Küüt: kurikamõrvari leidmise nimel töötab 70 inimest(81) Politsei- ja piirivalveameti direktori Raivo Küüdi kinnitusel ajab novembris kurikaga naise tapnud kurjategija jälgi 70 inimest ning politsei üritab juhtumit iga hinna eest lahendada. "Kurikamõrvari avastamiseks teevad tööd 70 venda – kogu Põhja isikuvastaste kuritegude talitus - ja nendel on kõigil käed-jalad tööd täis, et viimane kui niidiots ära kontrollida sellest keerukast puntrast," ütles Küüt Delfile antud usutluses. "Väga palju rutiinset tegevust, töömahtu läheb palju ja lõpuks on ainult üks avastatud kuritegu." Küüdi sõnul on loomulik, et ta muretseb kurikamõrvari loo pärast. "Esiteks ikkagi tekib see küsimus, et kas meie korrakaitsjatena oleksime saanud seda kuidagi ära hoida," sõnas politsei juht. "Selle juhtumi puhul meie analüüs ei näidanud, et seal oleks pidanud patrull sel ajal olema. See oleks olnud ainuke võimalus, kui patrull oleks kohal olnud. Kuriteo kohta eelinformatsiooni ei olnud, sellist kuritegu on äärmiselt raske ära hoida. Loomulikult see paneb mõtlema. See kuritegu vajab iga hinna eest selgitust, ta tuleb avastada." 23. novembri hommikul ründas kurikaga mees Tallinnas Snelli tiigi juures kahte naist, kes mõlemad said vigastada ja viidi haiglasse. Üks naistest suri saadud vigastustesse.


MagistriõpeMagistriõppe infopäev 2381989 2389174 2389175 http://www.ut.ee/et/tudengivari http://careerday.ut.ee/ http://www.ut.ee/oppimine/erasmus-euroopa-sisese-opirande-konkurss-201718-oppeaastaks Instituudid ja muud üksused ÕigusteaduskondMajandusteaduskondÜhiskonnateaduste instituutHaridusteaduste instituut Psühholoogia instituutJohan Skytte poliitikauuringute instituutNarva kolledžPärnu kolledž PedagogicumEttevõtlus- ja innovatsioonikeskus Raamatukogud Vaata lähemalt... Õigusteaduskonna teabekeskusTartus: Näituse 13A-001 E- R 9.00-17.00Tallinnas: Kaarli pst 3 Majandusraamatukogu Narva mnt 4E–R 10.00–16.00 Sotsiaalteaduste raamatukogu Lossi 36 Haridusteaduste raamatukogu Salme 1a L 9.00-15.00 AÜ õppesessioonide ajalPärnu kolledži raamatukogu Ringi 35, Pärnu L 9.00. - 16.30Narva kolledži raamatukogu, Raekoja plats 2, Narva L 9.00 - 15.00 Sündmused 22.02 kell 12-13 TÜ majandusteaduskonna teadusseminar "How to Measure Cultural Differences? A Peak into a Research Field", Oeconomicum, ruum B201 Doktoritööde kaitsmised 16.03 kell 14.15 Ero Liivik "Otsedemokraatia Eestis: õigussotsioloogilisi aspekte", TÜ senati saal SV magistriõppe infopäev 15.02 Uudised Valimiskomisjon registreeris Tartu ülikooli rektorikandidaadid 20.02.2017 Rektori valimiskomisjon registreeris oma tänasel, 20. veebruari koosolekul rektorikandidaatideks professor Margit Sutropi ja professor Volli Kalmu. OLE ROHKEM tunnustab tegusaid tudengeid ja tudengiorganisatsioone20.02.2017 Tartu tudengiorganisatsioonide koostöövõrgustik jagab tublimatele tudengitele, organisatsioonidele ja koostööpartneritele auhindu, et tunnustada parimaid. Menukas Tartu ülikooli karjääripäev keskendub tudengite huvidele ja tööturu vajadustele20.02.2017 Rektori avalik pöördumine diskrimineerimisjuhtumi teemal18.02.2017 Selgus Tartu ülikooli nõukogu uus koosseis16.02.2017 Ajakirjandustudengite infovood Portaal Peegel Meediakriitika saade "Pressipeegel"


source: wikipedia

text: Peet Lepik (sündinud 23. veebruaril 1935 Tallinnas) on eesti semiootik ja kultuuriteoreetik. Elukäik Peet Lepik sündis Eesti Põllutööministeeriumi ametnike perekonnas. Lõpetas 1953 Tallinna 10. Keskkooli ning asus samal aastal õppima režissuuri Moskvas VGIK-is. 1957 osales ta kollektiivses arupärimises, mis vaidlustas 1956. aasta Ungari sündmusi kritiseerinud üliõpilaste eksmatrikuleerimise. Seetõttu heideti ta instituudist välja. 1957. aasta sügisest jätkas ta õpinguid Tartu Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse erialal ning lõpetas stuudiumi folkloorile spetsialiseerununa 1962. Nelja-aastane õpetajastaaž (Tallinna 19. Keskkoolis ja 46. Keskkoolis) vaheldus lühikese televisiooni- ja ametnikutööga (Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Komitees). Sügisel 1966 kandideeris edukalt Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna esteetika kateedri aspirantuuri kultuurisotsioloogia erialal. Kandidaaditöö pidi kujunema osaks kogu Eesti elanikkonda hõlmavast kollektiivsest uurimusest "Teie ja kultuur", mille alusel kavatseti välja selgitada eestlase kunstimaitse ja -eelistused. Väitekiri jäi aga kaitsmata kahel põhjusel. Esiteks oli ankeet, mille alusel elanikkonda küsitleti, koostatud täiesti ebaprofessionaalselt. (Peet Lepik tegi ise hiljem vastava analüüsi ja tuvastas paljude ankeediküsimuste mitme-, koguni seitsmetähenduslikkuse...) Teiseks sattus ta Moskvas põhjalikult lugema Tartu-Moskva semiootikakoolkonna töid, mis ta tähelepanu pöördumatult sidusid. Tallinnas ei olnud tal võimalik oma semiootikahuvile leida rakendust ja nii võttis ta 1970 vastu nooremteaduri (hiljem vanemteaduri) koha Haridusministeeriumi Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis (PTUI-s), kus ta kakskümmend aastat (internatsionalistliku) kasvatuse uurimist simuleerides või oma huvisid Haridusministeeriumi pealesunnitud teemanimetuste varju peites luges süstemaatiliselt Tartu Ülikooli semiootikapublikatsioone ja süvenes (kaheksa aasta jooksul) põhjalikult tadžiki-pärsia klassikalise kultuuri problemaatikasse. See töö päädis ulatuslike vahetekstidega varustatud 480-leheküljelise pärsia kultuuriantropoloogia koostamisega, mis tekstide originaalkeeltest tõlkimise mahukuse tõttu on siiani avaldamata. Lisaks sellele koostas ta õppematerjali tadžiki-pärsia islamikultuuri sünnist ning suhetest euroopa kultuuriga (8 autoripoognat). Hiljem valis ta õppematerjali illustreerimiseks välja ka sarja tekste (3 autoripoognat), mille originaalkeeltest tõlkisid Haljand Udam, Ly Seppel ja Andres Ehin ning Udami reaaluste järgi Paul-Eerik Rummo. Kõik need materjalid on trükis avaldamata. Avaldamata on ka kultuurisemiootikasse sissejuhatav õppematerjal gümnaasiumidele (Kuidas mõista kultuuri?; 8 autoripoognat), millega ta 1992 võitis Haridusministeeriumi kultuurialase õppekirjanduse konkursi. 20-aastasest PTUI-s töötamise perioodist riiulile jäänud teistest käsikirjadest on mahukamad M. S. Kagani esteetikakontseptsiooni kriitika kantiaanlikelt positsioonidelt (2,7 autoripoognat; autori kommentaar: tollal ei saanud avaldada, nüüd pole seda enam kellelegi vaja); tänaseks on tarbetuks saanud ka marksistliku ateismi kriitika (2 autoripoognat), mille kirjastus omal ajal tagasi andis. Kokkuvõtteks peab siiski möönma, et PTUI perioodil läbi töötatud kultuuriajalooline ja -teoreetiline kirjandus on jätkuvalt olnud aluseks tema kõikidele teaduslikele pürgimustele tänini välja. Teadusliku töö kõrvalt on Lepik tegelnud ka tõlkimisega vene keelest (Olga Perovskaja, Maksim Gorki, Leonid Sobolev, Nikolai Nikolski jt) ja inglise keelest (Harold Pinter) eesti keelde ning ka eesti keelest vene keelde. Töötas 1990–1992 Toompeal Riigikantselei hariduskonsultandina ning töötab 1992. aastast Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Pärast lühiajalist (1992–1993) vanemteaduri ametit Kasvatusteaduste Instituudi arengu-uuringute laboratooriumis kaitses TPÜ kultuuriteaduskonna nõukogu ees magistritööd Tadžiki-pärsia islamikultuuri kujunemise eeldused: Õppematerjal kultuuriloo kursuseks. Astus aastateks 1993–1996 ja 1997–1999 kultuuriteaduskonna doktorantuuri. Määrati 1996 kultuuriteooria õppetooli juhatajaks. Tema doktoritöö on keskendunud kultuuriuniversaalide uurimisele, täpsemini: kultuuri kui intellekti semiootiliste skeemide analüüsile. Loeb Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuri- ja keeleteaduskondade üliõpilastele loenguid semiootika alustest, kultuurisemiootikast, kultuuriuniversaalidest, pärsia islamikultuuri tekkest ja islamikultuuri tähendusest Euroopale. Peet Lepiku juhendamisel on oma magistritöö hindele cum laude kaitsnud Hasso Krull (Jacques Lacani psühhoanalüütilise teooria võtmemõisteid: Tõlke probleemid ja "rakendus", 1988) ja Erik Juzykain (Marilaste infokeskkonna mõningaid aspekte, 2000) ning hindele optime approbatur Eike Värk (Eesti kutselise nukuteatri ajaloost, 1999). Aastatel 1992–1994 oli Peet Lepik Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi esimehe asetäitja ja Seltsi Tallinna osakonna esimees. 1995. aastast on ta Euroopa Kultuurifondi Eesti Rahvuskomitee liige ja 1999. aastast Estonia Seltsi juhatuse liige. Samuti on ta Eesti Semiootikaseltsi asutajaliige. Tema doktoritöö keskendub antikultuuri fenomenile nõukogude kultuuris. Sellel teemal on ilmunud mitmeid artikleid võõrkeelsetes semiootikaajakirjades, aga ka Akadeemias (nr 4, 2000). 2001 ilmus Peet Lepiku koostatud Uurimusi müüdist ja maagiast, milles leidub ka ta enda ettekanne "Müüdi ja maagia semiootiline spetsiifika". Peet Lepik kaitses 17. detsembril 2007 Tartu Ülikoolis doktoritöö "Universaalidest Juri Lotmani semiootika kontekstis" (juhendaja Peeter Torop, oponent Vilmos Voigt). Töö on ilmunud raamatuna sarjas "Tartu Semiotics Library". Teoseid Lepik, Peet 2019. Universaalid ja islam. (Eesti mõttelugu 146.) Tartu: Ilmamaa. Tõlked Olga Perovskaja. Lapsed ja loomad, Tallinn 1958 Leonid Sobolev. Kapitaalremont, Tallinn 1973 Nikolai Nikolski. Maailmahukk ja sotsiaalne murrang varakristluse vaadetes, Tallinn 1993 Tunnustus 2019 Semiootiline Jälg Kirjandus Kull, Kalevi; Velmezova, Ekaterina 2018. Semiootikast ja semiootika ajaloost Peet Lepikuga. Acta Semiotica Estica 15: 176–193. Üllar Peterson. Suurtest kuulutajatest ainus, kes paistab silma erakordse julmusega. Sirp, 17. aprill 2020, arvustus kogumikule "Universaalid ja islam" Eesti semiootikud Eesti kultuuriteoreetikud Sündinud 1935


Motoringrajalt tuttav Marko Rohtlaan tuleb Delfi Rallipäevale: “Tulen päeva nautima ja viimaseks ei kavatse jääda!” - Sport Motoringrajalt tuttav Marko Rohtlaan tuleb Delfi Rallipäevale: “Tulen päeva nautima ja viimaseks ei kavatse jääda!” Delfi rallipäevFoto: Jaanus Lensment Läbi aegade nimekamate Eesti motoringrajasõitjate hulka kuuluv Marko Rohtlaan on oma elus krosskardiga sõitnud 2-3 ringi auto24ringil. Kui ta sai aga kutse osaleda 30. juunil Delfi Rallipäeval Ott Tänakuga, siis ta väga pikka mõtlemisaega ei võtnud. Kuigi ta ütleb, et põhiline eesmärk on veeta päev heas seltskonnas ja nautida võidusõitu, siis reaalsus on see, et kui juba korra oled võidusõitja, oled seda kogu aeg. Niipea kui kiivri visiir kinni pannakse, läheb andmiseks. Motospordiga on Marko Rohtlaan olnud seotud juba 30 aastat ja tema karjäär on olnud täis väga palju erinevaid rahvusvahelisi võistlussarju ja tugevaid tulemusi. See lubab teda nimetada Eesti parimate motosportlaste hulka kuuluvaks. Oma aktiivse võidusõitja karjääri on ta lõpetanud ja toimetab nüüd Vihur Motosport meeskonna juhina. Koolitab meie tulevasi motosportlasi ja jagab oma kogemusi ning istub aeg-ajalt ise ka tsikli selga. Neljarattalisega muide, pole ta seni veel võidu sõitnud, seega teeb ta selles osas Delfi Rallipäeval debüüdi. “Kui järele mõelda, siis ei ole tõesti võistelnud. Aga kui oled võidusõitja, siis on ju arusaam ja tunnetus olemas, kuidas asjad peaksid käima. Kindlasti tahaks ikka enne võistlust selle pilliga väheke trenni teha, seni olen saanud seda korra auto24ringil proovida. Usun, et sellega saab Lauluväljakul päris lõbus olema. Mingeid selgeid eesmärke mul pole, tahan seda päeva nautida ja viimaseks ei taha jääda. Üks eelis mul kindlasti on, krosskart on ju ringrajatsikli mootoriga ning seda maailma tunnen ma läbi ja lõhki, küll ma sellest maksimumi välja pigistan,” muigab Rohtlaan. Hetkel on Ott Tänaku ja Martin Järveoja kõrval oma osalemist Delfi Rallipäeval kinnitanud autoringrajasõitja Kevin Korjus, motokrossist tuttav Juss Laansoo, motoringrajalt tulevad Anastassia Kovalenko ja Marko Rohtlaan. Rallisõitjatest on oma nime kirja pannud Ken Torn. Delfi Rallipäev Ott Tänakuga 2 toimub 30. juunil Tallinna Lauluväljakul. Krosskartidega võidukihutamine on päeva põhiosa aga selle kõrval jagub seal tegevust pea igale pereliikmele. Kindlasti on ühed tipphetked demosõidud Toyota Yaris WRC’ga.


3. peatükk Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmed


source: fineweb

text: «Inimesed eelistavad üldiselt ikka vana ja teada-tuntud asju. Aga tegelikult on plaastrite maailmas väga palju muutunud – turule on jõudnud uus põlvkond plaastreid, mida võib nimetada geel- või hüdrokolloidplaastriteks. Tema sõnul sobivad paar-kolm aastat turul olnud geeljad plaastrid igale kehaosale ja püsivad ka liikuvate kohtade peal. «See sobib nii villile, kriimustusele kui ka põletusele. Plaaster asetatakse probleemile ja see püsib peal 3-7 päeva. Selle aja jooksul on haav enamasti ka tervenenud,» rääkis Rand. Plaastrid on tema sõnul veekindlad ja nendega saab käia ka duši all. Kui haavast tuleb eritist, siis muudab plaaster värvi ja muutub piimjaks, kuid see on kolloidplaastri eripära ja sellest ei maksa Ranna hinnangul välja teha. Samuti ei tohi plaastri alla piiluda, sest plaaster siis enam uuesti ei kinnitu. Hüdrokolloidplaastrite puhul on Ranna sõnul oluline, et nahk oleks enne selle peale panemist puhas ja kuiv ning plaaster tuleb nahale kinnitada väga korralikult otsad kinni siludes. «Üks kolloidplaastri leht maksab umbes neli eurot, korralikemate tavaliste plaastrite komplekt maksab sama palju. Aga tavalised plaastrid ei püsi alati peal ning neid tuleb sageli vahetada,» rääkis Rand. Haav vajab paranemiseks rahu ja mida vähem plaastrit vahetada, seda kiiremini haav paraneb. Tavalised sidemetükikesega plaastrid võivad Ranna sõnul paremad olla aga näiteks verejooksu sulgemiseks. Samas villile pole Ranna hinnangul üldse mõtet tavalist plaastrit peale panna. «Hüdrokolloidplaaster on pisut paksem, ta jätab kinga ja villi vahele polstri. Te saate kinga uuesti jalga panna ning lisaks on sellel jahutav ja põletikuvastane efekt,» selgitas Rand.


Kasutatud Claas jaguar 870 iseliikuvad silokombainid, heinavarumismasinad ja silovarumismasinad müügiks - Mascus Eesti Te olete siin: Mascus Eesti > Põllumajandustehnika > Claas > Claas jaguar 870 Iseliikuvad silokombainid (31) Kasutatud Claas jaguar 870 müügiks Sirvi kasutatud Claas jaguar 870, Jaguar 870 Speedstar iseliikuvad silokombainid mis müügil Mascus.ee`s. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Te saate neid sorteerida hinna, valmistamise aasta, töötundide või riigi järgi. Samuti näete teisi kasutatud iseliikuvad silokombainid või sirvida Claas jaguar 870, Jaguar 870 Speedstar iseliikuvad silokombainid Claas Jaguar 870 4 WDMootori võimsus: 598, Tootmisriik: DE Claas Jaguar 870 SpeedstarÜldine hinnang (1–5): 4, Töölaius: 300, Maksimaalne kiirus: 40, Esisilla rehvimõõt: 650/75R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65R24 Claas Jaguar 870Maksimaalne kiirus: 40, Esisilla rehvimõõt: 800/65R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65R24 2001 4 858 h Claas Jaguar 870 AEsisilla rehvide mustri jääk: 95%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 95%, Esisilla rehvimõõt: 650/75 R32, Tagasilla rehvimõõt: 500/65 R 24 Claas Jaguar 870 Typ492Lõikepea töötunnid: 2, Üldine hinnang (1–5): 4, Töölaius: 300, Mootori võimsus: 455.4, Maksimaalne kiirus: 40, Esisilla rehvide mustri jääk: 80%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 30%, Esisilla rehvimõõt: 800/65R32 GY, Tagasilla rehvimõõt: 710/65-26.5 Trellebo Claas Jaguar 870 4trac V8 PU 300 Orbis 600Esisilla rehvide mustri jääk: 70%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 60%, Esisilla rehvimõõt: 650/75 R 32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65 R 24 Saksamaa, Schwend Claas Jaguar 870Üldine hinnang (1–5): 4, Töölaius: 300, Mootori võimsus: 437.8, Maksimaalne kiirus: 20, Esisilla rehvide mustri jääk: 80%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 40%, Esisilla rehvimõõt: 650/75R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65R24 2002 3 732 h Claas Jaguar 870 Orbis 450Mootori võimsus: 453, Silindrid: 8 sil. 91 637 EUR Claas JAGUAR 870Lõikepea töötunnid: 4, Üldine hinnang (1–5): 4, Mootori võimsus: 437.8, Maksimaalne kiirus: 20, Esisilla rehvide mustri jääk: 50%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 10%, Esisilla rehvimõõt: 900/55R32 GOODYEAR, Tagasilla rehvimõõt: 700/50-26 5 NOKIAN 2001 4 180 h Ameerika Ühendriigid, Mankato, Minnesota Claas Jaguar 870Esisilla rehvimõõt: 800/65R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65R24 2003 4 319 h Claas Jaguar 870 SpeedstarMootori võimsus: 437.8, Silindrid: 6 sil., Esisilla rehvimõõt: 800-65R32 Goodyear, Tagasilla rehvimõõt: 540-65R24 Trelleborg 2004 6 986 h Claas Jaguar 870Üldine hinnang (1–5): 5, Mootori võimsus: 598, Silindrid: 6 sil., Mootori töömaht: 15928, Maksimaalne kiirus: 40, Rehvi mark: Trelleborg, Kernel protsessor: MULTI CROP CRACKER, Esisilla rehvimõõt: 710/75 R32, Tagasilla rehvimõõt: 600/55-26.5 Claas Jaguar 870Töölaius: 600, Rehvi mark: Continental, Esisilla rehvimõõt: 800/65 R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65 R24 Claas Jaguar 870 Speedstar (Diverse Großkomponenten neu!Lõikepea töötunnid: 3, Üldine hinnang (1–5): 4, Töölaius: 600, Mootori võimsus: 437.8, Maksimaalne kiirus: 40, Esisilla rehvide mustri jääk: 70%, Tagasilla rehvide mustri jääk: 20%, Esisilla rehvimõõt: 800/65R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65-R24 Claas Jaguar 870Üldine hinnang (1–5): 4, Mootori võimsus: 437.8, Esisilla rehvimõõt: /, Tagasilla rehvimõõt: / Claas Jaguar 870Mootori võimsus: 456.83, Esisilla rehvimõõt: 800/65-R32, Tagasilla rehvimõõt: 540/65-R24 2012 4 149 h Siin on täielik nimekiri kasutatud Claas jaguar 870, Jaguar 870 Speedstar iseliikuvad silokombainid mis Mascuses müügiks.Te saate lisade kuulutusi lemmikutesse või võrrelda teiste kuulutustega vajutades kastikesele kuulutuse kõrval Claas jaguar 870, Jaguar 870 Speedstar iseliikuvad silokombainid millised tunduvad teile huvipakkuvad.Kui soovi


text: Antsla on linn Võru maakonnas Antsla vallas. Linnaõigused sai Antsla aastal 1938 ja vallasisene linn sai sellest 1999. aasta haldusmuudatusega, mille käigus Antsla linn ühines Antsla vallaga. 2020. aasta alguse seisuga elas linnas 1276 inimest. Ajalugu Antsla nime on väikeste variatsioonidega esmamainitud 14. sajandi algul – praeguses Vana-Antslas asuv Antsla vasallilinnus kandis saksa keeles nime Anzen. 1601. aastal vallutasid rootslased terve rea linnuste hulgas ka Antsla. 1602. aasta jaanuaris asus Antsla linnuses suurhetman Jan Zamoyski juhitud poolakate väekoondise peakorter. 18. sajandil ehitati linnuse asemele Vana-Antsla mõis, mille kõrvale rajati 12 ha suurune liigirikas park (Vana-Antsla park). Tugeva tõuke piirkonna arengule andis 1889. aastal valminud Valga–Petseri raudtee. Antsla raudteejaam sai nime kahelt lähedal asuvalt rüütlimõisalt Vana-Antsla mõis (Alt-Anzen-Schloß ja Neu-Anzen) ja ühelt Antsla kirikumõisalt (Pastorat Anzen). Koht aga, kus raudteejaam asus, kandis siinse renditalu järgi nime Hauka. Linn kasvaski raudteejaama juures asunud kauplemiskoha ümber. Hauka alevikust sai 1920 Antsla alev ning 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega linnaks. Elanikke oli 1926. aastal 1295 ja 1939. aastal 1564. Teises maailmasõjas hävis 55% elamispinnast ning kauplused ja laod. Aastatel 1950–1959 oli linn Antsla rajooni keskus. Sellel ajal ehitati kultuurimaja, alustati haigla ehitust ning valmis administratiivhoone, mis on praeguse koolimaja vana osa. Alates 1960. aastatest ehitati vähe (nii tootmisettevõtteid kui ka elamuid). Antsla linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1993. 1994. aastast saadik on Antsla elanike arv pidevalt vähenenud. Antslas peetakse igal aastal Hauka Laata, mis on pika traditsiooniga Eesti suurim kaupmeeste ja klientide kokkusaamine Eestis. Inimesed Antsla linnas on sündinud EELK praost Joel Luhamets, EELK õpetaja Sulev Sova ja odaviskaja Andrus Värnik. Antsla Keskkooli on lõpetanud kindralmajor Teo Krüüner, Tartu Ülikooli majandusprofessor Vambola Raudsepp, ajakirjanik Vahur Kersna, poliitik Vilja Toomast, laulja Jaan-Willem Sibul, endine Maa-ameti peadirektor Raivo Vallner, matemaatik Leikki Loone, kirjanikud Margus Konnula ja Jan Beltrán, uroloog Ülo Zirel jt Loodus Antslat läbib Lambahanna oja, millel asub Nässmõisa paisjärv. Vaata ka Antsla jõgi Antsla Gümnaasium Antsla alevivolinike loend 1934 Antsla linnavolinike loend 1939 Antsla kogudus Antsla Nahksepa palvemaja Antsla Muusikakool Viited Välislingid Eesti linnad Eesti endised alevid


source: CulturaX

text: Kategooriad Investeeringud Boonused kategoorias "Investeerimine" Investeeringud algoritmsele kauplemisele krüptovõimaluste vahetusel ja aktsiaturgudel. Praegu on üha populaarsemaks investorite hulgas, kes saavad algoritmilist kauplemist erinevates finantsturgudes, ... rohkem >> Cryptocurrencyi investeerimine Cryptocurrency ja potentsiaal, mida praegu annab finantsturul kõige paljutõotavam suundumus. See on kinnitatud viimastel aastatel ja hav ... rohkem >> Vallas- ja kinnisvara turvalisuse tagamine Väljamaksete ja kinnisvara tagatiseks laenude andmine üksikisikutele või ettevõtjatele maksimaalselt ära kõigi tariifide saamise ... rohkem >> Laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele Laenata väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, mille tootlus on kuni 228.5% aastas. Tulenevalt välisfinantseerimise puudumisest ja paljudest bussidest pankade rahalise likviidsuse ... rohkem >> Mikrolaenud üksikisikutele Laenu saagikus on kuni 600% aastas. Mõne maksumäära valimine, saate krediiti üksikisikutele, andes neile mikrolaene meie platvormi kaudu. Selle turu maht ... rohkem >>


Nelja Sõrmega (71)


Korraldusasutused Liikmesriigid vastutavad ühtekuuluvuspoliitikaga toetatavate programmide korraldamise eest.Määratud korraldusasutus pakub programmi kohta teavet, valib projekte ja korraldab järelevalvet selle rakendamise üle.Valige riik, et leida, millised organisatsioonid on vastutavad. Programmid koostab iga liikmesriik ja/või piirkond ning neid rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond või Ühtekuuluvusfond.Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) programmide nägemiseks külastage 5DB FSE-i veebilehte. Küpros - Directorate General for European Programmes, Coordination and Development - Vyronos 29 - 1096 Nicosia - Tel. : 357 22602900 - Web


Meeskond kaotas Soccernetile – FC Lootos 29.september kell 18, Wismari staadion FC Soccernet – FC Lootos Kohtunik: Sergei Nagovitsõn, abikohtunikud: Roland Meritee, Svetlana Sergejeva FC Lootos: M.Villako, Mõttus, J.Juks, M.Kolats, R.Jüriöö, M.Ilves, T.Kolk, K.M.Meekler, S.A.Ploom, I.Nemvalts, C.M.Vaher treener: Rauno Puusepp Meeskond sõitis hooaja eelviimaseks võõrsilmänguks Tallinnasse, mängima FC Soccerneti nimelise ühendusega, kellele Lootospargis tuli 2:3 alla vanduda. Põlvas mängitud kohtumist asus Lootos Kevin Keret Ojaste väravast juhtima juba kolmandal mänguminutil. Seejärel loovutati initsiatiiv, lubati vastastel poolajaks viigistada ning teisel poolajal kehe väravaga juhtima asuda. Korraliku surve tulemusena saavutati üleajal vastaste omaväravast seisuks 2:3, kuid see oli ka kõik. Paremini ei läinud ka täna. Vastased asusid 2:0 juhtima ja kuigi Tauri Kolk vähendas kauglöögist vahe minimaalseks, skooris kodumeeskond veel neljal korral ning võttis suure 6:1 võidu.


JUHTKIRI: Laena viina, Vanemuine!?(29) Eestlane on harjunud laenutusest kaasa saama üsna piiratud hulka asju: raamatuid, filme, sporditarbeid, teinekord ka ehitustarbeid ja autosid. Igatahes mitte alkoholi. Vaata mis kandi pealt iganes, mõne Tallinna ärimehe idee luua öine alkoholilaenutus ei ole muud kui puhas seaduserikkumine. Paragrahve uurides on kõik vast isegi korrektne, sest keelates öist alkoholimüüki ei ole seaduseseadjad tõesti ilmselt tulnud selle peale, et kellelgi tuleb kunagi pähe hakata tegelema millegi nii jabura kui alkoholi "laenamisega". Küll aga on selge, et seaduse mõtte vastu eksib see ettevõtmine kohe kindlasti. Nii et korrakaitsjad peaksid üsna kiiresti sekkuma ning öise tsirkuse ära lõpetama, vastasel juhul näeme me varsti "laenukontorite" kerkimist nagu seeni pärast vihma. Ja kindlasti leiab seadusest veel mitmeid piiranguid, millest hoolikalt tähti närides on võimalik mööda hiilida. Äkki ei ole keelatud ka salaviina laenamine? Võib-olla on esmaspäevane pohmell tõlgendatav kui ootamatu haigusnäht ning annabki vabanduse töölt puudumiseks? Delfi ei kiida heaks seadustega mängimist ning "mis ei ole nimelt keelatud, on lubatud" -tegevusi. Samas viibutame sõrme nii Toompea kui Vabaduse väljaku suunas. Pole mingi ime, et tavalised ärimehed oma tegevuses seadust väänavad, kui nii riigikogu kui linnavalitsus sama ees teevad. Õiguskantsler ning president on juhtinud rohkem kui ühel korral nii riigi- kui linnaisade tähelepanu liigutustele, mis võivad küll vastata seaduse tähele, kuid mitte seaduse mõttele. Nüüd on siis näha, mida väiksemad suuremate eeskujul järele teevad. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29675775


text: "Babylon 5" on suurejooneline USA telesari, mille idee autor, produtsent ja enamiku jagude stsenarist on J. Michael Straczynski. Ulmeseriaali muusika on kirjutanud Christopher Franke. Seriaali tegevus leiab aset aastatel 2258–2262. "Babylon 5" oli tele-eetris viis hooaega, igaühes 22 osa. Kokku toodeti 110 jagu. Avafilm "The Gathering" jõudis eetrisse 22. veebruaril 1993. Seriaal esilinastus jaanuarist 1994 kuni novembrini 1998 USA telekanalitel Prime Time Entertainment Network ning 5. hooaega ka kanalil TNT. Eestis oli sarja võimalik näha põhjaeestlastel Soome Yle2 kanalilt, hiljem näitas seda ka Kanal 2. Kogu "Babylon 5" teleseriaal, sellega seotud telefilmid ja samasse taustsüsteemi asetatud televisiooni jätkusari "Crusade" on täies ulatuses ilmunud DVD-del. Lisaks telesarjale on avaldatud "Babylon 5" teemalisi romaane, koomikseid ja arvutimänge. Sarja tugevalt iseloomustav muusika on ilmunud CD-del. 2005. aasta sügisel hakati välja andma trükitud stsenaariumide sarja. "Babylon 5" on võitnud mitmeid ulmeauhindu, sealhulgas kaks korda Hugo auhinna parima draama eest. Fännide seas levinud arvamuse kohaselt võib tegu olla ühe kõigi aegade parima televisiooni-ulmesarjaga. Eriti tugevaiks peetakse kolmandat ja neljandat hooaega, kus sündmused kulgevad peadpööritava tempoga ja pinge jõuab haripunkti. Parima elamuse saamiseks ja sündmuste mõistmiseks aga tuleks vaadata seriaali algusest lõpuni. Babylon 5 Babylon 5 on hiiglaslik kaheksa kilomeetri pikkune kosmosejaam Eridani Epsiloni tähesüsteemis. Jaam on Babyloni seeria jaamadest uusim. Esimesed kolm hävinesid ehituse ajal, Babylon 4 kadus salapäraselt ööpäev pärast käikulaskmist. Babyloni jaamade ehitamise ajendiks oli Maa ja Minbari vaheline sõda, mis pidi peaaegu lõppema inimestele katastroofiliselt. Uute sõdade vältimiseks ehitas Maa kosmosejaama, mis pidi saama erinevate tsivilisatsioonide kohtumispaigaks neutraalsel pinnal ja tähtedevahelise diplomaatia sõlmpunktiks. Jaama esimese komandöri Jeffrey Sinclairi sõnul oli Babylon 5 inimkonna "viimane, parim rahulootus". Tegelikult kujunes Babylon 5 poliitiliste intriigide ja tähtedevahelise konflikti tallermaaks. Seriaali kontseptsioon Seriaali "Babylon 5" peetakse mõnikord tüüpiliseks kosmoseooperiks (vrd seebiooperid), kuid sama hästi võib seda lugeda poliitiliseks põnevusdraamaks. Erinevalt paljudest seriaalidest, mille süžee võib teha ootamatuid käänakuid seetõttu, et stsenarist ei tea seriaali alguses, kuhu ta omadega ükskord välja jõuab (st uusi osi kirjutatakse uute ideesähvatuste tulles või vaatajate reaktsiooni järgi nende ootusi aimata püüdes), tegi "Babylon 5" eriliseks sarja autori J. Michael Straczynski koostatud plaan, mis sisaldas sarja peamisi sündmusi kogu viieaastase tsükli jooksul – algusest lõpuni. 2005. aastaks on see võte televisioonis üpris laialt levinud, kuid "Babylon 5" kirjutamise ajal oli tegu täiesti uudse lähenemisega. Kosmoseseriaale kummitasid toona kulunud klišeed, nagu laste ja "armsate" robotite esitlemine tegelaskujudena, ning tehnoloogiline ebajärjekindlus. Tehniliste probleemide "lahenduseks" pakkusid seriaalide stsenaristid tihtipeale välja kontekstiga haakumatuid kosmilisi osakesi või muid ulmelisi nähtusi, mis järgmistes osades täielikult unustati. "Babylon 5" tegevus seevastu toimub põhjalikult läbi mõeldud taustsüsteemis. Ka tegevustikul on algus, arendus ja lõpp nagu igal heal romaanil. Peategelased kasvavad, arenevad, elavad ja surevad. "Babylon 5" käsitleb kesksete teemadena poliitikat, filosoofilisi küsimusi, religiooni ning inimsuhteid. Läbimõeldud plaan võimaldas "Babylon 5" tootmiskulusid optimeerida, näiteks kasutada efektiivselt ära dekoratsioone ja kostüüme. Kõik eriefektid on seriaalis algusest peale loodud arvutis, mis toona oli ennekuulmatu. "Babylon 5" elas tootmistsükli jooksul läbi ka mitmeid muudatusi. Pärast avahooaega vahetati välja näitleja Michael O'Hare (jaama komandör Jeffrey Sinclair) ning järgmisel neljal aastal juhtis Babylon 5t John Sheridan – endine sõjakangelane, kes ainsa inimesena oli suutnud hävitada Minbari lahingulaeva. Näitleja Andrea Thompson lahkus ootamatult teisel hooajal ja Claudia Christian pärast neljanda hooaja filmimist. Neljanda hooaja tootmise ajal tõusis reaalne oht, et viiendat ei tulegi, mistõttu J. Michael Straczynski kiirendas plaanitud sündmuskäiku. Tegelased Peamised tegelased Commander Jeffrey Sinclair (Michael O'Hare). Babylon 5 komandör. 1. hooaeg, kuid esineb paar korda ka hiljem. Kapten John Sheridan (Bruce Boxleitner). Jaama komandör, hiljem president. 2.-5. hooaeg. Commander Susan Ivanova (Claudia Christian). Jaama esimene ohvitser. 1.-4. hooaeg. Michael Garibaldi (Jerry Doyle). Jaama turvaülem. Delenn (Mira Furlan). Minbari suursaadik. Londo Mollari (Peter Jurasik). Centauri suursaadik. G'Kar (Andreas Katsulas). Narni suursaadik. Kosh (hääl Ardwight Chamberlain). Vorloni suursaadik. Dr. Stephen Franklin (Richard Biggs). Jaama meditsiiniülem. Vir Cotto (Stephen Furst). Centauri suursaadiku abi. Lennier (Bill Mumy). Minbari suursaadiku abi. Na'Toth (Caitlin Brown, 1. hooaeg; Mary Kay Adams, 2. hooaeg. Narni suursaadiku abi. Kapten Elizabeth Lochley (Tracy Scoggins). Jaama komandör. 5. hooaeg. Zack Allan (Jeff Conaway). Turvaülema abi. 3.-5. hooaeg. Lyta Alexander (Patricia Tallman). Telepaat. 4.-5. hooaeg. Talia Winters (Andrea Thompson). Psi Korpuse telepaat. 1.-2. hooaeg. Alfred Bester (Walter Koenig). Psi Korpuse telepaat. Marcus Cole (Jason Carter). 3.-4. hooaeg. Tähtsamad kõrvaltegelased Härra Morden (Ed Wasser). Leitnant David Corwin (Joshua Cox). Lord Refa (William Forward). Centauri. Neroon (John Vickery). Minbari. Ta'Lon (Marshall Teague). Narn. Centauride imperaator Cartagia (Wortham Krimmer). Piloot Warren Keffer (Robert Rusler). 2. hooaeg. Zathras (Tim Choate). Lorien (Wayne Alexander). Morgan Clark (Gary McGurk). Maa Alliansi asepresident, hiljem president. Tsivilisatsioonid Kuna Babylon 5 kosmosejaam ehitati kohtumispaigana, siis on üks sarja peamisi teemasid eri tsivilisatsioonide kultuuriline ja sotsiaalne suhtlus. Babylon 5-s on esindatud viis mõjukat tsivilisatsiooni ja lisaks mitmed väiksemad. Maa Allianss Maa Allianss loodi 21. sajandi lõpul pärast kolmandat maailmasõda. Algul oli see lõtv rahvaste ühendus, hiljem aga muutus pea kõigi Maa rahvaste tihedaks liiduks. Sellele lisandusid Alliansi kolooniad mitmel pool galaktikas. Osa kolooniatest taotleb iseseisvust, eriti paistab sellega silma Marsi koloonia. Allianssi juhitakse ühekojalise parlamentaarse demokraatiana. Riigipea on üldvalimistel valitav president. "Babylon 5" sündmuste toimumise ajal on Maa Allianss üks viiest galaktika peamisest tuntud suurest tsivilisatsioonist. Pärast Maa-Minbari sõja lõppu on Allianss edukalt arendanud tähtedevahelist kaubandust, kuid osa mõjukaid poliitilisi rühmitusi pooldab ksenofoobiat ja isolatsionismi. President Luis Santiago tapetakse vandenõu tulemusel. Võimule saab senine asepresident Morgan Clark. Uus president asutab gestaapoliku salapolitsei Öövalve, ning saadab Senati laiali. Maa ja tema kolooniad muutuvad totalitaarseks riigiks. Suure mõju omandab poolmilitaarne organisatsioon Psi Korpus, mis ühendab telepaate ja tegeleb nende järelevalvega. Maa astub kodusõja lävele. Minbari Föderatsioon Minbari föderatsioon on võrreldes Maaga vana tsivilisatsioon. Kosmosesse jõudsid nad enam kui tuhat aastat enne inimkonda. Nende tehnoloogia on inimeste omast märgatavalt kõrgemal tasemel, jäädes alla üksnes varjude, vorlonite ja Esimeste omale. Minbarid on kastiühiskond. Rahvas jaguneb sõdalaste, tööliste ja religioosse kasti vahel. Minbare juhib Hall Nõukogu, milles on kolm esindajat igast kastist. Sellise korra pani paika Minbari ajalooline prohvet Valen. Tema juhtimisel tõrjusid minbarid tuhat aastat tagasi Varjude rünnaku. Minbarid on humanoidid, enamasti saledad ja kahvatud, kuid füüsiliselt märksa tugevamad kui sama kogukad inimesed. Peas pole neil juuksed, vaid hallid teravatipulised luumoodustised. Minbaride koduplaneet on Maast märksa külmema kliimaga, nende tähe seitsmes planeet. Seetõttu ei talu minbarid hästi kõrgeid temperatuure ja 30 kraadi Celsiuse järgi on neile pikema aja jooksul surmav. Inimeste esimene kohtumine minbaridega tõi kaasa katastroofi. Arusaamatuse tõttu avas Maa kosmoselaev Minbari kosmoselaevale tule, mis tappis minbaride liidri Dukhati. Järgnenud Maa-Minbari sõda oli inimkonnale katastroofiline. Minbarid omasid selget ülekaalu. Kuid vahetult enne Maa lõplikku hävitamist minbarid taganesid ja andsid alla. Selle põhjus oli toona teadmata. Babylon 5 loodi muu hulgas selleks, et Maa-Minbari sõja taolisi arusaamatusi tulevikus vältida. Centauri Vabariik Centauri Vabariik oli ükskord võimas impeerium, ent on nüüdseks mandunud ja taandareneb jätkuvalt. Centaurid on humanoidid, mehed kannavad oma juukseid uhke püstharjana, mille kõrgus kajastab nende positsiooni ühiskonnas. Naised paistavad silma kiilaspeadega. Centauri Vabariiki juhib imperaator, keda toetab aadlikest koosnev Centaurum. Centaurid olid esimene maaväline tsivilisatsioon, kellega inimkond kontakteerus. Just Centauridelt omandas Maa tähtedevaheliste hüpete tehnoloogia, mis võimaldas asuda teisi maailmu koloniseerima. Narni režiim Narnid on suhteliselt noor tsivilisatsioon, nagu inimesedki. Minevikus oli Narni planeet okupeeritud ja orjastatud centauride poolt. Nende kahe rassi suhted on jätkuvalt keerulised, kuna Centauri Vabariik võimutses Narnil brutaalsete meetodite abil. Paljud peavad narne primitiivseks ja barbaarseks rahvaks, eriti juurutavad seda stereotüüpi centaurid. Narnid kardavad uut Centauri agressiooni, kuid samal ajal kostis nende seast üleskutseid kättemaksuks oma endiste isandate vastu. Välimuselt on narnid jässakad, kollaka pruuni-roheliselaigulise nahaga, juusteta. Narnide juhtorgan on Kha'Ri nõukogu. Narnide usk põhineb filosoofidest prohvetite kirjutistel, millest tähtsaim on G'Quani Raamat. Narnide seas puuduvad telepaadid, kuigi minevikus olid need olemas. Narni telepaadid hävitati jõuga ning ülejäänud narnide seas pole vastav geen piisavalt tugevalt esindatud. Vorloni Impeerium Vorlonid on iidne ja tehnoloogiliselt kaugele arenenud rass. Arvatakse, et tegu on ühe viimasega Esimeste seast, kuid vorlonite tegelik olemus on nooremate tsivilisatsioonide jaoks mõistatus. Vorlonite ajaloost on teada suhteliselt vähe. Nad on mänginud olulist rolli Varjude vastastes sõdades viimase miljoni aasta jooksul ning jälginud ja manipuleerinud uusi, nooremaid tsivilisatsioone. Vorlonite välimus on mõistatus, teiste rassidega suheldes kannavad nad kobakaid kummalisi skafandreid. Neist väljunud vorlonit näeb iga rass erinevalt. Inimsilmadele ilmuvad nad inglite kujul. Mitteühinenud Maailmade Liiga Paljude iseseisvate maailmade hajus konföderatsioon. Liiga asutati selleks, et ühiselt seista vastu Centauride ohule ja kasvava sõjakusega Narni režiimile. Liiga õigustas end aga sõjas Dilgari maailmaga, mis käivitas naabrite vastu ootamatu vallutussõja ja genotsiidi. Liiga vastupanu oli siiski kokku varisemas, kuni Maa Allianss nõustus neid abistama ja Dilgari tagasi lööma. Sellega tõusis Maa tähtedevahelises diplomaatias senisest lugupeetumale kohale, Mitteühinenud Maailmade Liiga omandas aga reputatsiooni, et suudab mõjutada vähemalt üht olulist jõudu galaktikas. Liigat killustavad sageli sisemised vastuolud. Selle liikmete seas on Gaim, Brakiri, Pak'ma'ra, Markab, Drazi, Hyach, Llort ja Vree. Varjud Varjud on sellele vanale tsivilisatsioonile antud nimeks nooremate poolt, sest nende tegelik nimetus on hääldamatu. Varjud on kõige iidsem rahvas veel allesjäänud Esimestest. 10 000 aastat tagasi said nad galaktilises konfliktis hävitava kaotuse osaliseks. Tuhande aasta eest üritasid nad taas galaktikat alistada. Kuid see ei õnnestunud, sest varjude vastu ühinesid vorlonid ja minbarid koos teiste nooremate tsivilisatsioonidega. Varjud taandusid, pudenesid laiali ja jäid ootama uut võimalust jõudu koguda. Varjude põhiline filosoofia on kaos. Nad usuvad looduslikku valikut ja leiavad, et üksnes kaose ja sõja läbi viivad tugevamad tsivilisatsioonid ellu oma potentsiaali. See poliitika vastandub vorlonite omale, kes taotlevad sama eesmärki nooremate tsivilisatsioonide aeglase juhendamise läbi. Varjude koduplaneediks on Z'ha'dum. Nende välimus on putukalik, ent tegu võib olla üksnes skafandri või kostüümiga. Nad omavad sügavaid teadmisi mateeria olemusest, mille abil võivad hõlpsasti muutuda nähtamatuks. Varjude tehnoloogia on nagu vorlonitelgi orgaaniline. Oma kosmoselaevade juhtimissüsteemides kasutavad nad protsessoritena elusolendeid. Seetõttu saab nende tehnoloogia vastu kasutada telepaate. Esimesed Esimesed on galaktika kõige vanemad rassid. Paljud neist on siinsest galaktikast mujale kolinud, ehk läinud "üle ääre" juba miljonite aastate eest. Enamik ülejäänutest lahkusid pärast viimast suurt Varjude sõda 10 000 aastat tagasi. Kohale jäid ainult varjud ja vorlonid, ehkki liigub kuulujutte sellest, et aeg-ajalt on nähtud ka mõningaid teisi. Vaata ka "Babylon 5" jagude loend Välislingid The Lurker's Guide to Babylon 5: Ameerika Ühendriikide draamasarjad Ulmesarjad


text: Pakkudes kvaliteetset majutust Hanoi kultuur, vaatamisväärsused, poodlemine piirkonnas, on Hanoi Ciao Hotel populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. 1 km kaugusel linnaelevusest, asub see 2-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Mitte vähem erandlik pole ka lihtne juurdepääs hotellist linna lugematutele vaatamisväärsustele ja maamärkidele, nagu Nha Tho, Hanoi Katedraal, Le Thai To Mausoleum. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Hanoi hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell kohvik, suitsetamisala, poed, kapid, peretuba. Hanoi Ciao Hotel on koduks 20 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu tasuta pudelivesi, hommikumantlid, rõdu/terrass, in room safe, föön. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab Hanoi Ciao Hotel märki mitmel viisil.


text: Puhastusteenused ja koristusteenused Kui soovid leida kindlat ja pikaajalist partnerit, kes tegeleks sinu kontori, kaubanduspinna, välisterritooriumi või muu objekti puhtuse hoidmisega, siis võta meiega ühendust. Meie firma on loodud eesmärgiga pakkuda kompleksseid puhastusalaseid lahendusi. Klient saab tegeleda oma põhitegevusega, kõik puhastusega seonduva organiseerime meie. Omame kvaliteetseks puhastusteenuse osutamiseks kaasaegseid seadmeid ja vahendeid ning koolitatud töötajaid, kõigi klientide puhul rakendame personaalset lähenemist, et leida parim lahendus arvestades konkreetse kliendi vajadusi ja võimalusi.Puhastusalased eelkonsultatsioonid ja pakkumiste koostamine on tasuta. Teenuse kvaliteetne osutamine on tagatud IF Eesti Kindlustuse tsiviilvastutuskindlustusega. Puhastustöid teostame 24h ööpäevas. Kiire mure saab lahenduse! Helista +372 55 44 777 |Sisekoristus||Välikoristus||Eripuhastustööd|


text: Krüptoniit Krüptoniit on väljamõeldud aine koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast, mineraalina esinev radioaktiivne element Supermani koduplaneedilt Kryptonilt. See on tuntud erilise omaduse poolest: krüptoniit peatab Supermani (ja enamiku teiste Kryptoni asukate) ülivõimed, muutes nad jõuetuks. Sõna "krüptoniit" levinud ka samas tähenduses kui "Achilleuse kand" – muidu võitmatu kangelase ainus nõrk koht.[1] Tavaliselt väidetakse, et krüptoniit on loodud Supermani koduplaneedi Kryptoni radioaktiivsetest jäänustest. See esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit. Algse koomiksiseeria andmeil valmistati krüptoniiti Supermani ürgvaenlase Christopher Galvini eritistest. Krüptoniidi mõiste eelkäija K-metall esines 1940. aastal valminud, kuid avaldamata jäänud loos "The K-Metal from Krypton", mille kirjutas üks Supermani loojatest Jerry Siegel. K-metall oli osake Kryptonist, mis röövis Supermanilt tema jõu, kuid andis tavalistele inimestele ülivõimed. Sama süžeearendust kasutati aastakümneid hiljem telesarjas "Smallville". Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale oli omane kõrge tihedus ja viskoossus. Esmakordselt nimetati krüptoniiti 1943. aastal raadio saatesarjas "The Adventures of Superman", osalt süžeearendusena ning osalt seetõttu, et nii sai Supermani mängiv Bud Collyer puhkust võtta. Aine mängis olulist rolli vähemalt sarja ühes peamistest süžeeliinidest. Koomiksitesse jõudis aine alles 1949. aastal, nii mugavalt kasutatava ohuna ja Supermani nõrkusena kui ka põnevuse lisamise vahendina. Toimetaja Dorothy Woolfolki sõnul võttis just tema selle kasutusele. 1993. aasta augustis rääkis ta Florida ajalehele Today, et ta pidas Supermani võitmatust igavaks ning Achilleuse kand muutis DC kuulsaima kangelase tema arvates huvitavamaks.[2] Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Siim Sepp, "2007 teaduses: leiti relv Supermani vastu", Äripäev, 28. detsember 2007


text: Kahjuks ei saa selles hotellis koguda Welcome Rewards® öid Sellest hotellist ei ole fotosid. Hotell Elmwood Motor Lodge asukohaga Boscawen, New Hampshire, Ameerika Ühendriigid ELMWOOD MOTOR LODGE IS CENTRALLY LOCATED IN BOSCAWEN, NH. WE ARE LOCATED JUST A FEW MILES NORTH OF CONCORD, AND WITHIN 1 HOUR YOU CAN EASILY TRAVEL TO THE SEACOCET MOUNTAINS AND LAKES. YOU CAN COUNT ON OUR FRIENDLY AND DEDICATED COMMITMENT, WE OFFER YOU A CLEAN, COMFORTABLE, AND QUIET ROOM AT A VERY AFFORDABLE PRICE. OUR BEAUTIFULLY APPOINTED GUEST ROOMS INCLUDE A MICROWAVE AND REFRIGERATOR, COLOR CABLE TV WITH REMOTE, INDIVIDUALLY CONTROLLED AC AND HEAT, AND WE ALSO OFFER DAILY, WEEKLY, AND EXTENDED STAY RATES. WE HAVE 2 KITCHENETTES WITH A STOVE, REFRIGERATOR, AND MORE. WE HAVE BOTH SMOKING AND NON SMOKING ROOMS, A NICE OUTDOOR POOL, AND A LARGE PICNIC AREA. . Selles hotellis ei pakuta invateenuseid. Kui soovite broneerida invateenustega tuba, valige teine hotell. Kuvatud hinnad kehtivad ühe öö eest ühes toas ühele või kahele inimesele vastavalt teie näidatud täiskasvanute arvule. NB! Täiskasvanud ja alaealiste lisakülastajate, lahtikäivate voodite ja lisakülastajatega kaasnevate teenuste eest võib saabumisel lisanduda eraldi tasu. Hinnad kehtivad vabade tubade olemasolul ning neile võivad lisanduda maksud ja hotelli kehtestatud lisatasud. Osa hindade puhul võib vajalik olla eraldi kinnitus. Lisasime kõik hotelli poolt meile teatatud tasud. Võtke siiski arvesse, et tasude määrad võivad muutuda vastavalt majutuse kestusele või toa liigile.


mänguasjad, masturbating, solo girl, tõmblev, kiusasid, wanking, lapsuke, soolo, õrritama, sõrmestus, dildo, sarvjas


Karm kord: registrisse kandmata kõrvalhoone seadustamine maksab vähemalt 500 eurot(205) Sel Maaritsa kassil on ükskõik, kas mõnusat äraolemist võimaldav puukuur on ehitisregistrisse kantud või mitte. Ametnike meelest on aga väga oluline, et 20 ruutmeetrist suuremad kuurid saaks registrisse. Juulist käivituv ehitisregistri korrastamine karmistab ebaseaduslike ehitiste legaliseerimise tingimusi kuni hoone ümberehitus- või lammutustöödeni. Registrisse tuleb kanda kõik hooned, mis on suuremad kui 20 ruutmeetrit. Tänavu 1. juulist jõustuva ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse kohaselt tuleb ehitisregistri andmed korrastada 2020. aasta 1. juuniks. Korrastamise käigus kantakse registrisse kõik sinna seni kandmata hooned, neid hakatakse tuvastama ortofotode alusel. Ortofotode abil avastatud registrisse kandmata hooneid hakkab kontrollima kohalik omavalitsus. Kontrolli käigus selgitatakse välja hoone ehitamise õiguslik alus, ehitusalune pind, ehitise kasutamise otstarve, tema valmimise aeg, varasema ümberehitamise, laiendamise või lammutamisega seonduv info jm. “Ülaltoodud asjaolude väljaselgitamiseks on ilmselt kõige asjakohasemad meetmed küsitlemine, dokumentide nõudmine, vajaduse korral ettekirjutuse tegemine ja teatud juhtudel ka asja läbivaatus,” soovitatakse seaduse seletuskirjas. Kui hoone on registrist puudumisest hoolimata rajatud igati õiguspäraselt ning omanikul on olemas vastavad dokumendid, kantakse ehitis nende alusel registrisse ning mingit probleemi ei teki. Teisiti on lugu siis, kui dokumente (maakasutusõigus, ehitusluba, riikliku vastuvõtukomisjoni akt või muud dokumendid) pole säilinud või pole neid kunagi olnudki. Kohustuslik audit Mõnevõrra on ka oluline, kas niisugune hoone on ehitatud enne või pärast 2003. aasta 1. jaanuari, mil jõustus vana ehitusseadus. Enne seda tärminit püstitatud ebaseaduslikke ehitisi kohtleb uus seadus natuke leebemalt. Kui omanik ei suuda tõestada, et hoone on ehitatud enne 2003. aasta 1. jaanuari, loetakse see ehitatuks pärast seda kuupäeva. Kui enne 2003. aasta 1. jaanuari ehitatud ehitis on valmis, seda kasutatakse aktiivselt, kuid see pole ehitisregistrisse kantud ning puudub ka ehtise kasutamise õiguslikku alust tõendav dokument (nt kasutusluba), hakatakse hindama ehitise ohutust. “Ehitise ohutuse hindamisel võetakse aluseks ehitusprojekt. Ehitusprojekti puudumisel tehakse ehitise ohutuse hindamiseks selle audit (sisuliselt ehitise ekspertiis). Ehitise audit asendab loa- või teavitamismenetluses ehitusprojekti,” selgitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehitus- ja elamuosakonna ehitus- ja elamutalituse peaspetsialist Ülle Reidi. Kõnealuse auditi tellib ja maksab kinni ehitise omanik. Kui audit tuvastab, et ehitis ei ole ohtlik, kantakse see viimaks ehitisregistrisse. Kui aga ehitis osutub ohtlikuks, tuleb omanikul probleemid enne registrisse kandmist kõrvaldada. Kui registrisse kandmata ja ebaseaduslik ehitis on püstitatud ajavahemikul 1. jaanuar 2003 kuni 1. juuli 2015, tuleb esmalt tuvastada, kas ehitise ehitamise ajal oli olemas ehitusprojekti koostamiseks nõutav detailplaneering. Kui oli, võib kohalik omavalitsus detailplaneeringu asendada projekteerimistingimuste andmisega. “Projekteerimistingimuste andmisel rakendatakse avatud menetlust. Kui projekteerimistingimuste andmine ei ole võimalik vastuolu tõttu üldplaneeringu või muude olulisest avalikust huvist tulenevate tingimustega, tuleb koostada detailplaneering vastavalt planeerimisseadusele,” kirjeldas Reidi. “Ka kõnealuse ehitise ohutuse hindamisel võetakse aluseks ehitusprojekt. Ehitusprojekti puudumisel tehakse ehitise ohutuse hindamiseks selle audit. Ehitise auditi tulemusel peab olema võimalik kanda ehitise olulisemad tehnilised andmed ehitisregistrisse ning vajaduse korral tuvastada ehitise vastavus detailplaneeringule või projekteerimistingimustele.” Ka selle auditi kulud maksab kinni omanik. Auditi tulemuste põhjal otsustab kohalik omavalitsus täiendavate riiklike järelevalvemeetmete vajaduse. Nende meetmete eesmärk on tagada ehitisele esitatud nõuete, ennekõike ohutusnõuete täitmine, samuti kinnisasja omaniku ning piirnevate kinnisasjade omanike õiguste ja huvide kaitse. Vajadusel tuleb ehitis korda teha, ümber ehitada või lammutada. Selle tagamiseks mõeldud sunniraha ülemmäär füüsilisele isikule on 10 000 eurot ja juriidilisele isikule 100 000 eurot. Kui ebaseaduslik ehitis saab viimaks registriküpseks, tuleb selle registrisse kandmise eest tasuda riigilõivu 500 eurot. “See lõiv rakendub selliste ehitiste puhul, mis on püstitatud ilma igasuguse loata ning millel pole mingit õiguslikku alust,” ütles Reidi. “See ei ole riigi kius ja soov raha korjata, vaid soov tagada ehitiste ohutus.” Ka praegu tuleb ehitise registrisse kandmise eest maksta riigilõivu, kuid selle suurus on seotud ehitise ruutmeetrite arvuga. Käimlat registrisse ei kanta Ülle Reidi selgitas, et ehitised on kõik maapinnaga ühendatud ning seinu ja katust omavad objektid. Registrisse pole vaja kanda kuni 20ruutmeetrise pinnaga kuni 5meetrise kõrgusega ehitisi. Seega näiteks välikäimlate ning ka väiksemate kuuride ja kasvuhoonete legaalsust tõestada või nende eest 500eurost lõivu maksta vaja ei ole. Ent mida teha siis, kui paberid pole korras elumajal või kõrvalhoonetel, sh suurematel saradel ja kuuridel? “Inimesed peaksid oma kodused kaustad läbi vaatama, ehk on dokumendid ikkagi olemas,” soovitas Reidi. “Väga paljudel juhtudel ei ole ehitatud lihtsalt niisama, reeglina on ehitistel ikka mingi õiguslik alus. Ma ei usu, et näiteks nõukogude ajal lubati inimestel lihtsalt niisama ehitada, toona oli suhteliselt karm järelevalve.” Ka Teise maailmasõja eelsete talumajade kohta peaksid tema sõnul olemas olema paberid, kui mitte varasemad, siis maareformi käigus tekkinud. Mis puutub kuuridesse jms, siis vundamendi puudumine ei ole uue seaduse silmis kergendav asjaolu. Oma hoonete leidumist ehitisregistris saab igaüks juba praegu kontrollida veebiaadressil www.ehr.ee. 20–60ruutmeetrise pinnaga ehitiste puhul võib piisata ka lihtsalt omavalitsuse teavitamisest, ütles Reidi. “Eks siis omavalitsus vaatab, kas aktsepteerib ehitist ja kannab ta registrisse või mitte.” Puudutab kümneid maju Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse nõunik Sandra Mikli sõnas, et inimesed, kes teavad, et neil on üle 60ruutmeetrise pinnaga hoone, millel ei ole ehitus- või kasutusluba, võiksid asuda lube taotlema kohe praegu. “Sellisel juhul on loa eest makstav riigilõiv väiksem ja osa loakohustusi langeb uue seaduse jõustumisel ära,” soovitas ta. Kui aga omanik ise ei ürita oma ebaseaduslikku ehitist seadustada, rakendub talle kohaliku omavalitsuse järelevalvemenetlus, sh ettekirjutused ja sunniraha. Paralleelselt ehitisregistri korrastamisega on käimas ka aadressandmete korrastamine, mis võib Mikli sõnul samuti tuua päevavalgele ebaseaduslikke ehitisi ja juurdeehitusi, mille kohta ei ole tehtud registrikannet. Kanepi valla majandusnõunik Ülar Kõrge ütles, et ainuüksi Kanepi vallas leidub kümneid paberiteta maju. Tema sõnul ei ole paljud inimesed isegi teadlikud faktist, et nende hooned pole ametlikult arvele võetud. “Neil on vanad nõukogudeaegsed hooned, mis olid kantud riiklikku hooneregistrisse. See aga likvideeriti 2003. aastal ning andmed anti ehitisregistrisse edasi üsna suvaliselt. Ma olen pettunud, et selle asja kordaajamine on nüüd inimeste jaoks nii keeruliseks tehtud,” rääkis Kõrge. “Tihti on tegu pensionäridega, mu meelest ei ole päris õige hakata neilt 500eurost lõivu võtma.” Ülle Reidi lausus, et andmete kandmine omaaegsetesse hooneregistritesse oli hooneomanike kohustus ning need registrid peegeldasid andmeid, mida omanikud esitasid. “Hooneregistrite ajal koostati hoonete kohta toimikud, mis hooneregistrite tegevuse lõpetamisel anti arhiivi. Võimalik, et mingil põhjusel jäid esitatud dokumentidel olevad andmed elektroonilisse andmebaasi kandmata, seega oleks mõistlik uurida ka hooneregistris koostatud toimikut,” soovitas Reidi. “Hooneregistri toimikute arhiivinimistud, ehk siis millised toimikud millistesse arhiividesse anti, on samuti kättesaadavad ehitisregistri veebilehel.”


text: Tiibet (tiibeti བོད་ (Pö, Wylie transliteratsioonis Bod); mongoli Төвд (Tüvd), hiina 西藏 (Xīzàng)) on piirkond Sise-Aasias, tiibetlaste kodumaa. Umbes poole Tiibetist hõlmab Hiina Rahvavabariigi Tiibeti autonoomne piirkond (pealinn Lhasa). 1913–1951 oli Tiibet iseseisev riik. Selle Hiina poolt annekteeritud riigi õigusliku järjepidevuse esindajaks peab end Tiibeti eksiilvalitsus, mida ei ole ametlikult tunnustanud mitte ükski riik. Tiibeti ulatus läänest itta on 2400 ja põhjast lõunasse 1000 km. Keskmine kõrgus on 4000 m üle merepinna. Kolmandik Tiibetist on asustamata, viiendikku asustavad nomaadid. Peamine põllumajanduspiirkond on 1600 km pikkune org, mis ulatub Ülem-Induse orust läänes kuni Ülem-Brahmaputra oruni idas. Tiibeti piirid Tiibet koosneb kolmest piirkonnast: Ü-Tsang, Amdo ja Kham. 1965. aastal loodud Hiina RV Tiibeti autonoomne piirkond tükeldas ajaloolise Tiibeti. Autonoomne piirkond hõlmab vaid Ü-Tsangi piirkonna ja Khami lääneosa; Khami idaosa ja Amdo ühendati teiste Hiina provintsidega. Kui hiinlased räägivad Tiibetist, siis peavad nad silmas vaid Tiibeti autonoomset piirkonda. Tiibetlaste endi jaoks tähendab Tiibet kõiki kolme piirkonda nendes piirides, mis kehtisid enne Hiina Rahvavabastusarmee sissetungi 1949. aastal. Tiibeti autonoomne piirkond võtab enda alla 1,23 miljonit km2, mis on võrreldav Lõuna-Aafrika Vabariigi pindalaga. See hõlmab aga vaid poole ajaloolisest ja etnilisest Tiibetist, nimelt Ü-tsangi maakonna, millega on liidetud osa Khamist ning millest samas on eraldatud osa põhjapiirkonda ja ühendatud Hiina Xinjiangi provintsiga (Ida-Turkestan), osa Khamist on liidetud Hiina Yunnani ja Sichuani provintsidega. Amdo piirkond on muudetud omaette Hiina provintsiks nimega Qinghai, kust omakorda on osa eraldatud ja ühendatud Gansu provintsiga. Rahvastik Tiibeti rahvaarvu hinnatakse umbes 13,7 miljonile, sellest 44,5% ehk 6,1 miljonit on tiibetlased ja 7,5 miljonit hiinlased. Pealinnas Lhasas elab 120 tuhat elanikku, neist 42% on tiibetlased. Sissetulek ühe inimese kohta on 80 dollarit aastas (1990), arvatav eluiga on 40 aastat. ÜRO Arenguprogrammi Arenguindeks on 0,087, millega Tiibet asub Tšaadi ja Djibouti vahel 153. kohal maailmas. Valdav osa tiibetlastest on budistid, aga säilinud on ka budismieelne bööni usund. Tiibeti keel kuulub Tiibeti-Birma keelkonda. Kirjakeel pärineb VII sajandi algusest. Tiibeti kõnekeel jaguneb mitmeks dialektiks, millest Lhasa dialekti kasutatakse lingua franca ́na. Religioon Levinuim usund on budismi haru Tiibeti budism. Seega on Tiibeti budismi ajalugu osa ka Tiibeti ajaloost. Maavarad Tiibetis on suured boksiidi, kroomi, vase, kulla, raua, hõbeda ja liitiumi varud. Liitiumit arvatakse Tiibetis olevat pool maailma koguvarudest. Hiina Rahvavabariigi maavarudest asub Tiibetis 40%. Potentsiaalse hüdroenergia poolest on Tiibet maailmas kindlalt esikohal. Viimasel ajal on hakatud avastama ka naftat. Metsa all on umbes 13 miljonit hektarit (1985), kokku 3,6 miljonit kuupmeetrit. Tiibeti ajalugu Arvatakse, et Tiibeti esimesed asukad saabusid Tiibetisse rohkem kui 2000 aastat e.m.a ida poolt. Pärimused räägivad, et sõjakad karjakasvatajad ühendas oma vahel 410 e.m.a Indiast saabunud Nyatri tsenpo, kes pani alguse 41 kuninga dünastiale. Esimesed kirjalikud ajaloo allikad pärinevad 7.–9. sajandist ("Mani bka’-‘bum", "sBa-bzhed", "bKa’-thang-sde-lnga", raidkirjad, Tun-huangi koobastempli käsikirjad). Esimest korda ajaloos mainitakse Tiibetit Ptolemaoise Geograafias nime all batai (βαται), järgmisena mainivad teda hiinlased, kasutades nime fa. Esimene Tiibeti kuningas gNya-‘khri-btsan-po (247 eKr). Yar-lungi Seitsme taevalikku trooni kuningadünastia (u 250–100 eKr). Kahe sTeng dünastia kuninga valitsemisaeg (u 150 eKr) – muutuste periood. Kuningas Gri-gum-btsan-po tapmine kuningliku tallmeistri Lo-ngam-i poolt, Lo-ngam-i troonihaaramine ja kukutamine, sPu-de-gung-rgyal-i võimuletulek. Võimuvõitlus hõimude vahel, religioossed ja sotsiaalsed muutused. Kultuuri ja tehnika areng. Kuninglike hauakambrite ehitamise algus. Kuus Sa’i Legs (u 50 eKr), kaheksa lDe (u 100 a) ja viis bTsan (u 300 a) kuningat ning nende ajastu. Esimene Tiibeti kirjakeelne lähetus mahub 7. sajandisse, kui kuningas Namri Löntsän (Gnam-ri-slon-rtsan) saatis saadiku Hiinasse. Tiibeti ajalugu algab kindlustisest nimega Taktsé (Stag-rtse) Chingbas (Phying-ba) maakonnas Chonggyä (Phyongs-rgyas). Iseseisvuspüüdluste alused 1913–1951 oli Tiibet de facto iseseisev riik, millel oli oma sõltumatu keskvalitsus, sõjavägi, raha ja maksusüsteem. Rahvasteliitu Tiibet ei kuulunud, eelistades ajada neutraalset ja isolatsionistlikku välispoliitikat ning arendada kahepoolseid suhteid naaberriikidega. Samadel põhjustel ei avaldanud Tiibet soovi astuda ÜRO liikmeks. Hiina Rahvavabariigi propaganda, mis räägib Tiibeti ajaloolisest kuulumisest Hiina emamaa koosseisu, eelistab nimetatud perioodist mööda minna ja rõhutada valitud lõike varasemate sajandite ajaloost. Hiina Rahvavabariik peab seda ajajärku imperialistlikust agressioonist tingitud võimuvaakumiks. Nimelt olevat 1913. aasta iseseisvusdeklaratsioon Suurbritannia mahitus ja seega puudub Pekingi arvates juriidiline alus väidetel, nagu oleks Tiibet olnud sel perioodil iseseisev riik. Vaata ka Tiibeti astroloogia Tiibeti kiltmaa Tiibeti kunst Tiibeti meditsiin Students for a Free Tibet Viited Välislingid Interactive map of Tibet and Nepal History (Glossary) The East Tibet Website The Kingdom of Gu-ge, Western Tibet The Tibetan and Himalayan Digital Library Important Dates The Tibetan Calendar Tibet at a Glance Aasia maad Hiina ajaloolised riigid Aasia uusima aja ajaloolised riigid


Juhtkiri 27. august 2019 Heidit Kaio Foto: Kristjan Järv Silme ees kerivad mälestused vanavanemate kodudest. Kuidas nad elasidki? Nii ema- kui ka isapoolsed. Vanavanemate Otepää agulikodu oli isegi 1980ndatel vaene – köögis solgipang, välivets kaugemal õues. Kaks tuba ja köök, kus kasvas üles kaheksa last. Isaisa tuli 1970ndate alguses Siberist tagasi kunagisse edukasse tallu Tartu lähedal, kust ta oli küüditatud. Ka taasiseseisvumisel olid olud ikka samad – muldpõrand köögis, vets õues. Miks ma sellest räägin? Ajakirjas on pildiseeria esimese vabariigi aegsetest oludest, 1927. aastast. Esiotsa fotod ehmatavad. Loo autor kunstiteadlane Karin Paulus jagas neid ka Facebookis, kus mitmedki kommenteerisid, et elasid lapsepõlves samuti kasinates oludes. Huvitav, et proletariaadi diktatuuri tingimustes oli paljude tööliste olme närune. Vanavanemate eluolust tänapäeva vaatevinklis räägib meie külaskäiguloos ka kunstnik Flo Kasearu, kes on teinud oma pärandkodust kunstiprojekti. Mind liigutas avameelne lugu paarisuhtest, kus “meheauga” seotud probleemid mõjutavad kooselu. Eesnäärmevähk on meestel kõige sagedamini esinev kasvaja. Samas pole tervenemisele järgnevatest intiimsusega seotud muredest räägitud. Uhke, et artikli allikas on valmis abivajajaid nõustama, kui võtate meiega ühendust. Kirjutasin ajakirja artikli, kuidas säästa loodust. Tunnistan, et loodushoid on paras pusle, sest nõudmisi ja ootusi on palju. No ei tea, kuhupoole joosta, et oma kolme lapsega elamist ära majandada ja olla samas loodussõbralik. Tunnistan ausalt, et kõigega, mis ise kirja panin, hakkama ei saa. Peamine hädaallikas on supermarketist saadav pakendikuhi. Et seda vähendada, peaks poodi kaasa võtma köögiviljakotid ja karbid. Töise ja hajameelse inimesena läheb see mul meelest. Mõtlen aga, et peamine on püüda ja proovida, muidu tulemust ei ole. Hoiame Eestimaa ilusat loodust! KUIDAS SÄÄSTAN LOODUST? ILUTOIMETAJA GERDA MILLER Toidupoes tooteid valides üritan ostukorvi panna pakendita tooteid ja kaasas kanda isiklikku kangaskotti. Kui ka vahel tekib plastpakendeid, sorteerin need ja viskan ettenähtud prügikasti. Kohvisõbrana üritan 90% juhtudel kasutada oma kohvitopsi või kui kohvik asub lähedal, laenan tassi, mitte ei võta topsi. Pärast seda, kui uurisin lähemalt plasti taaskasutuse teemat, olen tõsiselt mures plastijäätmete laokile jätmise pärast. Kuna minu maja juures nende kogumiskonteiner puudub, viin nüüdsest oma jäägid kodule lähimasse pakendite kogumise prügikasti. See ei võta mul tükki küljest, hoopis üldprügikott on väga väikeseks jäänud. KÖÖGITOIMETAJA LIA VIRKUS See on päris kohutav, kui palju plastpakendeid kaasneb supermarketist toidu ostmisega, eriti kui tarbida valmistoitu. Käin poes alati oma riidest kotiga, pesen taara ja viskan ettenähtud konteinerisse. Kotis on mul alati isiklik klaasist veepudel. Ei mäletagi, millal kasutasin viimati ühekordseid nõusid. Koduaias on mul kompostihunnik. Kasvatan oma aias palju köögivilju, ürte ja marju. Käin turul nii palju kui võimalik, ikka oma korvi ja karbikestega.


text: Busan (korea keeles haldusüksusena 부산 광역시 Busan Gwangyeoksi) on sadamalinn Lõuna-Korea kagutipus. Busan on riigi suuruselt teine linn. Vahel on teda kutsutud ka Lõuna-Korea lõunaosa pealinnaks. Linn asub Jaapani mere (Idamere) Korea väina rannikul ja on ka regiooni suurim sadamalinn. Linna elanikeks olid pikka aega jaapanlased (Jaapan ei ole linnast kaugel). Busanil on olnud tähtis strateegiline roll Korea kogu ajaloo vältel. Jaapan kasutas maailmasõdade ajal seda linna peamise tugipunktina teel mandrile. Alates 1963. aastast on Busan olnud provintsi õigustega linn. Nimi Linna nimi on korea uues omaladinas Busan, McCune-Reischaueri transkriptsioonis Pusan, hangeulis 부산 ja hanjas 釜山. Nimi tähendab 'pajamägi'. Kuidas linn selle nime sai, ei ole teada. Igatahes kasutati nime Busan-po juba 15. sajandil. Nime jaapanikeelsed vormid on Fusan ja Fuzan. Ka eesti keeles nimetati linna varem "Fusan". Venekeelne nimi on Пусан (1930. aastatel kasutatud jaapanipärane vorm on Фузан). Asend Linn asub Nakdongi jõe suudmealal kitsas orus mägede vahel, mistõttu ta ei saa laieneda ida ega lääne suunas ning on väga tihedalt asustatud. Linnast lääne poole jääb Kumjungi mägi. Elamurajoonid on ehitatud mäenõlvadele. Kagus on Jaapani mere (Idamere) rannik. Linna pindala on 770 km2. Ajalugu Hiina impeeriumi tähtsa sadamalinna Busani okupeerisid 1592 jaapanlased, kelle jaoks see oli tähtis väliskaubanduse baas. Jaapani väed jäid linna 1598. aastani. 1876. aastal oli Korea sunnitud avama linna jaapanlastele kauplemiseks ja sissetändeks. Aastal 1883 algas Busani sadama kaudu väliskaubandus ka teiste riikidega. Korea sõja ajal oli Busani ümbrus ainuke Lõuna-Korea piirkond, kuhu Põhja-Korea väed ei suutnud tungida. Augustist septembrini 1950 oli seal ÜRO vägede sillapea. Sõjapõgenikud suurendasid linna elanike arvu üle kahe korra. 1988. aasta suveolümpiamängude ajal peeti Busanis purjeregatt, millel Tõnu ja Toomas Tõniste võitsid klassis 470 hõbemedali. Vaatamisväärsused Beomeo buda tempel Geumjeongi mäe kindlus ÜRO memoriaal Dongnae Yaryu (rahvatantsuplats) Chungnyeolsa buda klooster Oryuki saared Taejongdae puhkekompleks Jagalchi turg Haeundae rannakuurort (Haeundae-gus; turistide hotellidega; ametlik rannahooaeg on juuli ja august) Eulsuki saar Kumjungi mägi on pusanlaste vaba aja veetmise koht. Linna põhjaosas on Pusani Riiklik Ülikool (asutatud 1945). Ülikooli ümbruses on üliõpilaste kohvikud, baarid ja vabaõhu-nuudlirestoranid. Jagalchi turg asub sadama lähedal. Müügiletid asuvad kitsastel tänavatel. Turul müüakse värsket kala ja muid meresaadusi. Hyondai supelrannas käivad inimesed kogu Lõuna-Koreast. Kyongboki palee laskis ehitada 1394. aastal Yi dünastia esimene valitseja. Changdoki palees on palju reliikviaid. Toksu palees (rajatud 1593) on rahvusmuuseum ja kunstimuuseum. Rahvastik Elanike arv oli 1970. aastal 1 881 000 1995. aastal 3 813 814. Majandus Nakdongi jõe suue on suurepärane sadamakoht. Busan on Lõuna-Korea tähtsaim sadamalinn. Suurem osa riigi väliskaubandusest toimub Busani sadama kaudu. Busan on tähtis tööstuslinn. Linnas toodetakse laevu, autosid, tekstiiltooteid, malmi ja terast, elektroonikatooteid, vineeri, keemiatooteid, paberit, rehve ja muid kummitooteid, külmutatud mereande ja kalavõrke. Linnas on ka laevaremonditehaseid ning soojus- ja hüdroelektrijaamu. Peamiselt kohalikuks tarbimiseks tegeldakse ka kalapüügi ja põllumajandusega. Busani lähedal on kuumaveeallikad, mille juures on kuurort. Transport Busan oli juba Hiina impeeriumi ajal tähtis sadamalinn. Busani sadam ehitati tänapäevasel kujul välja Jaapani ülemvõimu ajal (1905–1945). Linnaosade vahelise ühenduse tagab tihe tunnelite võrgustik. Ka läbi linna jooksevad kaks kiirteed, mis ühendavad Korea lõunaosa kiirteega nr 1, mis on tähtis ühendustee pealinna Souliga. Busani linna teenindab Gimhae rahvusvaheline lennuväli, mis asub Gimhae linnas. Busan on Seoulist tuleva raudtee lõppjaam. Kuigi linnas on käigus kaks metrooliini ja ehitamisel kolmas (metroo ehitamist alustati 1980), tugineb ühistransport peamiselt bussidele. Busani territooriumil on ka Gupo sild. Kultuur ja haridus Peale Pusani Riikliku Ülikooli (asutatud 1945) on linnas veel 13 ülikooli ja 7 muud kõrgkooli. Ülikoolid on: Kyungsungi Ülikool (asutatud 1955) Kosini Ülikool (1946) Tongmyongi Infotehnoloogiaülikool (1977) Dongseo Ülikool (2001) Donga Ülikool (1947) Dongei Ülikool (1979) Pukyoungi Ülikool (1996) Busani Riiklik Pedagoogikaülikool (1946) Pusani Riiklik Ülikool (asutatud 1945) Busani Välisõpingute Ülikool (1959) Pusani Katoliiklik Ülikool Korea Mereväeülikool Youngsani Ülikool (1973) Silla Ülikool (1954) Pärast uue omaladina kasutuselevõttu ei pea ülikoolid muutma oma nime, kui nad seda ei soovi. Seetõttu kasutavad mõned ülikoolid endiselt linna nimekuju Pusan. Toksu palees on rahvusmuuseum ja kunstimuuseum. Busanis toimub Busani rahvusvaheline filmifestival. Muud Busanis toimusid 2002. aasta Aasia mängud. Haldusjaotus Gijangi maakond (기장군; 機張郡) Buki ringkond (북구; 北區) Busanjini ringkond (부산진구; 釜山鎭區) Dongi ringkond (동구; 東區) Dongnae ringkond (동래구; 東萊區) Gangseo ringkond (강서구; 江西區) Geumjeongi ringkond (금정구; 金井區) Haeundae ringkond (해운대구; 海雲臺區) Jungi ringkond (중구; 中區) Nami ringkond (남구; 南區) Saha ringkond (사하구; 沙下區) Sasangi ringkond (사상구; 沙上區) Seo ringkond (서구; 西區) Suyeongi ringkond (수영구; 水營區) Yeongdo ringkond (영도구; 影島區) Yeonje ringkond (연제구; 蓮堤區) Busani sõpruslinnad Auckland (Uus-Meremaa) Barcelona (Hispaania) Hồ Chí Minh (Vietnam) Gaoxiong (Taiwan) Los Angeles (USA) Rio de Janeiro (Brasiilia) Shanghai (Hiina) Shimonoseki (Jaapan) Surabaya (Indoneesia) Tijuana (Mehhiko) Valparaíso (Tšiili) Victoria osariik (Austraalia) Vladivostok (Venemaa) Fukuoka (Jaapan) Montreal (Austraalia) Lääne-Kaplinn (Lõuna-Aafrika Vabariik) İstanbul (Türgi) Vaata ka Purjetamine 1988. aasta suveolümpiamängudel Viited Välislingid Busani koduleht Lõuna-Korea linnad


Tšiilit suges nädalaga juba kuues tugev maavärin(7) Nädal tagasi ülitugevas maavärinas üle 800 inimest kaotanud Tšiilit raputas reedel uus, nüüd juba arvult kuues tugev maavärin. Ameerika Ühendriikide geoloogiaamet (USGS) mõõtis selle tugevuseks 6,8 mangintuudi Richteri skaalal. Maavärin registreeriti kell 13.37 Eesti aja järgi, teatavad infoagentuur RIAN. Värinakese asus 27. veebruari tragöödiapaigast Concepcióni linnast 30 kilomeetri kaugusel loodes ja 33 kilomeetri sügavusel. Varem reedel fikseeriti ka naaberregioonis Biobío 6,3-magnituudine maavärin, märgib telekanal CNN. Tšiili keskosa tabas 27. veebruari varahommikul võimas - 8,8-magnituudine maavärin. Viimastel andmetel hukkus maa-aluste tõugete ja sellele järgnenud tsunami tagajärjel praeguse seisuga 802 inimest. Võimud ei välista, et hukkunute arv võib suureneda, kuna paljud inimesed on endiselt rusude all.


text: Donatella Versace |See artikkel vajab ajakohastamist. Palun ajakohasta selle artikli sisu ning pärast ajakohastamist eemalda see märkus. |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Donatella Versace| |Sündinud||2. mai 1955 Reggio Calabria |Rahvus||Itaallane| |Brändi nimi||Versace| Ta sündis neljalapselise pere noorima lapsena. Tema isa töötas rikaste varahaldurina. Vanem õde Tina suri 12 aasta vanuselt, kui ta sai teetanuse korral vale ravi. Lisaks olid tal vennad Gianni ja Santo Versace. 1970. aastate keskel hakkas Donatella oma venna Gianni eeskujul Firenzes rõinadisaini õppima. Gianni rajas moe-ettevõtte Versace. Algul soovis Donatella töötada selle suhtekorralduse alal, aga Gianni leidis, et Donatella on talle vajalikum muusa ja kriitikuna. 1980. aastatel lõi Gianni Donatellale pühendatud lõhnaõli "Blonde" ja andis talle eraldi kaubamärgi "Versus". See kuulub Versace kontserni. 15. juulil 1997 tappis Andrew Cunanan Gianni Versace. Viimasel polnud lapsi ja sellepärast pärisid Donatella ja tema lapsed suure osa varast. Allegra päris moeimpeeriumist poole, Donatella viiendiku ja Santo ülejäänu. Daniel päris Gianni kunstikogu. Donatella sai ettevõtte juhiks ja kuni oma laste täisealiseks, 18-aastaseks saamiseni nende vara hooldajaks. Kunstikogu on praeguseks müüdud. Donatella Versace on tuntust kogunud sellega, et ei kasuta oma rõivamudelite esitlemisel elukutselisi modelle, vaid muudel elualadel tuntuks saanud inimesi. Tema rõivaid on reklaaminud näiteks Jennifer Lopez, Madonna, Christina Aguilera, Jonathan Rhys Meyers, Demi Moore ja Beyoncé. Donatella Versace juhtimisel on ettevõte Versace laienenud teistelegi tegevusaladele. 2000 avati Austraalias Queenslandis Gold Coastis hotell Palazzo Versace. 2011 avatakse Dubais järgmine Palazzo Versace. Dubais asuv hotell Burj al-Arab on sisustatud Versace mööbliga.


text: Internet on mis tahes arvutivõrkude võrgustiku üldnimetus. Ülemaailmse TCP/IP-protokollistikku kasutava arvutivõrkude võrgu nimi on Internet. Kõige lihtsamalt öeldes on Internet suur hulk omavahel ühendatud arvuteid. Selleks, et arvutid omavahel suhelda saaksid, kasutatakse paljusid protokolle. Protokoll on sisuliselt lihtsalt üks reegel või reeglite kogum, mis määrab, kuidas midagi tehakse. Ilma protokollideta ei oleks võimalik omavahel infot vahetada. Tänapäeval arvatakse olevat internetti ühendatud seadmeid 20 miljardi kandis. Tuleks veel eristada internetti ja veebi (ingl World Wide Web). Need on kaks eri asja. Internet lubab arvutitel omavahel ühendusse astuda. Tegemist on ülemaailmse süsteemiga. Veeb on lihtsalt üks viisidest, kuidas informatsiooni saab interneti kaudu jagada. Kuna see on kõige levinum viis, kuidas me internetti tänapäeval kasutame, siis peetakse seda lihtsalt interneti sünonüümiks. Tegelikult võib internetti kasutada info vahetamiseks ka ilma veebita. Internetiga seostub mõiste "nutistu" (ingl internet of things). Tegelikult mõeldaksegi selle all internetti, aga selle vahega, et enam ei ühendata omavahel ainult arvuteid või servereid, vaid kõiki esemeid, millel on interneti tugi, näiteks telefonid, tahvelarvutid, külmkapid, televiisorid jne. Ajalugu Tänapäevast Internetti hakati välja töötama 1960. aastatel USA kaitseministeeriumi katselisest arvutivõrgust ARPANET, mis hiljem jaotati tsiviilkasutusega ARPANETiks ja salastatud sõjaväeliseks MILNETiks. Aastail 1962–1968 arendati välja paketipõhine tsentraliseerimata andmesidevõrk, et tagada töökindlus ka suurte purustuste (näiteks tuumasõja) korral. 1969. aastal toimusid esimesed õnnestunud katsed pakettedastusprotokolliga California Ülikoolis Los Angeleses (UCLAs) professor Kleinrocki juhtimisel ning 1970. aastate alguses töötasid Vint Cerf ja Robert Kahn välja TCP/IP-protokolli. Aastal 1983 käivitati esimene TCP/IP-arvutivõrk 200 hostarvutiga ja järgmisel aastal alustas tööd sellel põhinev kommertsarvutivõrk. 1980. aastate lõpus hakati Genfis Euroopa Tuumauuringute Keskuse CERN-i uurimislaboris arendama jooniseid ja viiteid sisaldavate dokumentide edastamise süsteemi inglase Tim Berners-Lee juhtimisel. Aluseks võeti uus loodav hüpertekstikeel HTML (HyperText Markup Language). 1993 formuleeris Tim Berners-Lee oma hüpertekstikeele (HTML-i) esimese versiooni. Teaberuum, kus seda kasutama hakati, nimetati veebiks (World Wide Web, WWW). Samal ajal töötas Marc Andreessen USA Illinoisi Ülikoolist välja esimese mugava kasutajaliidesega brauseri Mosaic 1.0 ning Interneti ja veebi laialdasem levik võis alata. 2012. aasta 30. juuni seisuga oli maailmas üle 2,4 miljardi internetikasutaja. Brauserid Brauser ehk veebilehitseja on rakendus, arvutiprogramm, veebilehtede kuvamiseks. Selle lisandprogrammidega saab kasutada teisi Interneti-põhiseid teenuseid. Teenused Internetis sagedamini kasutatavad andmevahetusprotokollid on IP, TCP, UDP, DNS, PPP, SLIP, ICMP, POP3, IMAP, SMTP, HTTP, HTTPS, SSH, telnet, FTP, LDAP ja SSL/TLS. Populaarsemad teenused, mis neid protokolle kasutavad, on e-post, veeb, Useneti uudiserühmad, failide jagamine, kiirsuhtlus, IRC ja MUD. Neist enim kasutatakse e-posti ja veebi ning paljud teenused põhinevad omakorda neil, nagu näiteks postiloendid ja ajaveebid. Internet võimaldab samuti reaalajas pakutavaid teenuseid, näiteks veebiraadiod ja videopildi otseülekanded. Domeen Domeen on nimeline valdus Internetis, mille nimi koostatakse tähtede ja numbrite kombinatsioonina. Domeenis saab omakorda olla mitut tüüpi nimesid, kõige levinum on seda kasutada, et nimele IP-aadress vastavusse seada. Domeenide süsteem on hierarhiline – tipmine on esimese astme domeen, edasi teise astme domeen jne. OSI mudel OSI (Open Systems Interconnection) mudel on loogiline mudel, mis näitab, kuidas peaks interneti süsteem toimima. Selleks jagatakse erinevad komponendid eri kihtidesse. OSI mudel koosneb seitsmest kihist. 7. Rakenduskiht – selles kihis tegeletakse rakendustega ehk see mida kasutaja näeb. Siia kihti kuuluvad Mozilla Firefox, Google Chrome, Safari, aga ka HTTPS-, FTP- ja SNMP-protokollid. 6. Esitluskiht – selles kihis toimub kõik, mis toimub rakenduskihi taga. Tegeleb andmete krüpteerimise ja dekrüpteerimisega. Viib andmed sellisele kujule, mida rakenduskiht aktsepteerib. Selles kihis asuvad näiteks ASCII, JPEG, GIF. 5. Seansikiht – selles kihis luuakse sessioon kahe seadme vahel. 4. Transpordikiht – seal toimub andmete edastamine. Kui palju andmeid edastatakse ja kuidas, seda reguleeritakse siin. TCP- ja UDP-protokollid asuvad selles kihis. 3. Võrgukiht – tegeleb marsruutimisega. Siia kihti kuuluvad kõik ruuterid ja IP-aadressid. 2. Kanalikiht – tegeleb füüsilise adresseerimisega. Muudab bitid kaadriteks ja vastupidi. Ühesõnaga tegutseb võrgukihi ja füüsilise kihi vahendajana. Tegeleb vigade tuvastamisega, aga ka andmete edastamise kiirusega. Selles kihis asuvad MAC-aadressid ja kommutaatorid (ingl switches). 1. Füüsiline kiht – selles kihis asuvad füüsilised esemed, näiteks kõik võrgukaablid. TCP/IP TCP/IP-on protokollide kogum, mille kaks peamist protokolli on nimest tulenevalt TCP (ingl Transmission Control Protocol) ehk edastusohje protokoll ja IP (ingl Internet Protocol) ehk internetiprotokoll. TCP/IP loodi kohe pärast interneti loomist 1970-ndatel samuti USA sõjaväe poolt. TCP/IP ongi mõeldud andmevahetuseks loodud interneti süsteemi jaoks. Luues TCP/IP-d taheti, et andmed kindlasti kohale jõuaksid isegi siis, kui toimub massiline tuumarünnak. Selleks loodi TCP/IP-protokoll nii, et see kontrolliks ka, kas paketid kohale jõuavad. Interneti-protokoll ehk IP ühendab omavahel kaks võrgu otspunkti. Seda tehakse IP-aadresside abil ehk siis igal võrgus oleval punktil (ruuteril) peab olema unikaalne IP-aadress, et neid saaks eristada. Kui ühendus on olemas, tuleb mängu TCP, mis ütleb ja kontrollib seda, kuidas andmeid vahetatakse. TCP saadab andmeid pakettide kaupa ja kontrollib, kas andmed kohale jõuavad. Selleks saadetakse algul väga väike andmepakett ja kui tuleb signaal, et teine osapool on andmepaketi kätte saanud, siis saadetakse 2 korda suurem pakett. Kui tuleb jälle signaal, et pakett on kätte saadud, siis saadetakse jälle 2 korda suurem pakett. Kui ei esine tõrkeid, jätkatakse nii kuni teatud ülempiirini. Kui tekivad tõrked, hakkab kogu protsess jälle otsast pihta. Igal paketil on olemas päis, kus on kirjas vajalik info, et pärast saaks pakettidest terviku kokku panna. Olgu selleks siis pilt või mõni muu fail. Sellisest suhtlusest tulenevalt ei sobi TCP/IP näiteks reaalsete kõnede tegemiseks, kuna alguses liigub infot vähem kui vaja, ja kui esineb tõrge, siis jällegi ei saa piisavas koguses infot läbi. On olemas kahte tüüpi IP-aadresse. IP versioon 4 ehk IPv4 ja IP versioon 6 ehk IPv6. Antud artiklis kasutan ma ainult IPv4-aadresse kuna tänapäeval on see jätkuvalt kõige levinum viis. Kuna seadmete hulk, mis tahavad liituda ülemaailmse internetiga aina kasvab, siis ühel päeval saavad IPv4-aadressid otsa ja kasutusele tuleb võtta IPv6-aadressid. Vt IPv6. DNS DNS (ingl Domain Name System) ehk domeeninimede süsteem on süsteem, mis võimaldab internetiaadresside tõlkimist – teisendamist. Kui sisestada veebibrauserisse aadress www.google.com, siis see ei tähenda arvutile midagi. Arvuti hoolib ainult IP-aadressidest. Teisenduseks on olemas DNS-serverid. DNS-server on lihtsalt üks server, kus IP-aadress ja inimesele loetav aadress (näiteks www.google.com) on pandud vastavusse. Näiteks 216.58.207.227 = www.google.com (lihtsalt näide). Nii ei pea inimesed mäletama peast kõiki IP-aadresse, mis oleks üsna jama. IPv4-aadressid pole tegelikult veel nii hullud, aga kui kunagi peaks kogu süsteem ümber minema ipv6 peale, siis oleks olukord ikka päris hull. Siinkohal on ka võimalik turvaauk, kui mõni häkker peaks suutma ära muuta DNS-serveri aadressi, siis saab ta väga lihtsalt kontrolli arvuti üle. Üheks väga levinud petuskeemiks on teiste veebilehtede maskeerimine. Näiteks keegi maskeerib panga lehekülje identseks ja suudab DNS-serveri ära vahetada enda oma peale, siis võib ta väga lihtsalt võrguliikluse suunata ümber. DNS-servereid saab vaadata kas terminali kaudu või näiteks ruuteri seadetest. Internetiteenuse pakkujad on automaatselt ette ära seadistanud primaarse ja sekundaarse DNS-serveri, kuid neid on võimalik muuta kui tekib tahtmine. Niiviisi saab ka tööandja kontrollida enda töötajaid kõige lihtsamalt, näiteks pannes www.facebook.com juurde mõni kasutu IP-aadress. Niiviisi ei ole töötajal enam juurdepääsu leheküljele www.facebook.com. DNS-serverite puhul võiks veel ühte asja teada. Iga arvuti on seadistatud automaatselt kõigepealt otsima vastavat IP-aadressi /etc/hosts kaustast, Windowsi arvutis asub see kaust aadressil C:\Windows\System32\drivers\etc. Kui sinna kausta panna ise mõni IP-aadress vastama mõne lehekülje aadressiga, siis arvuti alati avab selle lehekülje vastava IP järgi, mis sinna kausta kirjutati. Ehk alati esmalt otsitakse IP-aadressi kaustast Hosts. Pärast seda otsitakse vastavale lehekülje aadressile vastet lokaalsest DNS-serverist, milleks on väiksemates süsteemides ruuter. Suurtel kontsernidel võib selleks olla enda DNS-server. Seejärel otsitakse primaarsest DNS-serverist. Kui ka sealt ei leita, siis otsitakse vastavat aadressi sekundaarsest DNS-serverist. DHCP DHCP (ingl Dynamic Host Control Protocol) ehk dünaamiline hostikonfiguratsiooni protokoll on andmevahetuse protokoll, mis võimaldab DHCP-serveritel anda välja teatud ajaks dünaamilisi IP-aadresse. IP-aadresse on kahte sorti, on dünaamilised ja staatilised. Staatilised on need, mis ei muutu kunagi. Dünaamilised muutuvad teatud aja tagant. DHCP on ülimalt kasulik suurte võrkude puhul, aga ka kasulik väiksemate puhul. Näiteks kui sul on kohvikus Wi-Fi ja seda kohvikut külastab päevas 1000 inimest, siis ei ole varsti enam ühtki unikaalset IP-aadressi järel. Ja siis tekib üks paras segadus, kui mitu arvutit üritavad kasutada sama IP-aadressi. Osa pakette läheb ühte arvutisse ja osa teisse ning mitte kumbki ei saa infot kätte. Poolikute pakettidega pole midagi peale hakata, kuna ülejäänud informatsioon on puudu. Samas need inimesed vahetuvad pidevalt ja kui oleks võimalus, et kui keegi lahkub ja järgmine tuleb ning tema saaks sama IP-aadressi, mis lahkuval inimesel oli, siis ei tekiks probleemi. Ja seda just DHCP võimaldabki. Teiseks ülimalt suureks boonuseks on lihtsus, DHCP teeb elu lihtsamaks. Kui keegi tahaks ükskõik kust internetti pääseda, siis igaüks peaks käsitsi sisestama nii IP-aadressi, subnet maski (alamvõrgu aadressi), DNS-serverite aadressid ja ka default lüüs, et saada internetiga ühendus. Mis need on sinna veel jõuame. DHCP puhul on üks vajalik mõiste nimega lease time, see näitabki kui kaua tohib üks seade hoida kindlat IP-aadressi enda käes. Pärast 50% lease time aega küsib arvuti või mis iganes seade DHCP-serveri käest, kas ta võib seda IP-aadressi edasi hoida. Näiteks kui Lease time on 1 päev, siis 12 tunni pärast küsib arvuti kas ta võib IP-aadressi alles hoida. Niimoodi arvuti või mis iganes seade annab teada, et ta on veel olemas. Kui ühendust ei toimu, siis server teab, et kui ühendust ei ole olnud, siis pärast lease time lõppu võib IP-aadressi vabaks jälle lasta. Samas kui DHCP-server ära kaob ehk arvuti ei saa ühendust, siis ta hoiab IP-aadressi ja küsib jälle 50% pärast uuesti. Ehk kui lease time oli 1 päev, siis esimest korda küsib 12 tunni pärast ja järgmisel korral 6 tunni pärast jne. Kui lõpuks jõuab niimoodi nulli, siis sõltub juba seadmest ,kas ta hoiab seda IP-aadresst või mitte. Lease time on võimalik määrata igaühel oma ruuteri seadetest. Siinkohal tuleks veel aru saada, et DHCP võib olla täiesti eraldi server suurtes korporatsioonides, lihtsalt ongi eraldi selleks ülesandeks server püsti pandud. Kodus aga mängib DHCP-serveri rolli ruuter. Ruuteril on olemas tegelikult kaks IP-aadressi. On olemas väline ja sisemine. Sisemine on tavaliselt aadressiga 192.168.1.1. Ruuteri sisemist IP-aadressi kutsutakse default gateway. See on staatiline IP ehk see ei muutu. Ruuteril on ilmselgelt on olemas ka väline IP-aadress, mis on pääsuks internetti ja see peab ka unikaalne olema. Kuid väline IP ei pruugi olla staatiline, vaid on enamasti koduvõrkudes dünaamiline. Siin tuleb juba mängu ISP (ingl Internet service provider) ehk internetiteenuste pakkuja, eestis võib selleks olla näiteks telia. Staatilised IP-aadressid hoitakse äridele, kes ilmselgelt maksavad ka selle eest. Neile on väga oluline, et nende veebileht või mis iganes teenus internetis asuks samal aadressil. Dünaamilisi on vaja selleks, et maailmas on miljardeid arvuteid ja igaühele ei jätkuks staatilisi IP-aadresse. Lisaks paljud ei kasuta internetti 24/7 ja seega IP-aadress võib muutuda. Selleks, et staatilist IP-aadressi saada tuleb kontakteeruda oma ISP-ga. Tavaliselt dünaamilised IP-aadressid ei muutu tihti, võivad kesta kuid ja isegi aastaid. Kui teed ruuterile restardi üle pika aja siis saad tõenäoliselt uue IP-aadressi. Kohalikus koduvõrgus võid aga oma arvutile või mis iganes seadmele ise määrata staatilise IP-aadressi kui on soovi. Silmas tuleks pidada, et see oleks väljaspool ruuteri pakutavaid IP-aadresseid. Muidu võib kaks seadet lihtsalt juhuslikult sama IP-aadressi saada. Staatilisest IP-aadressist on kasu näiteks koduvõrgus serveri kasutamisel. Aga see on vajalik ka siis, kui tahta üles seada üleinternetilist serverit, mis on muidugi juba keerulisem teema. NAT NAT (ingl Network address translation) ehk võrguaadresside tõlkimine on viis kuidas muuta ruuteri taga olevad ühendused tulevat ruuterist endast. Sisuliselt NAT muudab ära andmepakkide päised. Kui varem tulid andmepaketid arvuti IP-aadressilt, siis ruuter asendab andmepakettide päistes oleva arvuti IP-aadressi enda IP-aadressiga. Nii paistab välisele võrgule, et andmepaketid tulevad ruuterist kuigi tegelikult tulevad need ruuteri taga olevast arvutist (võib olla mis iganes seade, arvuti on lihtsalt kõige levinum näide). NAT on igale ruuterile sisse ehitatud ja toimib automaatselt. Siit tulenevalt ei ole vaja igale võrgus olevale seadmele unikaalset IP-aadressi terves maailmas. Niiviisi saaksid kohe IP-aadressid otsa. Tänu NAT-ile võivad ruuteri taga olevad seadmed kasutada uuesti neid IP-aadresse, mis juba on välises võrgus ära kasutatud. Pordid Port on suhtlemise lõpp-punkt operatsioonisüsteemis. Igal protokollil on oma vaikeport. Iga programm kasutab mõnda porti, selle kaudu saab ühenduse internetiga. IP-aadressiga koos teab ISP, kes mida teeb. NAT töötab ka portide põhimõttel. Üks port saab teenindada korraga ühte tegevust (protokolli), aga üks programm võib kasutada mitut porti. Portide numbrid on vahemikus 0–65535. Esimest 1024 porti ehk porte numbritega 0–1023 kutsutakse üldtuntud portideks. Näiteks FTP (protokoll, mille abil saab faile üles ja alla laadida) kasutab porti 21, SSH (protokoll, mille abil saab serverile juurdepääsu interneti kaudu) kasutab porti 22, HTTP (protokoll, millega saab näha veebilehti) kasutab porti 80 ning HTTPS (sama mis HTTP, aga krüpteeritud) kasutab porti 443.. Kõik on ilmselt kuulnud tulemüürist. Tegelikult kõik, mida tulemüür teeb, on portide blokeerimine. Vaata ka e-kiri Internetisotsioloogia Internetiühendus Võrguneutraalsus Digilõhe Interneti kuulsuste hall Eesti internet Interneti turvalisus Viited Välislingid Kaido Kikkas, 2. loeng – Internet: ülevaade ja kujunemislugu IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat: Internet Sidesüsteemid ja võrgud Koitmas on interneti kolmas põlvkond, kus inimesed võtavad suurfirmadelt võimu tagasi, Geenius, 2. märts 2018 Jongho Heo, Juhwan Oh , S. V. Subramanian, Yoon Kim, Ichiro Kawachi, Addictive Internet Use among Korean Adolescents: A National Survey, 5. veebruar 2014


text: Mida teha, kui krokodill mobiiltelefoni alla neelab? - Forte Mida teha, kui krokodill mobiiltelefoni alla neelab? Dnipropetrovskis Ukrainas juhtus selline õnnetu lugu, et naine hakkas akvaariumis krokodilli pildistama, aga kukutas selleks kasutatud Nokia mobiiltelefoni vette, ja kroko neelas seadme alla. Hoone töötajad ei tahtnud naist esialgu uskuda, et krokodill kugistaks mobiiltelefoni alla, aga siis hakkas suur roomaja helisema. 14-aastane krokodill Gena võib seda tegu kahetseda, sest ta pole juba neli nädalat söönud ega (parema väljendi puudumisel) kakal käinud, ning paistab rahutu, kurb ja depressiivne. Ta ei liigu ega uju eriti, ega mängi enam ka kolme kaaskrokodilliga, kuigi on liidrikohal. Rimma Golovko sirutas käe mobiiltelefoniga välja ja lootis enda sõnul väga põneva pildi jäädvustada, aga ei saanud hakkama. Arstid püüdsid Genat rõõmustada tavapärase kord nädalas antava sea- või loomaliha portsu asemel elusa vutiga, kelle kehasse oli süstitud vitamiine ja kõhulahtistit. Kroko kägistas ühe linnu surnuks, aga ei söönud seda ära. Järgmiseks plaanitakse Genat röntgeni all uurida, kui ta endiselt sööma ei hakka. Telefoni kirurgiline eemaldamine on viimane võimalus, sest haav paraneks alles kolme nädalaga ja protseduur on ohtlik nii loomale kui ka arstidele. Kõik sõltub, kus telefon kehas asub, arstid tunnistavad, et neil pole nii suurte loomadega töötamisel eriti kogemusi. Nisanäpne Golovko ei loodagi telefoni kasutuskõlblikuna tagasi saada, ent loodab SIM-kaardilt siiski oma hinnalised fotod ja kontaktid kätte saada. (Võimalik, et Ukrainas on kasutusel uudsed SIM-kaardid, mis võetud pilte talletavad?!)


Karmo unistuste päev Superkangelase Karmo unistuste sünnipäev Karmo ja tema pere koju läksime külla ühel kevadisel pühapäeval. Polnud kahtlustki, et sellise toreda perega, saame korraldada midagi vägevat! Peres on kasvamas kuus vahvat last. Kuulsime, et Karmol on peagi tulemas esimene väike juubel, tema 5. sünnipäev! Mis võiks sel puhul olla veel vahvam, kui kogu pere saaks tähistada seda koos lõbusalt aega veetes. Kuuldes, kuidas Karmole meeldivad kõikvõimalikud superkangelased - Spiderman, Batman, Roheline latern jne, oli selge, et sellist sõpra sooviks enda kõrvale kasvõi üheks õhtuks ka Karmo. Üllatuskülaline Ämblikmees Jõudiski kätte imeliselt soe ja päikeseline laupäeva õhtupoolik. Minu Unistuste Päeva õhupallid olid Vigurite Maailma mängutoa esiuksel vaikselt tuules hõljumas ja külalisi tervitamas. Pere oli aegsasti kohal, lapsed autosõidust küll veidi unised, aga nähes kaunistatud mängutuba, lõid nende silmad särama. Sisseelamine ei võtnudki palju aega, külalised hakkasid saabuma ja nagu võluväel oli äkki kohal elusuuruses Ämblikmees! Karmo ei suutnud uskuda, et selline päris ehtne Spiderman ongi olemas. Side, mis tekkis Ämblikmehe ja Karmo vahel, oli kõrvaltvaatajalegi nähtav. Kõik mängud mängiti koos ja ikka naeru saatel. Spiderman kõndis isegi käte peal ja tegi trikke, mis köitsid kõiki külalisi. Lisaks sai toreda näomaalija juures endale mis iganes superkangelase maalingu teha. Isegi emad olid sel õhtul kaunistatud imeliste näomaalingutega, isadest rääkimata. Ja nagu võluväel oli kohal ka mustkunstnik. Nüüd sai alguse päris võlumaailm ja need trikid, mida nähti, olid väga lahedad. Uhke sünnipäevatort ja uued südamesoovid Kuigi laud oli kaetud maitsvate Ämblikmehe teemaliste toitudega, ei olnud lastel väga mahti aega kulutada laua taga istumisele. Kiirelt ampsati toit ja joosti tagasi mängutoa võimalusi nautima. Aga tordi ja küünalde ajaks said kõik ühise laua taha. Karmo sai koos superkangelastega tordil küünlad ära puhuda, soove soovida ning talle lauldi sünnipäevalaulu. Kingi andis Karmole üle Spiderman isiklikult. Tort lausa sulas suus ja kõige populaarsemaks osutusid ikka superkangelaste pildiga tükid. Vichy Vitamini karastusjoogid olid laste suured lemmikud, eriti purgi sees kihisev sidrunimaitseline keelekaste. Südames rõõm koosveedetud päevast Vigurite Maailma mängutoa omanik kehastus ootamatult haldjaks ja tegi lastele veidi teadustrikke, võludes kohale udu - isegi joogid aurasid ühtäkki. Seda rõõmu jagasid lapsed ühises ringis pikalt, kuni oligi mängutoa vigurkell jõudnud sinnamaale, kus tuli hakata vaikselt pidu lõpetama. Fotograaf tegi veel mõned grupipildid ja ikka koos Spidermaniga, nii sai sünnipäevapeole ilus punkt pandud. Lapsed said endale koduteele kaasa õhupallid, kõigi südameid täitis rõõm ja palju häid emotsioone, nii et väike väsimus ei murdnud kedagi. Loodetavasti ilmusid paljude laste unenägudesse Ämblikmees, mustkunsti trikid, värvilised näomaalingud ja palju naerukilkeid! Suurepärane pidu, meie perele ideaalne võimalus koos aega veeta. Saime täielikult pühenduda lastega tegelemisele ja nautida pidu ilma korraldusliku poole pärast muretsemata. Mängutuba oli avar ja lustimiseks valmis. Kõigile jagus tegemisi ja avastamist. Imemaitsev tort ja muud suupisted. Lapsed küll eriti söömisele aega ei raisanud :) Emotsioonid ämblikmehe saabumisel olid ülimad. Skeptiline väike ninatark esitas nii palju kontrollküsimusi aga ämblikmehel olid kõigele vastused olemas. Erilised tänud talle kannatlikkuse eest. Spidermaniga ära joodud võlujook andis ka Karmole superkangelase võimed ja mängud võisidki alata. Päevakangelane ei soovinud hetkegi oma iidolist maha jääda. Ämblikmehega möllates tundis Karmo end täiesti vabalt ja unustas enda nõrkused. Spidermani ehtsuses meie peres enam kahtlusi pole, sipelga (Karmo arvab, et see oli sipelgas, mitte ämblik, sest ämblikud ju ei hammusta) hammustus oli ta ju nii tugevaks teinud. Mustkunstnik hullutas oma trikkidega kõiki. Kuidas küll need asjad võimalikud on? Mustkunstnik pidi olema täitsa päris, nii mõndagi simmsala-bumm-bumm trikki prooviti ka kodus teha. Teaduslikud katsed olid põnevad, mängulised ja vahvad. Milline udu ja mullid ning võlujoogid. Ilusad ja toredad näomaalingud, kõigi soovidele tuldi vastu. Võimsad tunded valdasid ka lahkumisel. Ohtralt küsimusi, väsimusega võideldes tuli üle vaadata kõik imetoredad kingitused. Superkangelase sünnipäev oli ootamist väärt. Karmo on uhke, et sai endale uue hea sõbra - Ämblikmehe. Sünnipäevalaps teatas, et tema nimi ei olegi enam Karmo, vaid Superkangelane ja nii igavesti. Suur tänu Teie tublidele vabatahtlikele, teenuse pakkujatele ja külalistele. PS! Karmo: " Mul ununes küsida üks pisiasi, kas ämblikmees ikka võrku oskab ka lasta?" Seega, kui keegi peaks ämblikmeest kohtama, siis äkki saab selle olulise asja üle küsida :) VABATAHTLIKUD: Liis Leuska, Mari Annuka, Annika Jenkins, Erle Sepp, keeletoimetaja Elge Lind Maalides Head Joan-Martin Astudnev OÜ Vigurite Maailm Kadri Marie Männik Annely Kokkamised OÜ Kaubamaja AS Kärolin Kivisikk Tomson (TY) Vichy Vitamin Rannikupeod OÜ Loome Ilu OÜ Nordic Cake Mustkunstnik Richard Samarüütel


Honda CBR600RR – Vikipeedia Honda CBR600RR on 599cm3 sportratas, mis on osa CBR-seeriast, mida Honda tutvustas 2003. aastal Honda CBR600F-seeria võistluseks. Honda CBR600RR mudelit on pikka aega peetud maailma kõigi aegade parimaks universaalseks sportrattaks kuuesajaste klassis. Selle nii võistlusrajal kui ka väljaspool võistlusrada võitja omadustega mootorratta juures on leitud täiuslik tasakaal kõrgetel pööretel saavutatava võimsuse, täpse juhitavuse, kerge kaalu ja kompaktsuse vahel. 1.2 2005- 2006 1.5 2013-2017 2003-2004Redigeeri CBR600RR võeti 2003. aastal kasutusele sõidu eksemplarina Honda tänavale orienteeritud 600-klassi sportrattale CBR600F4i. Ratas põhines Honda RC211V MotoGP mootrrattal kasutatavl tehnoloogial ning sellele anti sarnane välimus. 2003.aasta ja 2004.aasta mudelil pole välimuselt erinevusi, ainult toimusid tehnilised muutused, kui mootorile paigutati hapnikuandur.2003. aasta mudelilt kandus 2004. aastas tehniliselt muutumatuks, lisades ainult hapnikuandurit. [1] 2005- 2006Redigeeri 2005. aastal sai CBR600RR uue välimuse, kui rattale paigutati uued gondlid. Tehniliselt paigutati rattale uued reguleeritavad käepidemed, uued pidurid, uus alumiinium ram ning uus taguvedrustus. Uued muutused suurendasid CBR kaalu 10 kilo võrra. 2006. aasta CBR600RR uusi uuendusi ei saanud. [2] 2007-2008Redigeeri Kuuendal septembril 2007. aasta teatas Honda uuest CBR600RR. Tehniliselt poolelt oli ratas saanud palju uuendusi. Ratas oli 9,1 kg kergem ning hobujõud oli samuti suurenenud 105 hj peale. Suurenenud hobujõud vajas paremaid pidureid peatumiseks. Rattale paigutati ette topelt kettad suurustega 310 mm, mida pidurdasid kaks nelja kolvist pidurisilindrit. Koos tehnilise poolega arenes ka välimuse pool. Ratas muutus agressiivseks ning rohkem aerodünaamilisemaks. [3] 2009-2012Redigeeri 5. septembril 2008 tutvustas Honda 2009. aasta CBR600RR-i mudelit, mudeliaasta puhul. [18] Kombineeritud ABS sai mudeli (CBR600RA) valikul kättesaadavaks. Muud muudatused hõlmasid mootori uuendusi, nagu kolbide, silindripea ja heitgaaside muutused. Honda väidab, et eelnevalt nimetud suurendasid pöördemomenti 8000–12 000 pööret minutis, mis oli 3,5% tõusu pöördemomendis 10 000 p / min. CBR600RR mootor sai ka uue suure vastupanu klapi tõstja ja hüdraulilise ventiili süsteemi, mis pärines CBR1000RR-lt. välimus oli sama, mis eelmisel aastal, välja arvatud mõned täiendavad liistud, mis on lisatud korpuse keskmistesse osadesse, mis suurendavad stabiilsust ja vähendavad müra tasemeid nüüd, sidudes täielikult siduri ja käigukasti. Kuigi kõik need muudatused hõlmasid mõnede materjalide lisamist, jäi 2009. aasta CBR600RR üldine kaal samaks kui 2008. aasta mudel. See saavutati mootori, heitgaasi ja šassii kaalulanguse kaudu.[4] CBR600RR kanti üle aastatel 2010, 2011 ja 2012. 2013-2017Redigeeri 2013. aasta CBR600RR sisaldab uusi 12-teljelisi rattad, muudetud ECU seadeid ja peenhäälestatud ram-air süsteemi pöördemomendi suurendamiseks. Samuti saai uue kahvli "Big Piston Fork" ja uue amordi taha. Motorcycle.com ütles, et kuigi CBR600RR jõudluse spetsifikatsioonid, eriti hobujõud, olid „keskaalu klassi jaoks päris taltsutatud”, puudus sellel uusim tehnoloogia, nagu ABS, veojõukontroll ja mobiilirakendused. Seetõttu jõi see mugavaks ja hea käitlussporiga mootorrattaks, tänaval liikumiseks. [5] Motor Cycle Newsi sõnul ütles Honda anonüümseks jäänud Jaapani allikas, et CBR600RR müük Euroopas ja Ühendkuningriigis lõpeb pärast 2016. aasta mudelit, kuna Euro4 heitkoguste määruste täitmiseks vajalikud ümberkujundamiskulud, mis jõustusid jõustunusid 1. jaanuaril. 2017, on liialt kulukad. [6] 2017. aasta mudeli CBR600RR-i müük teistel turgudel ei muutu. [7] ↑ https://archive.is/20130125124552/http://www.hondanews.com/categories/97/releases/1770 ↑ https://web.archive.org/web/20120316125609/http://www.hondanews.com/channels/powersports-motorcycles-sport/releases/2006-honda-cbr600rr-specifications ↑ https://web.archive.org/web/20120316125629/http://www.hondanews.com/channels/powersports-motorcycles-sport/releases/2007-honda-cbr600rr-specifications ↑ https://web.archive.org/web/20100923172129/http://hondanews.com/channels/powersports-motorcycles-sport/releases/2009-honda-cbr600rr-cbr600rr-abs-specifications ↑ https://www.motorcycle.com/manufacturer/honda/the-forgotten-files-2016-honda-cbr600rr.html ↑ https://www.motorcyclenews.com/news/2016/june/honda-cbr600rr-killed-off/ ↑ https://www.motoroids.com/news/honda-cbr600rr-to-be-discontinued-from-the-european-markets-may-not-have-a-successor/ Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Honda_CBR600RR&oldid=5270707" Lehekülje viimane muutmine: 8. aprill 2019, 14:12 Selle lehekülje viimane muutmine: 14:12, 8. aprill 2019.


text: Asudes mugavalt Tallinn's, on Taanilinna Hotel suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Dominiiklaste Kloostri muuseum, Linnamuuseum, Katariina käik. Taanilinna Hotel teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotelli majutusteenused on hoolikalt suunatud kõrgeima astme mugavuse ja heaolu saavutamiseks; igal toal on laud, Mittesuitsetajate toad, dušš, eraldi dušš ja vann, föön. Hotell pakub imelisi puhkuseteenuseid, nagu saun, et teha Sinu siinviibimisest tõeliselt meeldejääv. Mis iganes on Sinu Tallinn külastuse põhjus, on Taanilinna Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.