuv tegevus.


see, kahmama, striptiis, vilkuv, õrritama, sukkpüksid, stripper, erootiline, naistepesu, aluspüksid, tool, soolo masturbatsioon


2010 | Pärnu Linnagalerii Näituste ajalugu 2010 Archived: ALEDOIA. IMELIND JA VALGE LAEV. Andrus Joonase näitus 10.12.2010 – 6.01.2011 Pärnu Linnagaleriis, Uus tn 4 (Raekojas) Minu esivanemad rändasid 19. sajandil tsaari-Venemaa suurtesse avarustesse otsima Tõotatud maad ja Valget laeva. Kes Siberisse, kes Musta mere äärde. Eestlaste kogukonnad said ruttu majanduslikult jõukaks tänu töökusele, tahtejõule ja õpihimule. Aga ajad muutusid ruttu ja uus režiim võttis neilt kõik, mis võtta andis. Kellelt vara, kellelt... Archived: VEREKUTSE. Ahti Seppeti näitus 17.11 – 11.12.2010 Pärnu Kunstnike Maja galeriis 1988. aasta kevadel Vietnamis olles kutsusid kohalikud noored meid, nõukogude inimesi, särasilmselt Lenini lasteks. Tol korral, kui meil Eestis olid esimesed kokkuhoidvad iseseisvustuuled puhumas, tundus see nõutukstegevalt kohatu. Mõtlesime, et meid see ei puuduta – VENE VÄRK. Samas on selle mõtte tõlgendus mind aeg-ajalt kummitanud ja viimasel ajal... Archived: AKVARELLIMAAGIA. Eesti Akvarellistide Ühenduse ühisnäitus 14. 12. 2010 – 08. 01. 2011 Pärnu Kontserdimaja II-III korrusel (Aida 4) Eksponeeritud on maale kolmekümnelt autorilt. Näitusel osalevad nii ühenduse kunstnikud kui ka erinevate kunstivaldkondade esindajad. Väljapanek peegeldab akvarellitehnika erinevaid võimalusi, tehnilist rikkust ja mitmekülgsust. Näitusel esinevad: Virve Albri, Christel Allik, Jüri Arrak, Marju Bormeister, Eero Ijavoinen, Rete Jallai, Aime Jürjo, Ilmar Kruusamäe,... Archived: Teija Raakku ja Hanna Schroderuse maalid 06.11 – 04.12.2010 Pärnu Kontserdimaja II-III korrusel Teija Kotipalo (kohati tuntud ka Teija Raakku nime all) on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia maali eriala (BA 2006) ja on õppinud ka Slovakkias, Valgevenes ning Academia Gratas Pärnus. Lisaks maalimisele on tegelenud video ja performantsiga. Hanna Schroderus on lõpetanud Rovaniemi Ülikooli kunstiõppejõu eriala (MA 2007). Kunstile lisaks on tegelenud... Archived: KUNSTIKOOLI VILISTLANE. Pärnu Kunstikooli 30. sünnipäeva-aasta ühisnäitus 14. 12. 2010 – 05. 01. 2011 Kunstnike Majas (Nikolai 27) KUNSTIKOOLI VILISTLANE Pärnu Kunstikooli on 30 aasta jooksul lõpetanud peaaegu 500 õpilast. Osadest neist on saanud kunstnikud ja kultuuritegelased. Osadest on saanud tublid inimesed muudel aladel. Ja kindlasti on neid, kellest on hea saatus mööda läinud. Kuid kindlasti meenutavad kõik need inimesed kunstikooli ja... Archived: KUNSTI AASTANÄITUS 2010 Pärnu Linnagalerii avas 4. novembril 2010 Pärnu Kunsti Aastanäitusega uued galeriiruumid endises linnavalitsuse hoones Uus tn 4.Näitusel osaleb 30 kunstnikku 58 teosega.Samas anti üle Pärnu kunsti aastapreemia Jasper Zoovale... Archived: POSTMAASTIKUD. Eda Lõhmuse maalid 20.10 – 13.11 .2010 Pärnu Kunstnike Maja galeriis Eda Lõhmusel on maalija magistrikraad Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnast. Elab ja töötab vabakutselise kunstnikuna Tartus, kuid see pole takistanud tal alates 1999. aasast korraldamast isiknäitusi üle Eesti ega osalemast rühmanäitustel ja -festivalidel üle Euroopa. Näitusel „Postmaastikud“ esitleb Eda Lôhmus oma Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonnas maali erialal kaitstud magistritööde... Archived: PÄRNUMAA FOTO 2010 30.09 – 30.10.2010 Pärnu Linnagaleriis (Aida 4) Kuuendat korda toimuvale näitusele saadeti tänavu ligikaudu 150 fotot, mis tegi Pärnu Postimehe, Pärnu linnagalerii ja Pilteri esindajatest koosneva žürii töö väga keeruliseks, sest paraku seab galerii suurus oma piirid. Seekordsele ülevaatenäitusele jõudis fotosid nii juba tuntud autoritelt kui neiltki, kes esimest korda oma pildid väljapanekule esitasid. Pärnu... Archived: MAASTIKU ÕRN VÄRELUS. Grégoire Laroche-Joubert’i pastellid 22.09. – 16.10.2010 Pärnu Kunstnike Maja galeriis (Nikolai 27) Grégoire Laroche-Joubert on lõpetanud 1996. a. Pariisis Ecole Supérieure des Arts Appliqués, MA. Töötab kujundajana muuseumis Centre d ́Architecture Arc en Reve, Entrepot Laine. Tal on olnud alates 1996. aastast mitmeid näitusi peamiselt Pariisis. Käesolev näitus on tema esimene isiknäitus välismaal, mida ta ise kirjeldab järgmiselt:... Archived: KLAASPÄRLIÄNG. Janno Bergmann (alias BERG) 28.08. – 18.09.2010 Pärnu Kunstnike Maja galeriis (Nikolai 27) Näitus keskendub erinevate kultuuriutoopiate dekonstrueerimisele, teisendamisele ja taastootmisele. Väljapanek koosneb kuuest tööst: Picasso kuul, Kirjanduslik must ruut, Malevitši musta ruudu dekonstruktsioon, Milleks teile piim, kui te saate kultuuri, Inimhinge valideerimise script, Transhumanistlik nägemus keele ja kultuuri arengust. Näituse nimi on inspireeritud Hermann Hesse peateose Klaaspärlimäng (Glasperlenspiel)...


source: CulturaX

text: EHRA.EE - Eesti Hotelli ja Restorani Personali Agentuur Käesoleva tellimislepingu objekt on EHRA OÜ edaspidises EHRA poolt osutatav elektroonilise tööotsijate andmebaasi kasutamise teenus, mille kasutajaks on käesoleva teenusega liitunud tööandja (edaspidises "klient"). 1. KLIENDI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED. Kliendil on õigus vastuvalt kliendi poolt valitud paketile kindla aja jooksul kasutada kõiki alltoodud teenustest. Kliendi õigus on: 1.1 tutvuda kõikide EHRA andmebaasis asuvate CV-dega vastavalt kliendi valitud paketile ja sõltuvalt sisestatud CV - de konfidentsiaalsusastmest, mis on määratud CV sisestaja poolt; 1.2 sooritada EHRA andmebaasis asuvate CV-de otsinguid vastavalt kliendi poolt valitud paketile ja kooskõlas võimalike otsinguparameetrite ja võimalustega; 1.3 sisestada reaalajas EHRA elektroonilisele kuulutusetahvlile kliendi poolt koostatud headele tavadele vastavaid korrektseid tööpakkumisi. Samuti on kliendil õigus sisestatud pakkumisi muuta, aktiveerida ja kustutada 1.4 aktiveerida ja deaktiveerida kliendi poolt sobivate töökuulutuste leidmiseks konfigureeritud elektroonilisi otsiagente vastavalt kliendi valitud paketile ja vastu võtta nimetatud otsiagentide poolt saadetud e-maile; 1.5 kontakteeruda potentsiaalsete tööotsijatega vastavalt tööotsijate poolt määratud konfidentsiaalsuse nõuetele otse või EHRA vahendusel; 1.6 saada vajaduse korral tehnilist abi ja nõuandeid eelpoolloetletud õiguste tulemuslikuks ja õigustele vastavaks kasutamiseks; Kliendi kohustus on: 1.9 esitada korrektsed ja õiged andmed kliendi poolt esindatud firma ja kontaktisiku kohta; 1.10 tasuda kõik arved vastavalt kliendi poolt valitud teenusepaketile seitsme (7) kalendripäeva jooksul alates arve väljastamisest. Tasuda võlgnetavast summast üks (1) % viivist iga tasumisega viivitatud päeva eest. 1.11 mitte üle anda käesoleva lepinguga fikseeritud õigusi ja kohustusi ning kliendi õiguste teostamiseks EHRA antud paroole kolmandatele isikutele; 1.12 mitte sisestada valeandmeid sisaldavaid, fiktiivseid või klienti eksitavaid tööpakkumisi. 2. EHRA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED. EHRA õigus on: 2.1 katkestada ühepoolselt Kliendi poolt allkirjastatud tellimisleping ja/või ligipääs EHRA parooliga kaitstud teenustele juhul, kui Klient ei täida käesoleva lepinguga endale võetud kohustusi või täidab neid mittekohaselt; 2.2 Kliendi poolt täidetud tööpakkumiskuulutust leheküljele mitte lisada juhul, kui see on puudulikult täidetud või sisaldab materjali, mis on vastuolus heade tavade ja kommetega. 2.3 EHRA-l on õigus maksmata arvete ja viiviste sissenõudmiseks anda nõuded inkassoga tegelevatele ettevõtetele või isikutele, kusjuures võlgade väljanõudmisega seotud kulud tasub Klient EHRA kohustus on: 2.5 võimaldada Kliendil kasutada kõiki elektroonilisi teenuseid, mis vastavad Kliendi poolt valitud teenusepaketile ja mille eest Klient tasunud on; 2.6 vahendada Kliendile huvipakkuvatele andmebaasist leitud tööotsijatele Kliendi tööpakkumisi juhul, kui tööotsijate poolt määratud konfidentsiaalsuse nõuded ei võimalda nendega otse kontakteeruda; 2.8 postitada teenuse eest arve kahe (2) kalendripäeva jooksul tellimuse saamisest Kliendi poolt määratud postiaadressile. 3. LEPINGU LÕPETAMINE 3.1 Leping lõpeb üks päev peale kliendi poolt liitumisankeedis näidatud paketi tähtaja möödumist. Tähtaja kulg algab liitumisele järgnevast päevast. 3.2 Vaidluste korral lepingu täitmise või mittekohase täitmise üle, on pooltel kohustus enne täiendavate õiguskaitsevahendite kasutamist üritada kohtuvälist lahendit saavutada läbirääkimiste teel. Kokkuleppe mittesaavutamisel pöördutakse Tallinna Linnakohtusse. 4.1 Klient loetakse käesoleva lepingu tingimustega nõustunuks peale vastavasse lahtrisse märke tegemist ettevõtte registreerimisel EHRA teenuse kasutajaks.


Teatriretk Pärnusse „Armastuse narre“ vaatama | Looduse Omnibuss 11.07.2019 - 16:30 - 23:00 Pärnu Suveteatrile on see kolmas lavastus. 2016. aastal etendus „Klarissa kirjad“, 2018. aasta lavastuse „Inriid ja Toomas Nipernaadi“ eest nomineeriti Piret Laurimaa aasta parima näitlejanna preemiale.


Forum: Kiadis Pharma » Kiadis Pharma juli 2019 | Beursduivel.be Vertraagd 4 aug 2020 16:20 Koers 1,796 Verschil -0,004 (-0,22%) Volume 245.232 Volume gemiddeld 566.977


iv) uurida ja arendada uut liiki taastuvaid energiaallikaid ning soodustada süsinikdioksiidi sidumise tehnoloogia ja muude nüüdisaegsete keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamist ning nende kasutuse laiendamist;


Kommentaarid: MADONNA 60: julge popdiiva, kes muutis maailma MADONNA 60: julge popdiiva, kes muutis maailma Kristi Oru, 16. august 2018, 00:01 me kõik aitasime/ 16. august 2018, 15:30 tal saada multimiljonäriks ja lõppkokkuvõttes anarhistiks,kes lubas lasta õhku valge maja https://maailm.postimees.ee/3988087/video-madonna-raakis-kones-valge-maja-ohkulaskmisest?_ga=2.22443... magada ka kõigiga kes hääletasid trumbi vastu.Kas on ikka sobilik eeskuju noortele kui ta ei suuda isegi kontrollida oma suuvärki? https://www.mirror.co.uk/news/world-news/madonna-breaks-promise-perform-sex-9222873 Irf/ 16. august 2018, 17:41 Inimene lihtsalt valetas, kui lubas. Pole ta yhagagi neist maganud. Ja Valge Maja seisab kah pysti. Artur Rinne/ 16. august 2018, 13:46 Vahest muutis, aga kas paremaks? arvaja/ 16. august 2018, 11:49 Ilus ikoon ikkagi ja stiilne. Laulab ka normaalselt. Ärge vinguge. Katsuge ise 60 a nii head välja näha!!!! leo/ 16. august 2018, 11:31 Vene mälumängus esitati küsimus:miks Madonna pärast külalisturneed alati piinliku hoolega koristab oma garderoobi,et ühtegi jooksekarva maha ei jääks. Vastus - kardab kloonimist. kokaiini jälgi koristab/ 16. august 2018, 12:32 Teadupärast/ 16. august 2018, 11:30 Inimesed kes ei suuda muuta ennast, üritavadki muuta maailma. Laulmiseks pole muide vaja haiglaseid kostüüme või madalatele instinktidele panustamist ega karjumist. Qwert/ 16. august 2018, 10:33 Välja arvatud paar laulu, mis on normaalsed, siis kõik muu on, mis ta. Teiseks, on Madonna Sony projekt nagu 90-ndail oli Spice Girl. Viimane ei olnud küll Sony korporatsioonil. Esialgu plaaniti Madonna asemele Debbie Harry, kuid miski tuli vahele, et otsustati Madonna üles haipida. Õnnestus. Kulla tõekuulutajad/ 16. august 2018, 10:27 Maailm muutis teda, mitte vastupidi. Ta on üks meedia toel valmistatud ikoon ja mõne üsna hea laulu esitaja, ei enamat. Üsna haige ja hüsteeriline vanadaam täna, kes kardab vananemist ja kui ta peaks otsa saama, saame teada palju neid ravimeid talle on sisse kallatud ja palju narkot ja alkot läbi käinud. Ei midagi erilist, tavaline toode. hu sim/ 16. august 2018, 10:12 üksjä lesaa tana sigi tiskel lest rääkimine on sama mõtetu nagu ho busesi ta söömine. Irf/ 16. august 2018, 10:02 Kas just julge...Kui nimene klammerdub melehitlikult noorusliku välimuse kylge, kardab ta koledal kombel vananemist. Suur aitäh madonna!/ 16. august 2018, 10:00 Noored on madonna käitumismaneerid omaks võtnud ja seda muutust on lastevanematel rõõm vaadata. uusi muutjaid kasvab peale ja muutused jätkuvad, Teadja/ 16. august 2018, 09:59 Tahtis saada tantsijaks ja näitlejaks, kuid ei saanud. Elas 2 aastat vabaabielu muusikuga, kellega andsid välja singli. 80--aastate algul hakati tegema muusikavideoid, Madonna oli üks esimesi ja tegi neid videoid väga palju. Reklaami oli ka väga palju. 90-aastate algul ilmusid uued lauljad, kes tegid ka videoid. Populaarsemaks sai Mariah Carey ja teised. Madonna on müünud ametlikult 175 miljonit plaati, mitteametlikult üle 300 miljoni. Rihanna, Taylor Swift on müünud ametlikult üle 175 miljoni. kole / 16. august 2018, 09:44 ja ebameeldiv salliv! Aadu/ 16. august 2018, 11:51 Et mida sa siin nagu öelda tahtsid? rulle/ 16. august 2018, 12:42 muutis muutis/ 16. august 2018, 09:24 meestest tegi naised ja lillad... tõeline ikoon mida kummardada.


Hinnavaatlus :: m.hv.ee :: Foorum :: Uudised :: Ärifoorumid :: HV F1 ennustusvõistlus :: Pangalink :: Telekavad :: HV toote otsing


text: Cécile Louise Stéphanie Chaminade (8. august 1857 Pariis – 13. aprill 1944 Monte Carlo) oli prantsuse helilooja ja pianist, üks kuulsamaid naisheliloojaid. Elu Cécile Chaminade sündis 8. augustil 1857 Batignollesi külas, mis varsti pärast seda arvati Pariisi koosseisu. Tema suguvõssa kuulub preester Guillaume Joseph Chaminade, kes 1817 asutas Bordeaux's "Maarja ühingu". Isa oli ühe kindlustusseltsi direktor ning amatöörviiuldaja. Ema mängis väga hästi klaverit ja laulis. Tal oli kena lauluhääl. Ema märkas varakult tütre erakordset muusikalist kuulmist ja musikaalsust. Perekonnatuttavate hulka kuulus Georges Bizet, kes pööras tähelepanu tüdruku andele. Bizet nimetas Cécile'i oma väikeseks Mozartiks ning ennustas talle säravat tulevikku, kui oli tutvunud sakraalmuusikaga, mis tüdruk oli komponeerinud 8-aastaselt (see oli tema esimene helilooming) ning talle klaveril ette mängis. See ettemäng toimus Le Vésinet's asuvas villas, mille isa oli 1865. aastal ehitada lasknud. Bizet soovitas anda lapse konservatooriumi Félix Le Couppey klaveriklassi, mis oli mõeldud noortele tüdrukutele. Ent isa oli selle vastu, sest ta leidis, et kodanlaste tütardest peavad saama abielunaised ja emad. Jõuti siiski kokkuleppele, et ta võtab samas mahus eratunde. Cécile õppis Le Couppey juures klaverit, Savardi juures harmooniat ja Benjamin Godardi juures kompositsiooni. Samuti õppis ta Perekonna uues kodus (rue de Rome 69), kus iga kahe nädala tagant käis külas muusikamaailma eliit, teenis Cécile ära Ambroise Thomas', Jules Massenet', Charles Gounod', Canille Saint-Saënsi ja Emmanuel Chabrier' imetluse. Ambroise Thomas on Chaminade'i kohta öelnud: "See ei ole naine, kes komponeerib, vaid helilooja, kes on naine." Chaminade saatis meelsasti klaveril noort viiuldajat Joseph Marsicki, kes alates 1877. aastast tegi vanas Salle Pleyelis kvartetiõhtuid. Kui isa oli kord reisil, kasutas Cécile ühel õhtul juhust ning esines 18-aastaselt esmakordselt avalikult, mängides Beethoveni ja Charles-Marie Widori triosid. Ajakirjanduses teatati selle kontserdi menust. Aastal 1878 korraldas Le Couppey kontserdi Chaminade'i teostest. 4. aprillil 1881 toimus Orkestrisüidi esiettekanne Rahvusliku Muusikaühingu korraldusel. Sama teos kanti ette ka kontserdisarjade "Concerts des Champs-Elysées"' ja "Concerts Populaires de Pasdeloup" raames. kuulus ta Rahvuslikku Muusikaühingusse. Oma koomilist ooperit "La Sévillane" saatis Chaminade klaveril kontsertettekannetel Salle Pleyelis ja Salle Érardis. Opéra-Comique'i repertuaari seda siiski ei võetud, sest see oli liiga lühike. Seevastu Chaminade'i balletti "Callirhoë", mille esietendus oli 16. märtsil 1888 Marseille's, mängiti peaaegu 200 korda, sealhulgas Metropolitan Operas New Yorgis. Ka tema kontserdipala (Concertstück) opus 40 klaverile ja orkestrile (1888) hakati ette kandma. Ent pärast seda piirdus Chaminade väiksemate vormidega. Ainsaks erandiks oli flöödikontsertiino opus 107 (1902) , mille ta tõenäoliselt kirjutas Pariisi konservatooriumi lõpueksamiks. Arvatakse, et ta oli isa surmaga 28. juulil 1887 kaotanud suurteose jaoks vajaliku võitlusvaimu. Ta alustas pianistikarjääri, esinedes kogu Euroopas kuni Türgini välja. Kulminatsiooniks oli 1907–1908 triumfaalne 25 kontserdist koosnev turnee 12 Ameerika Ühendriikide linnas, mis pani aluse tema tohutule populaarsusele ookeani taga. Ringreis algas ühe kontserdipala esitusega Philadelphias. Chaminade täitis kavad eranditult oma loominguga. Et tagada enda ja oma ema ülalpidamiseks vajalikku menu, keskendus ta lühikestele klaveripaladele ning lauludele. Ameerika Ühendriikides asutati umbes 200 Chaminade'i klubi, millest mõned tegutsevad seniajani. Chaminade'i helilooming oli Prantsusmaal populaarne ja 1892 määrati ta haridusametnikuks. Chaminade, kes elas ikka veel üksinda ning oli deklareerinud: "minu armastus kuulub muusikale, ma olen nunn, vestaneitsi", abiellus 1901 siiski – pigem fiktiivselt – ühe lahutatud ja vaese mehega, kes 1907 jättis ta leseks. Kui 1912 suri ema, kes oli teda turneedel sageli saatnud, langes Chaminade sügavasse meeleheitesse. Alles järgmisel aastal läks ta tagasi Londonisse, kus kuninganna Victoria oli teda regulaarsete Inglismaa-turneede (alates 1892. aastast) käigus oodatud külalisena sageli Windsori lossis vastu võtnud. Üliõpilased olevat seal talle korraldanud triumfaalse vastuvõtu. Kui puhkes sõda, pani 57-aastane Chaminade muusika kõrvale, et juhatada haiglat. Ta loobus avalikest esinemistest ja komponeeris harva. Hiljem elas ta tagasitõmbununa Monte Carlos. 20. sajandi reaalsus oli talle võõras ja vastuvõetamatu. Ta suri sealsamas 13. aprillil 1944. 20. sajandi lõpupoolel hakati hilisromantilist prantsuse muusikat halvustama, mistõttu huvi tema muusika vastu vaibus pärast tema surma. Nüüd on tema teoseid hakatud taas ette kandma. Aastal 1988 koostas USA muusikateadlane Marcia Citron Chaminade'i teoste nimekirja ning tema eluloo. Looming Chaminade oli viljakas helilooja ja peaaegu kõik tema umbes 400 teosest avaldati tema eluajal. Kuigi ta kirjutas orkestripalu (sealhulgas menukad klaverikontserdipalad, flöödikontsertiino, üks sümfoonia ja üks ballett), olid tema kõige populaarsemad teosed tema klaveripalad, millest suurem osa on karakterpalad, ja üle 125 meloodia. Muusika on meloodiline ja väga mõistetav, selgete tekstuuride ja mahedalt kromaatiliste harmooniatega, prantslasliku vaimukuse ja värvikusega. Chaminade kirjutas umbes 140 laulu, enamiku ajavahemikul 1890–1910. Tema kerged ja võluvad laulud on väga prantslaslikud. Neid iseloomistab värske kompositsioonistiil, prosoodia valdamine ning hääletunnetus. Chaminade'i laule on plaadistanud Anne Sofie von Otter ja Alaina Warren Zachary. Teosed Orkestrisüit (1881) Trio klaverile, viiulile ja tšellole opus 11 (1881) Koomiline ooper "La Sévillane" Ballett "Callirhoë" (1888) Kontserdipala (Concertstück) opus 40 klaverile ja orkestrile (1888) Flöödikontsertiino opus 107 (1902) "La Sérénade aux Étoiles" (1911) Trio pour Piano, Violon et Violoncelle, opus 11 Trio klaverile, viiulile ja tšellole (1881) Osad: Allegro, sol-minoor Andante – Animato – Tempo primo, Mi-bemoll-mažoor Presto leggiero, Sol-mažoor Allegro molto agitato, sol-minoor. See teos on Chaminade'i elegantsi ja kütkestavuse näide. Esimeses osas on kaunid voolavad meloodiad. Teine osa sisaldab suurepärast keelpillimeloodiat. Läbi kolmanda osa kumavad sulgkerged kuueteistkümnendiknoodid vilka kromaatika ja arpedžodega. Teos lõpeb etüüdiliku finaaliga. Välislingid Flöödikontsertiino noodid Foto 1 Foto 2 Foto 3 Foto, midi muusikafailid Helikatkendid kammerlauludest Klaverimuusika: helikatkendid Klaverimuusika: helikatkendid Klaverimuusika: helikatkendid Klaveriteosed: helikatkendid Klaveritriod: helikatkendid Laulutekstid Pilt ja helikatkend: "Pas des écharpes" Täismahus heliülesvõtted Prantsuse heliloojad Sündinud 1857 Surnud 1944


text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools Komisjon edendab õigust teabele kriminaalmenetluses European Commission - IP/10/989 20/07/2010 IP/10/989 Brüssel, 20. juuli 2010 Komisjon edendab õigust teabele kriminaalmenetluses Saksa turist peetakse kinni pärast kõrtsikaklust Itaalias. Ta ei oska itaalia keelt. Seepärast jääb talle arusaamatuks, miks ta kinni peeti ja milles teda süüdistatakse. Politseinik annab talle saksakeelse dokumendi, kus on kirjas tema õigused: õigus kasutada advokaati ja õigus tutvuda süüdistusega ning õigus suulisele tõlkele. Tundub, nagu oleks tegemist teleris jooksva politseiseriaaliga, kuid varsti on see nii kogu Euroopa Liidus. Täna tegi Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu uued eeskirjad, millega tagataks see, et ELi riigid selgitavad kuriteos kahtlustatavale või süüdistatavale nende õigusi keeles, mida nad mõistavad. Iga isik, kes on kinni peetud või kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, peab saama kirjaliku õiguste loetelu, kus on kirjas kõik tema põhiõigused kriminaalmenetluses. ELi riigid võivad loetelu sõnastuse ise paika panna, kuid komisjoni ettepanekus on olemas näidis 22 ELi keele jaoks. Nii on piiri ületavatel inimestel kindel ettekujutus oma õigustest ja vähenevad tõlkekulud. Ettepanek on väga oluline kindlustunde suurendamisel ELi ühtsel õigusalal, kuna järjest rohkem eurooplasi reisib. 47 % sakslastest, 34 % brittidest ja 16 % itaallastest käivad puhkamas mõnes muus ELi riigis. Selleks et eeskirjad jõustuksid, peavad Euroopa Parlament ja ELi justiitsministrid need heaks kiitma. „Oleme teleseriaalis kõik näinud, kuidas politseinik loeb kahtlustatavale õigused ette. Seda on põnev jälgida, kuid sellel on ka oluline tõsisem eesmärk: nii saavad inimesed aimu oma õigustest ja teadmise nende kasutamiseks. See annab inimestele kindluse, et õigust järgitakse kõikjal Euroopas,” sõnas Euroopa Komisjoni õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse volinik ja asepresident Viviane Reding. „Inimene ei saa oma kaitseõigust täiel määral kasutada, kui ta ei tea, milles see seisneb. Õiguste tundmine ja süüdistusest aru saamine on õiglase kohtupidamise alused. Seadusega vastuollu sattumine on hirmuäratav ja me ei saa eeldada, et inimesed oskaksid nõuda ametiasutustelt menetlusõiguste järgimist, kui nad ei tea, milles need õigused seisnevad. Komisjoni ettepanekuga tagatakse, et kõik inimesed kogu ELis tunneksid omi õigusi.” ELis toimub igal aastal 8 miljonit kriminaalmenetlust. Praegu erineb kodanike võimalus saada nõuetekohaselt teavet oma õiguste kohta kinnipidamise ja kuriteosüüdistuse esitamise korral kogu ELis, kuigi kõik 27 ELi liikmesriiki on võtnud Euroopa inimõiguste konventsiooniga kohustuse tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Ühtedes liikmesriikides antakse süüdistatavale vaid suusõnalist teavet menetlusõigustest, teistes aga antakse keerulist teavet kirjalikus vormis ja sedagi vaid nõudmisel. Kui Euroopa Parlament ja ELi justiitsministrid täna komisjoni esitatud ettepaneku vastu võtavad, aitab see vältida kohtuvigu ja vähendada edasikaebuste arvu. Asja menetlev asutus peab tagama süüdistatavale teabe tema õiguste kohta. Kinnipeetud isikule tuleb anda kirjalik õiguste loetelu, mis on koostatud lihtsas igapäevases keeles. Loetelu saab iga süüdistatav kinnipidamise korral sõltumata sellest, kas ta on seda nõudnud või mitte. Vajaduse korral loetelu tõlgitakse. Kui komisjon kirjaliku õiguste loetelu esimest korda 2004. aastal kaalus, oli see olemas vaid ühes riigis. Praeguseks on see olemas juba 12 riigis. Saksamaal võeti loetelu kasutusele jaanuaris ja Hollandis aprillis. Eelmisel aastal Maastrichti Ülikooli tehtud uuringust selgus, et veel üheksa riiki pakuvad mingisugust kirjalikku teavet (näiteks süüdistuse pöördelehel) ja kuus riiki suusõnalist teavet, need riigid on esitatud allpool. Tänase ettepaneku tulemusel hakkab rohkem riike õiguste loetelu kasutama ja kirjalikus vormis kindlust pakkuma. Õiguste loetelu on tõhus viis kahtlustatavatele nende õiguste selgitamiseks. Nendest õigustest saaks reaalsus, mitte pelgalt sõnad paberil. Hiljuti viisid Ühendkuningriigi kohtud täide Portugali esitatud Euroopa vahistamismääruse Ühendkuningriigi kodaniku kohta. Selle kaheaastast vangistust ettenägeva määruse täitmiseks kulus rohkem kui 14 kuud ja kuus kohtuotsust. Õigust oleks mõistetud palju kiiremini ja väiksemate kuludega, kui teavet süüdistuse kohta oleks antud kohe kriminaalmenetluse alguses. Lisaks oleks ära hoitud tarbetud edasikaebused. Taustateave 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga anti ELile võimalus võtta kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga meetmeid, et tugevdada ELi kodanike õigusi, eriti õigusi kriminaalmenetluses. Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitsele on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklitega 47 ja 48 ning Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 6. Komisjoni tänane direktiivi ettepanek, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet, on teine meede paketist, mille eesmärk on kehtestada ELi ühised nõuded kriminaalmenetluse kohta. Nõukogu kutsus 30. novembril 2009 komisjoni üles tegema järjest ettepanekuid selliste meetmete kohta, et luua vastastikune usaldus liikmesriikide kohtuasutuste vahel. Kogu meetmete pakett esitatakse paari järgneva aasta jooksul, et luua minimaalsed menetlusõigused kriminaalmenetluses kogu Euroopa Liidus. Esimene meede, millega antakse kahtlustatavatele õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, on saanud juba Euroopa Parlamendilt ja nõukogult poliitilise nõusoleku (IP/10/746). Komisjoni järgmised meetmed, mis on kavandatud 2011. aastaks, seisnevad direktiivis õiguse kohta kasutada advokaati ja õiguse kohta suhelda perekonna, tööandja ja konsulaarasutustega. Lisateave Komisjoni direktiivi ettepanek, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet: ELi õigusküsimuste voliniku Viviane Redingi koduleht: Justiits- ja siseküsimuste veebisait: How Member States provide information about some or all procedural rights (2009) (see MEMO/10/351 for breakdown of rights provided) Indicative model Letter of Rights for suspected and accused persons on arrest: If you are arrested by the police you have the following rights: A. to be informed of what offence you are suspected B. to the assistance of a lawyer C. to an interpreter and translation of documents, if you do not understand the language D. to know for how long you can be detained You are entitled to keep this Letter of Rights with you during your detention. A. Information on the suspicion B. Help of a lawyer C. Help of an interpreter D. How long can you be deprived of your liberty? This refers to written information not containing a detailed explanation of the rights in every day language. It may also not be given systematically but only for example if the suspected person actually requests it. It may also not be translated into other languages. To be completed by the Member State authorities in accordance with national rules and the ECHR.


J Crew müügihinnaks kujunes 2,86 miljardit 23. november 2010 kell 18:27 Täna sai teatavaks, et Ühendriikide rõivamüüja J Crew müügihinnaks kujunes 2,86 miljardit dollarit. Paljud analüütikud ja pankurid leiavad, et J Crew oli enam väärt. Ühendriikide rõivamüüja J Crew aktsiad omandavad kaks ettevõtet, TPG Group ja Leonard Green & Partners LP. Ostuhinnaks kujunes 2,86 miljardit dollarit ehk 43,5 dollarit aktsia kohta, mis on 15 protsenti enam kui aktsiahind enne tehingu avalikustamist. Ettevõtte tegevjuhina jätkab legendaarne Millard Drexler, kes on tuntud Cap-i rõivabrändi maailmaareenile toojana. TPG on juba korra rõivamüüja omanik olnud, seda 1997. aastal. Aastal 2006. viidi J Crew taas börsile ning ettevõte müüs oma osaluse pärast IPO-t. „See on siiski liiga madal hind. TPG saab esmaklassilise rõivamüüja, koos legendaarse tegevjuhiga.” teatas Reutersile Trutina Financial’i investor Patty Edwards. Vaatamata tänasele aktsiaturgude langusele on J Crew aktsia kaubeldud stabiilselt 6,24 protsenti kallimana hinnaga 43,89 dollarit.