Vooremaa Juurtega välja ja asumisele! Juurtega välja ja asumisele! Maakohtades asuvad suured ja korralikult renoveeritud hooldekodud suletakse ja nende asukad saadetakse igale poole üle riigi laiali, peamiselt linnadesse elama. See tähendab maakohtade inimestele taas töökohtade kaotust. Saaremaal näiteks jääb tööta 140 inimest, kui palju Võisikus, pole teada, aga küllap see arv 70-80 kanti jääb. Kuidas neelab Saaremaa alla 140 lisanduvat töötut? Võisikult minnakse ehk veel Tallinna ja Tartusse... Üheskoos maal elama harjunud inimesed küüditatakse linnadesse, keskkonda, mis pole neile turvaline. Neist saavad korterielanikud kortermajades, kus enamik kaaskorteriomanikke neid ei mõista ega neist aru ei saa... Kuidas on taolistes oludes võimalik valutult kohaneda? Hooldekodude patsiendid on need inimesed aastaid olnud ikkagi põhjusega. Kuidas nad nüüd äkki hakkavad oma eluga ise hakkama saama ja muutuvad üleöö stabiilselt tööl käivateks oma tulude ja kuludega toime tulevateks? Äkki on see ikkagi kellegi soovunelm? Kas need julmad katsed ei lõpe mõne aja pärast kodutute arvu ja kuritegevuse suurenemisega? Milline saab olema siia-sinna laialipillutud inimeste elutraagika? Miks me ikkagi peame kiskuma neid juurtega välja nende kodudest ja paiskama sinna, kus neil väidetavalt parem on? Aga kui ei ole?


Värske medaliomanik:juunioride Eesti MeisterMaarja-Liisa Lindre ja temahobune Stern. Foto: KülliTedre Teine päev Ruilas: padukat ei tulnudki, selgus juunioride meister, päeva nael - jalgpallHillar Talts, 11. juuli 2009 Laupäev, 11. Juuli. Kell pool kaheksa hommikul on Ruilas juba suviselt soe. Kompleks on unine. Harjutusväljakul on näha vaid patsiga leedukat Mantast ja meie Teele Metstaki. Võistlusväljak on vastandina eilsele märjale kuiv ja korraldajad tegelevad kastmisega. Vaatamata varajasele hommikutunnile kogunevad juba poniratsutajad, kes alustavad kell 9.Ponides võidutsesid JohannadPoniratsutajatest olid tänasel päeval parimas hoos Saaremaa Johannad, kes võtsid kaksikvõidu. Parimini õnnestus sõit Johanna Johansonil (Foto: Külli Tedre), kes hilisemas intervjuus tõdes, et täna oli temale ja Anakeele vägagi sobiv rada. Teisena lõpetas Johanna Pitk ponil Okey, kolmandana Helena Palu (Kuldne Kabi) Ramsesel.Päeva suurim autasustamineJärgnevas jäi selgitada juunioride meister. Noorte ratsanike võistlussõidule järgnenud auhinnatseremoonia kujunes parajaks pudruks, sest arvestusi, milles auhindu jagati, oli neli – juunioride meistrivõistlused koondarvestuses, meistrivõistluste esimese osavõistluse ja teise osavõistluse paremad ning lõpuks ka rahvusvahelise võistluse paremad. Kuna parimaid oli nõnda palju, mainigem siinkohal ära, et juunioride meistriks krooniti Maarja-Liisa Lindre (Kuldne Kabi), kes võistles hobusel Stern. Hõbe ja pronks läksid Parkuuri klubi liikmetele – teine Madis Morna Ellipsil, kolmas Tjorven Siiboja Günteril. Rahvusvahelises arvestuses võitis sarnaselt eilsega lätlanna Linda Ansule Lemonsil. Teise ja kolmanda koha võttis täna Tjorven Siiboja Burbonil ja Günteril.A Big Boy näitas klassiPäeva arenedes jõudsime parkuurini takistuste kõrgusel 130 cm. Samal ajal algasid Ruila MK-etapi erisaate võtted, mille tarbeks hakkas aktiivselt intervjuusid võtma tuntud lauljatar Gerly Padar. Mäletamist mööda tegid eile madalamates sõitudes puhta töö Catlin Vatsel ja Listra. Mida suudavad nad täna, oli paljudel küsimuseks enne starti. Suutsid päris palju. Arvestatavalt raskemal rajal, kui eile, saavutas võistluspaar hinnalise kolmanda koha. Võidu noppisid aga Rein Pill ja A Big Boy, kes täna võistlussõidu teises osas näitasid juba ka kiiruslikke omadusi. Kahe Eesti võistluspaari vahele platseerus valgevenelane Mikalai Karpovich hobusel Brandenburg.Seenioride EMV esimene osavõistlus Kui juunioride meistrivõistlused jõudsid täna lõpule, siis seenioride klassis said nad alguse. Puhtusele ja kiirusele peetud rahvusvahelise 140 cm raames startisid EMV arvestuses seitse sportlast. Puhaste paberitega lähevad homsele teisele osavõistlusele (150 cm MK-etapp) vastu vaid Heiki Vatsel ja Ebbe-Liisa Sõnajalg. Teisena startinud Urmas Raag Axelil võttis optimaalseima trajektoori ning sõitis välja päeva parima aja, kuid ajas maha viimase takistuse. Seega Raagi tulemus EMV arvestuses 4 karistuspunkti. Võitlejana tuntud Raag ei lasknud sellest ennast heidutada ning läbis hiljem Lagunaga raja vaid veidi aeglasemalt, kuid puhtalt, võttes alavõidu. Teise kohaga lõpetas nagu eilseski 140 cm Heiki Vatsel Fee-l, kolmandana eilne võitja Shpokhovsky Campinol.Heiki ja Fee auringil. Foto: Külli TedrePäevasündmuseks ei olegi ratsutamine....Kas naljaga pooleks või mitte, kuid päeva sündmuseks saab nimetada võistlusväljaku taga maha peetud jalgpallimatši Eesti versus Euroopa. Matš oli pingeline ning emotsionaalne. Minut enne lõppu suutis Kullo Kender peaga Rein Pilli antud nurgalöögi väravasse suunata ning seisu viigistada 2:2. Kahjuks sai uskumatu teoks ning järgmise rünnakuga suutis lätlane Neretnieks lüüa Euroopale veel ühe värava ning jätta sellega võidu külalismeeskonnale. Võistkondade parimateks tunnistati Eesti poolel väravavaht Katrin Pill, Euroopa poolel leedukast väravavaht Benas Gutkauskas.Urmas Raag lähivõitluses Benas Gutkauskasega. Foto: Külli TedreDerby't ei läbinud keegi puhtaltPäeva lõpetas Esimene Ruila Derby, mille rada ühtis traditsioonilise Kernu Derbyga. Stardis oli kõigest seitse võistluspaari ning karistuspunktideta ei jäänud keegi. Vähima arvu ehk 4 kogus koondise kapten Pill Touransiga. Teise tulemusega lõpetas Sinijärv Viperil. Kolmas kuni viies lõpetasid 12 karistuspunktiga, parima aja ning seega kolmanda koha sai valgevenelane Igor Vasiljev hobusel Marino 102.Õhtu jätkub meeleoluka afterpartyga Ruilas. Homme uued sõidu, uued võidud, nende hulgas MK-etapiks olev Grand Prix, kus takistuste kõrgus kuni 150 cm.


1 peotäis Naat 1 spl Riccotta 1. Loputa naat ja haki peenemaks. Haki ka rohelised sibulad 2. Klopi munad lahti ja maitsesta soola-pipraga. 3. Sega muna hulka ricotta, hakitud naat ja sibul. 4. Kuumuta pannkoogipannil õli ja prae selles väikesed omletid. Sama retsepti järgi võid teha ka klassikalist ülepanniomletti. Soovi korral võid munasegu hulka lisada naati, umbrohust võib vaid võilill liiga kibedaks jääda.


source: fineweb

text: Neljaleheküljeline värviline trükis ilmub L'Osservatore Romano kaasandena itaalia keeles iga kuu viimasel neljapäeval. See peaks tõstma teadlikkust naistest kirikus, keda lehe direktor Giovanni Maria Vian nimetas «alahinnatud aardeks». Naistelisa idee pärineb ajaloolaselt ja lehe kolumnistilt Lucetta Scaraffialt ning mitme raamatu autorilt Giulia Galeottilt. Paavst Benedictus XVI toetab projekti, ütles Vian, meenutades katoliku kiriku pea 2009. aasta avaldust, mille kohaselt vajavad kirik ja ühiskond hädasti naiste panust. «See lisa pakub informatsiooni naiste olukorrast, vältimata kuumi teemasid nagu sünnitamine, juurdepääs kultuurile ja naiste õigused,» ütles Scaraffia. Katoliku kiriku liikmete seas on 740 000 nunna ning 460 000 munka ja preestrit. Päevaleht L'Osservatore Romano asutati 1861. aastal.


Kuidas südame rasva põletada, Kuidas poletada rasva umber oma sudame Kuidas poletada rasva umber oma sudame. Kuid aeroobsed harjutused aitavad lisaks õigele toitumisele. Usutakse, et äädikas sisalduvad happed stimuleerivad teatud valke, mis põletavad sisemist rasva. Selles piirkonnas rasva kaotamiseks peate kombineerima tervisliku toitumise ja südame harjutuse, nagu näiteks kiire käimine või jooksmine, kehakaalu treenimine ja kehaehituse harjutused ... Põhjalikuma teabe saamiseks tervisliku toitumise kombineerimisel südame harjutuste ja kaalutreeningu abil vaadake seotud küsimus, selle lehe all, mis on loetletud jaotises "Seotud küsimused". See suurendab ka ainevahetuse kiirust, et treeningu ajal ja pärast seda rohkem rasva kaotada. Boyce on tohutu spordi pooldaja ka treeningutel: 'Spordi mängimine hõlmab südametegevust ja palju mittelineaarset liikumist hüpped, tagumised pedaalid, külgmised sammudmis muudab selle tervislikumaks kui sirge sörkimine,' ütles ta. See võib kuidas poletada rasva umber oma sudame lihtsalt võti ujumistrikoo sisse libisemiseks ja suurepäraseks enesetundeks. Kardio 30—60 minutit, millele järgneb ringrännak ümber jõutoa. Kas soovite tulemusi? Muutke see üles! Mõnel õhtul on lihtsalt võimatu valmistada midagi täiesti omatehtud ja tervislikku. Seal tuleb ettevalmistus sisse. Kui teil on just selliseks puhuks varutud eelnevalt valmistatud koostisosi või tervislikke külmutatud esemeid, ei pea te muretsema sahvri või külmkapi kohese ebatervisliku rahulduse poole pöördumise pärast. Sa viskasid kogu rämpsu välja, eks? Vihje: see pole ainult valk. Selle asemel, et sõita tänavale hommikukohvi haarama, tehke kena slimming seelik varustus üles ja tagasi. Võta sõber ja võta oma koer ta armastab seda. Kui soovite pere tunniks parki viia, lööge auto võtmise asemel oma lemmik tossupaari. Seal saab jalutada või jalgrattaga sõita. Säästate paar dollarit gaasi eest ja keha tänab teid selle eest. See hakkab harjuma teie surnud kalorit päevas ja teie ainevahetus hakkab platoo nii öelda. Kui soovite oma keha uuesti oma ainevahetuse alustamiseks ära petta, on vaja vaid päevast kaloraaži muuta, et see ära arvata. Proovige ühel päeval vähendada kuidas poletada rasva umber oma sudame järgmisel kalorit. Niikaua kui teie üldine tarbimine tasakaalustub, peaksite olema hea ja on tõenäoline, et teie suurenenud ainevahetuse kiirus aitab teil rasva kiiremini põletada.


Mis on Wendy Williamsi netoväärtus? 15 000 dollari suurune poissmeestepadi ja kui palju ta maksab eksabikaasale Kevin Hunterile - Uudised Mis on Wendy Williamsi netoväärtus? 15 000 dollari suurune poissmeestepadi ja kui palju ta maksab eksabikaasale Kevin Hunterile Pärast 2019. aasta lahutust Kevin Hunterist maksis Wendy Williams talle 250 000 dollarit, et ta saaks uue elukorralduse tagada Wendy Williams (Wendy Williamsi näitus) Kauaoodatud Wendy Williamsi elulooraamat on lõpuks kohal, „Wendy Williams: The Movie” ilmus 30. jaanuaril 2021 ja fännidele see väga meeldis. Williams haaras kõigi tähelepanu raadio-DJ ja telesaadete saatejuhina oma avameelse käitumise ja otsese isiksusega. Nüüd tahavad tema fännid teada, kui palju varandust 56-aastane mees nende aastate jooksul kogus. Williams sai palju järgijaid tänu oma aususele oma isikliku elu ja muude raskete teemade suhtes, millest ta avalikult räägib. Tema populaarsus pakkus talle 2008. aastal filmi „The Wendy Williams Show”. Tema nimi lisati samal aastal Rahvusraadio Kuulsuste halli, ehkki pärast seda pööras ta oma tähelepanu raadioselt televisioonile. Kui soovite teada, kuidas Williams kõndis karjääri täis edu ja rikkust, on meil olemas kõik, mida vajate. Kuidas Wendy Williams oma karjääri alustas? Williamsi karjäär sai alguse, kui ta hakkas juhtima raadiosaateid. Esimene teda palganud raadiojaam oli WVIS Ameerika Ühendriikide Neitsisaartel, kus ta teenis 3,75 dollarit tunnis. Hiljem läks ta aasta jooksul üle teisele jaamale nimega WOL. 1989. aastal leidis Williams tööd asendus-DJ-na New Yorgis asuvas kaasaegses WRKS-is (nüüd WEPN-FM). 2009. aastal lahkus Wendy lõpuks raadiost ja algas tema vestlussaade 'The Wendy Williams Show'. Saade oli telekanalite Fox ja BET eetris, kusjuures viimane edastas seda oma rahvusvahelise võrgu kaudu rahvusvaheliselt üle 54 riigi. 2020. aasta juulis teatas Williams, et filmi „The Wendy Williams Show“ stuudiosisene tootmine peaks jätkuma 21. septembril 2020. Williams on esinenud ka filmides, muusikalides ja mõnes stand up komöödiasarjas. Tema teleesinemiste hulka kuuluvad teiste seas ka filmid 'Martin', 'Üks elu elamiseks', 'Drop Dead Diva', 'Nägu' ja 'Tantsud tähtedega'. Samuti tegi ta tegevjuhina mõned saated nagu 'Armastuse kolmnurk', 'Surm Gossip Wendy Williamsiga' ja 'Kuulsuste varjatud'. Tal on ka Home Shop Network'i all rõivabränd pealkirjaga 'The Wendy Williams' ja ehtekollektsioon, mida haldab QVC, mida nimetatakse 'Wendy Williamsi kaunistatud'. Ameerika televisoni saatejuht Wendy Williams külastab SiriusXM Studiosi 13. juulil 2017 New Yorgis. pilte jim acosta naisest Celebrity Net Worthi andmetel Usutakse, et Williamsi puhasväärtus on umbes 40 miljonit dollarit. Lähtudes oma sissetulekust raadiosaatest, raamatute pakkumisest, toetustest ja vestlussaatest, teenib ta aastas umbes 15 miljonit dollarit. Tema palk Wendy Williamsi näituse eest on hinnanguliselt 10 miljonit dollarit aastas. Pärast lahutust 2019. aastal langes Wendy raamatupidamine tema rahanduses, kuna ta pidi osa oma varandusest abikaasale loovutama. Kas teadsite, et Williamsil on ka moeliin nimega HSN? Kui mõtlete, kust uusi riideid otsida, klõpsake nuppu siin . Pärast 2019. aasta lahutust Kevin Hunteriga maksis ta talle 250 000 dollarit, et ta saaks tagada uue elukorralduse. ' Williams on vahepeal elanud Manhattani uhkes korteris, mis maksab 15 000 dollarit kuus. Rikkalik Manhattani maja, kus on kaks magamistuba, kolme vannitoaga vannituba, varustatud kahel tasapinnal, suur magamistuba ja maalilised vaated Hudsoni jõele. Meediaikoon Wendy Williams (Getty Images) Kui palju Wendy Williams Kevin Hunterile maksab? Kevin töötas tema kõrval alates nende suhete algusest 25 aastat tagasi. Ta on töötanud tema mänedžerina ja enne tema vallandamist oli tal jutusaates tegevprodutsendi krediit. Kevin ja ta on koosoleku ajal loonud ka heategevus- ja tootmisettevõtte. Vastavalt Lööklaine nende arvelduse osana ostab jutusaate saatejuht oma tootjafirma aktsiad ühekordse maksena. Williams nõustus hoidma enda eest miljoni dollari suuruse elukindlustuse poliisi, mis läheb Kevinile, kui ta peaks surema, kuid tal on õigus summat igal aastal vähendada. Williams vastutab Kevini tervisekindlustuse katmise eest ka tema praeguse poliisi alusel. Kevini ja Williamsi ühine pangakonto läheb Williamsile ning kõik Kevini aktsiad Wendy Williams Productions Inc.-s allkirjastatakse talle. Samuti sai Kevin Williamsilt avalikustamata kindla summa ja Wendy, Inc. lahkumishüvitise. Ta säilitab oma ettevõtete ja autode, sealhulgas Ferrari ja Rolls Royce'i, omandiõiguse. sharoni ja ozzy osbourne'i netoväärtus võõrad asjad 3. hooaeg tolmavad hambad pole kunagi pisikest petnud millal algab perekonna uus hooaeg?


Tööandjates tekitab segadust töötajatelt koroonatõendi küsimise kord - Sorainen Tööandjates tekitab segadust töötajatelt koroonatõendi küsimise kord Väljaanded / 16. august 2021 / Pirkko-Liis Harkmaa / ERR Valitsuse otsuse alusel on tööandjatel õigus riskianalüüsile tuginedes küsida töötajalt tõendit koroona läbipõdemise, negatiivse testi tulemuse või vaktsineerimise kohta. Uus olukord on aga tekitanud tööandjatele juurde mitmeid juriidilisi küsimusi. Meie vandeadvokaat Pirkko-Liis Harkmaa ütles “Aktuaalsele kaamerale”, et diskrimineerimist pole veel esinenud, kuna inimesed proovivad uue korraldusega alles kohaneda. Siiski ei saa tema sõnul välistada, et seesuguseid nõudeid lähiajal tuleb. Harkmaa sõnul oodatakse huviga otsust, mis puudutab Tallinna Kiirabi töötajate kohtusse pöördumist. Kohtulahend aitaks luua praeguses olukorras õigusselgust. Riskianalüüsid kujuneksid aga tema sõnul kohtuteel oluliseks materjaliks. Vaata saatelõiku järele ERR-ist.


text: Kvaliteedijuhtimine |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Kvaliteedijuhtimine (ingl.k. quality management) on protsess organisatsioonis, millega soovitakse saavutada kliendi või üldisemalt huvipoole (ingl.k. interested party) rahulolu organisatsiooni poolt pakutava väärtusega. Leidub erialainimesi, kelle arvates oleks kvaliteedijuhtimise asemele täpsem kasutada terminit kvaliteedihaldamine. Vaidlus kumba terminit - kvaliteedihaldamine või kvaliteedijuhtimine eelistada - pole erialainimesi ühesele seisukohale viinud. Seetõttu on praktikas kasutusel mõlemad terminid. Kvaliteeditagamine (ingl.k. quality assurance) on protsess, mille tulemusel tagatakse pakutava väärtuse/hüve vastavus nõuetele. Millegi kvaliteet kvaliteedijuhtimise tähenduses - millegi oluliste karakteristikute vastavus ootustele, nõuetele, kokkulepetele. Kvaliteeti võib määratleda erineva konkreetsusega ja erinevaks otstarbeks erinevalt. Ühest kvaliteedimääratlust ei eksisteeri. Üldkeeles on kvaliteet kujunenud hea/parema sünonüümiks. Kaasaegse kvaliteedijuhtimise/kvaliteedihaldamise alguseks loetakse 1924 aastat, kui kasutusele võeti statistiline protsessiohje (SPC - Statistical Process Control).


See ei ole puhkus, see on seiklus! – Seikluslik elu On June 3, 2015 November 22, 2015 By gretemaarjaIn Austraalia, Loodus, Loomad, Põhja Austraalia loodus, Sekeldused autoga, Troopika, Vihmamets


Hundid murdsid eelmisel aastal Eestis 692 lammast, neli koera ja kolm vasikat(22) Keskkonnaamet hüvitab karjakasvatajatele ja mesinikele suurkiskjatel eelmisel aastal tekitatud kahju kokku 144 334 euro ulatuses, millest suur osa on seotud huntide lammaste murdmisega. Hundi murtud kariloomade arv on jäänud kahe eelneva aastaga samale tasemele, pruunkaru rüüstatud mesitarude arv ning ilvese murtud kariloomade arv on kasvanud, teatas keskkonnaamet. Eestis hüvitatakse põllumajandustoodete esmatootjatele pruunkaru, hundi ja ilvese tekitatud kahjud ning kahjustuste ennetamiseks rakendatud abinõudele tehtud kulutused. Suurkiskjate tekitatud kahju hüvitatakse täiel määral, kahjusaaja kanda jääb seaduses ettenähtud omavastutuse osa 64–128 eurot aasta kahjude kohta. 2014. aastal laekus keskkonnaametile suurkiskjate tekitatud kahjude hüvitamiseks 168 erinevalt kahjusaajalt kokku 325 taotlust. Olulisemad kahjustused on seotud huntide poolt lammaste murdmisega. 2014. aasta jooksul murdsid hundid Eestis 692 lammast, mis on kolmandiku võrra vähem kui näiteks 2011. aastal ning lähedane 2012. ja 2013. aasta näitajatele. Keskkonnaametile teadaolevalt murdsid hundid möödunud aastal ka neli koera ja kolm vasikat. Pruunkarud rüüstasid 2014. aastal kokku 231 mesitaru ja murdsid ka mõned lambad. Ilvese arvukus on Eestis taastumas ning see kajastub ka tema tekitatud kahjude mõningases kasvus. Kokku hüvitas keskkonnaam 2014. aastal suurkiskjate tekitatud kahjustusi 144 334 euro ulatuses. „Suurkiskjate poolt põllumajandus- või lemmikloomale tekitatud kahjustusest peaks hüvitamisest huvitatud looma omanik viivitamatult teavitama keskkonnaametit, kes hindab seejärel kohapeal kahju suurust. Suurkiskjate tekitatud otsesed kahjud hüvitatakse kahjusaaja taotluse ja hindamisakti alusel,“ ütles keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi. Ennetusmeetmetele 41 000 eurot Kahjude tekkimise riski saab erinevate ennetusmeetmetega oluliselt vähendada iga loomaomanik. Keskkonnaamet hüvitab 50 protsendi ulatuses kulutused, mis on tehtud looma poolt tekitatud kahjustuste ennetamiseks rakendatud abinõudele. 2014. aastal hüvitati erinevate ennetusmeetmete rakendamiskulude taotlusi 39 põllumajandustootjale kokku ligi 41 000 euro ulatuses. „Suurkiskjad on Eesti looduse osa ja meie põlislooduse hea tervise indikaatorid. Igasuguse põllumajandustegevuse juures tuleb arvestada, et metsloomad katsuvad vähese vaevaga oma toidu kätte saada ning inimese vara kasutamine tuleks neile teha võimalikult keeruliseks,“ ütles Talvi. „Eesti loodushoiu sümbolite ja tegevusprioriteetide hulka kuuluvad nii traditsioonilise põllumajandustegevuse abil hooldatud kooslused kui meie elujõuline suurkiskjate fauna. Kiskjakahjude esinemine ja ulatus väljendavad ennekõike suurkiskjatele sobilike elupaikade paiknemist ning nende loodusliku toidu ja kariloomade kättesaadavust.“ See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71296787


Kuid siis tuli peale teejuhtide - šerpade - streik ja nüüd on ligi 300 mägironijat tõelise probleemi ees - nemad on raha maksnud, aga luba võib aeguda enne, kui nad tegelikult mäkketõusu saavad alustada. Mägironijad tahavad, et Nepali valitsus austaks oma mullust lubadust, et ronimise lubade kehtivust pikendatakse. Aga gruppidele antud load paraku kehtivad vaid niikaua, kui ronida üritab täpselt sama koosseis - ekspeditsiooni liikmete vahetamisi see kord ei võimalda. Ja need mägironijad, kelle lootused 2014. aastal šerpade streigi tõttu ei teostunud, tahavad siiski selgust, kas nad saavad alanud aastal mäkketõusu üritada või mitte. Šerpad on küll etniline grupp, kokku 150 000 inimest, kes elavad Himaalaja nõlvadel, aga maailmakuulsaks said nad seetõttu, et nendest pärineb enamik teejuhte ka Mount Everesti nõlvadel. Šerpa Tenzing Norgay vallutas 1953. aastal selle mäetipu koos uusmeremaalase Edmund Hillaryga, kuigi ajalugu unustas ta vahepeal peaaegu üldse. Šerpade-teejuhtide streik ei olnud küll ootamatu ja ilmselgelt oli ka põhjendatud, pärast seda kui 16 nende kolleegi mullu aprillis laviini all surma sai. Nüüd aga avaldavad 12 rahvusvahelist vahendajat ja Nepali ekspeditsioonioperaatorite assotsiatsioon sealsele valitsusele survet, et 31 erinevat ronimismeeskonda siiski saaks lõpuks oma teekonda alustada. Sealse valitsuse otsustamatus on need jätnud õiguslikku tühimikku. Nepali valitsus küll vähendas ronimise loa maksumust sel aastal 11 000 dollarini, kaotades ühtlasi grupisoodustuse, aga need, kes juba varem maksnud, ei taha siiski näha oma lubade raisku minekut. Põhjus, miks Nepali valitsus ei taha lubade korda pehmendada, on samas ajendatud liiga suurest hukkunute arvust mäe peal. Tänavune ronimise hooaeg algab järgmisel kuul, enne seda peab šerpade erimeeskond (nn liustikujoa doktorid, ingl Icefall doctors) käima ja parandama ronimisel abiks olevat köite- ja redelitevõrgustikku. 2013. aastal jõudis Mount Everesti (ehk Džomolungma) tippu 658 ronijat, neist 539 lõunast (Nepalist) ja 119 põhjast (ehk Tiibetist). Surma sai toona kaheksa ronijat. Kui võtta arvesse ajavahemiku 1923-2014, on aga surma saanud 2215 tippu tõusta üritanud välismaisest mägironijas 008000 t 77, nende abilisteks palgatud 2150 šerpast aga 82, ehk 3,5 ja 3,8 protsenti. See statistika küll ei kattu teise numbriga, mis ütleb, et Everestile tõusta üritades on läbi aegade hukkunud ligi 250 inimest. Mullused 16 laviini alla jäänut lõid aga kõiki hukkunute ühe aasta rekordeid. Šerpad aitavad mägironijaid ka teiste tippude võtmisel ja mõne statistika järgi on nende surma saamise tõenäosus oluliselt kõrgem kui kaevuritel kaevandustes või USA sõduritel sõdades. Ligi pooled šerpadest on surma saanud laviinide all, samas kui välismaiste mägironijate suurim hukkumise põhjus on mäenõlvalt kukkumine.


Raigo Aasmaa osaleb pokkeri maailmameistrivõistlustel - Sport Raigo Aasmaa osaleb pokkeri maailmameistrivõistlustel Raigo Aasmaa, foto Olympic-Online’i profitiim Eesti üks nimekam pokkerimängija Raigo Aasmaa suundub täna Las Vegasesse, et osaleda pokkerimaailma aastasündmusel – maailmameistrivõistlustel World Series of Poker (WSOP). Just Aasmaa oli eelmise aasta WSOP-l edukaim eestlane. WSOP võistluste raames toimub 62 pokkeriturniiri. Raigo Aasmaa kavatseb mängida 5 kuni 10 turniiril, mille sisseostud jäävad 400-1600 USA dollari vahele. “Kuna üldine tase on seal Euroopa pokkeriturniiridega võrreldes mõõdukas, siis usun, et hea mängu puhul on mu šansid päris kõrged,” ütles Olympic-Online profimeeskonna liige Raigo Aasmaa. Aasmaa plaanib jääda Las Vegasesse kuni 2. juulini, kuid eduka mängu korral ei välista ta reisi pikendamist kahe nädala võrra. Eelmise aasta Pokkeri MM-il osutus edukaimaks eestlaseks just Raigo, kes neljast alustanud eestlasest jõudis ainsana põhiturniiri teise päeva, kuid kahjuks pidi ka tema ebasoodsa kaardijooksu tõttu turniiri lõpetama. “Esimene Las Vegase kogemus oli võrratu! Mullu hilissügisest alates mõtlesin juba iga päev Las Vegase elu ja melu peale. Detsembris tegin endale ja elukaaslasele jõulukingi ning ostsin lennupiletid. See linn on mulle mõeldud!” – ütles Aasmaa enne Las Vegasesse minekut. Eesti populaarseimal igakuisel pokkeriturniiril võidutsesid soomlased 08.06.2013 Mairold Millert võistleb reedel turniiripokkeris Teele Viiraga 06.06.2013 Olympic-Online kasiinooperatsioonide juhi Priit Pajumaa sõnul, näitab Raigo Aasmaa igal aastal oma mängus eeskujulikku taset ning tema pagasis on juba mitu mainekat mängutiitlit. “Kindlasti tahab ta saada ka esimeseks eestlaseks, kes WSOP põhiturniiril rahalise võiduni jõuab ning selleks on tal kõik eeldused olemas. Kui ta mõnel esimesel turniiril väga hea tulemuse teeb, võime teda näha ka $10’000 osalustasuga põhiturniiril. Hoiame pöialt Olympic-Online profitiimi ühele säravaimale staarile!” lisas Pajumaa. WSOP toimub tänavu 29. maist 15. juulini Las Vegases Rio All-Suite Hotel and Casinos. Selle aasta turniiril mängitakse rekordarv laudade taga – kokku on mängijatele paigaldatud 480 pokkerilauda, mis on suurim arv võistluste ajaloos. Turniir, mille summaarne auhinnafond ületab 222 miljonit USA dollarit, toimub sel aastal 44. korda. WSOP meistritiitlit kaitseb tänavu eelmise aasta põhiturniiri võitja Greg Merson USA-st, kes teenis toona tiitlile lisaks 8,5 miljonit dollarit. Kokku osales eelmise aasta 61 erineval võistlusel umbes 75 tuhat inimest 101 riigist. Olympic-Online Balti Pooli Liiga II etapil triumfeerisid Poola sportlased Online-pokkeri Balti meistrivõistluste põhiturniiri võitis Rainer Roomet Tuntud Eesti pokkerimängija võitis Balti meistritiitli


2) vaba ametikoht täidetakse ametniku tähtajalise üleviimise teel vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 33 lõikele 1;


Protokollis kasutatakse konventsiooni artiklis 1 esitatud mõisteid. Peale selle on protokollis kasutatud mõisteid järgmises tähenduses:


Kommentaarid - Venemaa kaitseminister Šoigu: USA on oma sõjaväebaasid vastu Vene piiri surunud - DELFI Venemaa kaitseminister Šoigu: USA on oma sõjaväebaasid vastu Vene piiri surunud - kommentaare 1-9 vene noor on sõbrad sakslased täiesti unustanud, ehk meelega. Mingid itaalia vasistid kogu aeg hambus. See kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Geograafia" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas Venemaa ja USA vahel on 3,5 km ainult Beringi väinas piiri. Ühel pool on Ratmanimovi saar, kus Venemaal on ainult militaar elanikkond ja piirivalvekordon ning teisel pool on USA-le kuuluv Little Diomede saar, kus elab hinnanguliselt 140-150 põhjarahva esindajat ja kus pole isegi Venemaa poolt palju kirutud USA sõjaväge ega piirivalvetki. Hea, et veel US postkontor seal veel alleski on. Kes tahab võib ise selle kohta internetist järgi uurida. Keegi ei taha Venemaad rünnata vais ainult end venemaa eest kaitsta. Lähiajalugu on juba näidanud, et see on vajalik. Aga USA eest: Iraak, Liibüa, Kesk-Ameerika, Vietnam. USA on alates selle riigi loomisest ainult sõdinud. Soigu aga pealegi aga võta teadmiseks et moskoovia piirid on mujal kus praegused piirid.see tähendab et okupeerite jätkuvalt teiste rahvaste maid. Muidugi on ka paremaid lahendusi aga on siiski meeletult parem võõrustada siin liitlasi, kui vene sõdureid. Vene peaks oma sõjabaasi kuubale looma, küll siis raisakotkas hakkab tunnetama mis on pasa lõhn kui ennast täis teeb :) Eks koristage siis Venemaa piirid eemale. sa oled esimene ennast koristab sadamasse vöötorava püksikud lehvimas Pahjaklubiesimees pea l'ti alkoholiga piire v;i lendad padjaklubi esimehe kohal nagu lind Ta võiks võrrelda vägede hulka oma idapiiril ja NATO vägede hulka läänepiiril. Vahe on 100 kordne, kui arvestada ka tuumarakette, siis tuhandete kordne. Ma arvan.


text: Paistab et tuule tellis Koebergi tuumaelektrijaam, mis asub Melkbosist umbes 5 km põhja pool otse mere ääres ja mille “tünnid” siit kenasti näha on. Tänane 3.3 meetrine laineennustus koos 20 m/s lähedase tuulega teab mis nauditavaid tingimusi ei tekitanud, ja pole ka ime, kuna vähemalt mulle pole lainesõiduks kaugeltki nii palju tuult vaja, hoopis enam abi oleks suuremast lainest. Alar, Jaan ja Penny ei viitsinudki kuigi kaua mööda vett põrgelda, ma sain oma 3 tundi ikka täis. Abi oleks muidugi ka väiksemast lauast ning purjest, aga 1-2 päeva pärast neid siia kaugele maale kaasa tassida ei ole ka sügavat mõtet. Lihtsuses peitub võlu. Tugevama tuulega on mul juba mõnda aega omad lainesõidunipid: surun jalad veeel sügavamale aasadesse, võtan, kui meeles on, bottom turn'i ajal tagumise käega poomist kaugemalt kinni, muidugi üritan leida siledamaid laineid, mida enamasti sellise tuulega kusagilt võtta pole, ja proovin laineliini mööda võimalikult käppelt allatuult liikuda. See viimane ei tule küll veel hästi välja ja väga lihtne on end lainesse kinni sõita ja hoogu kaotada, mille tulemusena purjes kohe jälle rohkem tuult on. Igatahes oli hea näha, et osasid hüppajaid ja veidi kogenenumaid sõitjaid tänane liigne tuul ei seganud. Ja vilksamisi nägin jälle delfiine, veidike allpool veepiiri, üksteise kõrval läbi vee tuhisemas. surfikoht: Melkbos


source: wikipedia

text: Gregoriuse kalender (varasemas õigekirjas gregooriuse kalender) ehk uus kalender on paavst Gregorius XIII poolt 1582. aastal kehtestatud täpsustatud ajaarvamissüsteem. See on praegugi kasutusel Eestis (alates 14. veebruarist 1918) ja paljudes teistes riikides, olles maailmas kõige enam kasutatavaks kalendriks. Ajalugu ja astronoomia Ettepaneku võtta kasutusele Gregoriuse kalender, mis kujutab endast väikest parandust Juliuse kalendris, tegi esimesena Napoli arst Aloysius Lilius ning paavst Gregorius XIII võttis selle kasutusele alates 24. veebruarist 1582 (dokument on dateeritud 1581. aastaga, sest paavsti jaoks algas aasta märtsikuuga). Juliuse kalendri järgi oli aasta keskmiseks pikkuseks täpselt 365,25 ööpäeva, kuid keskmise troopilise aasta kestus on ligikaudu 365,24219878 ööpäeva. Seetõttu lisab Juliuse kalender iga 1000 aasta kohta ligikaudu 8 ülearust ööpäeva, nii et kalendriaasta jääb päikeseaastast maha. Gregoriuse kalender parandab lähendust, jättes iga 400 aasta kohta 3 Juliuse kalendri liigpäeva ära, nii et aasta keskmiseks kestuseks tuleb 365,2425 keskmist päikesepäeva, mis teeb keskmise astronoomilise aastaga võrreldes veaks ligikaudu 1 ööpäev 3000 aasta kohta (3 ööpäeva 10 000 aasta kohta), võrreldes kevadise pööripäeva troopilise aastaga (365,2424 ööpäeva) aga umbes poole sellest veast. Selle vea saaks kõrvaldada, kui kehtestada, et 3600-ga jaguvad aastad ei ole liigaastad. Ent ajamastaabis, mis ületab 3000 aastat, on muutuste tõttu Maa orbiidis ja ennustamatu pöörlemise tõttu eeldatavasti ebatõenäoline, et täiendavad muutused Juliuse kalendri liigaastate süsteemis võimaldaksid pikas perspektiivis saavutada suuremat täpsust aasta keskmises kestuses. Katoliku kirik tahtis kalendrit parandada selleks, et ülestõusmispüha saaks tähistada ajal, mis lepiti kokku esimesel Nikaia kirikukogul aastal 325. Ettenähtud aeg oli pühapäev pärast Kuu 14. päeva, mis langeb kas kevadisele pööripäevale või sellest hilisemale ajale. Kevadine pööripäev langes tol ajal ligikaudu 21. märtsile. Selle kirikukogu ajal oli juba märgatud, et kevadine pööripäev oli pärast Juliuse kalendri kasutusele võtmist nihkunud. Kalendri muutmise asemel lepiti kokku, et kevadine pööripäev ei ole mitte 24. märts või 25. märts, nagu algselt, vaid alati 21. märts. Ent 16. sajandiks oli kevadine pööripäev palju rohkem nihkunud. Peale selle oli arvutuslik Kuu, mille järgi ülestõusmispüha arvutati, fikseeritud seoses Juliuse kalendri aastatega 19-aastase metoonilise tsükli kaudu. See lähendus andis aga veaks 1 ööpäev 310 aasta kohta. Seega ei vastanud kuukalender 16. sajandiks ka tegeliku Kuuga. Gregoriuse kalender määras aasta pikkuse korrigeerimiseks kindlaks, et 100-ga jaguvad aastad on liigaastad ainult juhul, kui nad jaguvad ka 400-ga. Seega olid eelmisel aastatuhandel aastad 1600 ja 2000 liigaastad, ent aastad 1700, 1800 ja 1900 ei olnud liigaastad. See annab 3-ööpäevase paranduse. Peale selle jäeti Gregoriuse kalendri kasutusele võtmise ajal 10 kuupäeva vahele, vt allpool. Kolmandal aastatuhandel on 8 ärajäetavat ööpäeva. Kehtestamine Gregoriuse kalender määras aasta esimeseks päevaks 1. jaanuari, mida juba kasutati esimese päevana Itaalias, Saksamaal ja mujal (jaanuariaasta), kuid mitte igal pool (näiteks Inglismaal algas aasta 25. märtsil (märtsiaasta). 1. jaanuaril 1622 kuulutati 1. jaanuar aasta esimeseks päevaks). Bütsantsis ja Venemaal algas aasta septembris, mis on traditsioonina säilinud kooli aasta algusaeg. Venemaal võeti jaanuariaasta kasutusele 1. jaanuarist 1700. (ilma Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile üleminekuta). Uue kalendri kasutusele võtmisel jäeti vahele 10 kuupäeva, nii et 4. oktoobrile 1582 järgnes kohe 15. oktoober 1582, et parandada esimesest Nikaia kirikukogust möödunud 13. sajandi jooksul kuhjunud viga. See kohutas inimesi. Kirikut süüdistati inimeste elust päevade varastamises. Ka kuukalendri 19-aastast tsüklit tuli parandada 1 ööpäeva võrra iga 300 või 400 aasta kohta (8 korda 2500 aasta jooksul). Faktiliselt võeti kasutusele uus ülestõusmispüha kuupäeva määramise meetod. Mitte kõik riigid ei võtnud uut kalendrit kohe vastu. Mittekatoliiklikud maad ei tahtnud kasutusele võtta katoliiklaste leiutist. Briti impeerium (sealhulgas osa praegustest Ameerika Ühendriikidest) võttis uue kalendri vastu alles 1752. aastal. Selleks ajaks oli vaja vahele jätta juba 11 kuupäeva, nii et 2. septembrile 1752 järgnes 14. september 1752. Ka seekord inimesed nurisesid, kuid mitte sellepärast, et nende elust päevad sõna otseses mõttes ära varastati, vaid sellepärast, et neile maksti ainult tegelike tööpäevade eest, aga üüri tuli septembrikuu eest maksta täies mahus, mis tekitas majanduslikku kitsikust. Taanis tegi eeltöö Gregoriuse kalendri kasutuselevõtuks Ole Rømer. Rootsi püüdis Gregoriuse kalendrit kasutusele võtta järk-järgult: aastal 1700 võeti vastu spetsiaalne Rootsi kalender. Alles 1753. aastal jõuti Gregoriuse kalendrini: 17. veebruarile järgnes 1. märts. Venemaa, sealhulgas Eesti, võttis uue kalendri kasutusele alles 1918. aastal: 31. jaanuarile järgnes 14. veebruar. Seetõttu on Oktoobrirevolutsiooni aastapäev nüüd 7. novembril. Enamikus või kõigis õigeusu kirikutes on rühmitusi, kes ei ole uuele kalendrile üleminekut aktsepteerinud. Vana kalendri on säilitanud Vene Õigeusu Kirik, Serbia Õigeusu Kirik, Gruusia Apostlik Autokefaalne Õigeusu Kirik ja Jeruusalemma Õigeusu Kirik. Vana kalendri pooldajad väidavad enamasti, et Juliuse kalendri järgimise korral peegeldab liturgiline kalender maa peal igavest liturgiat taevas ning üleminek Gregoriuse kalendrile tähendaks selle kooskõla rikkumist. Jaapanis aktsepteeriti Gregoriuse kalender 1873 Meiji reformide ajal, kuid ka senised kalendrid jäid püsima. Gregoriuse kalendrit saab laiendada selle ametlikule kasutuselevõtule eelnenud ajale. Nii tekib proleptiline Gregoriuse kalender. Kehtestamine Eestis ja naabermaades Aastal 1582 võeti Gregoriuse kalender kasutusele katoliikliku Rzeczpospolita koosseisu kuuluval Poola-Liivimaal, kuhu kuulus ka Lõuna-Eesti mandriosa. See tekitas suuri vastuolusid, sest protestantlikud liivimaalased, eriti linlased, pidasid uut kalendrit vaid ilmalikuks asjaks ja püüdsid oma kirikupühi endiselt Juliuse kalendri järgi pidada. See ei sobinud aga katoliiklikele poolakatest võimumeestele ja pühade pidamine vana kalendri järgi keelustati. Seda pidasid protestandid oma usuvabaduse räigeks rikkumiseks ja algas kalendritüli, mis oli ägedaim Riias. Probleem lahenes alles 1625, kui Rootsi suurema osa Poola-Liivimaast, sealhulgas Eesti alale jääva osa, vallutas ja vana kalender uuesti ametlikult kasutusele võeti. Uuesti võeti Gregoriuse kalender Eesti aladel kasutusele 20. sajandil. Eraomanduses eestikeelsed ajalehed hakkasid esitama ilmumise kuupäeva rööpselt Juliuse ja Gregoriuse (sulgudes) kalendri järgi: "Päewaleht" esimesest numbrist 16.12.1905 (29.12.1905); "Sakala" 30.04.1909 (13.05.1909); "Postimees" 20.01.1910 (2.02.1910). Lääne-Eesti saartel mindi uuele kalendrile üle 1917. aasta sügisel seoses Saksa okupatsiooniga (Ruhnul juba 1915). Ülejäänud Eestis oli Juliuse kalendri järgi viimaseks kuupäevaks 31. jaanuar 1918, mille järel võeti Gregoriuse kalender kasutusele 14. veebruarist 1918. Vahele jäetud 13 päeva kustutati kalendrist ja 1918. aasta kujunes seega 352 päeva pikkuseks. Kalendrireformi aluseks oli Lenini allkirjaga Venemaa Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu (Nõukogude Venemaa Valitsus) dekreet 26. jaanuarist 1918: "Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis". Dekreedi 10 punkti annavad üksikasjalikud ning näitlikud juhendid kalendrivahetusega kaasnevate segaduste ärahoidmiseks, alates kuupäevade märkimisest kuni finantsarvestusteni (intresside, palkade ja pensionite arvestamine) seoses 1918. aastast eemaldatud 13 päevaga. Gregoriuse kalendri tegelik kasutuselevõtt Venemaa keisririigi aladel toimus piirkonniti erinevatel aegadel (Ukrainas 16.02.1918 > 1.03.1918; Taga-Kaukaasias 17.04.1918 > 1.05.1918; Siberis 1.10.1918 > 14.10.1918). Kuigi Lätis ja Leedus kehtestati Gregoriuse kalender faktiliselt Saksa okupatsiooni saabudes, loetakse tehniliselt üleminekuks 1.02.1918 > 14.02.1918. Kalendrivahetusega tekkis Eestis probleeme eestkätt Petserimaal, sest sealsed õigeusulised ja vanausulised keeldusid uut kalendrit aktsepteerimast ning pidasid oma kirikupühi vana kalendri järgi. See aga häiris tõsiselt nii koolide kui ka muude riigiasutuste tööd ja nõnda püüdis riik selle vastu suhteliselt karmide meetmetega võidelda: pühade pidamine kirikuis vana kalendri järgi keelati ning keelu rikkujatele määrati karme trahve. Ka koduseid pühade tähistamisi Juliuse kalendri järgi püüti minimeerida. See tekitas mõistagi palju paksu verd ning võõrandas eriti Petserimaa venelasi Eesti riigist. 1930. aastateks oli eesmärk sisuliselt saavutatud, ametlikku pühade tähistamisi vana kalendri järgi sisuliselt enam polnud, küll aga jätkus nende pidamine pereringis. Aasta jaotamine Gregoriuse kalendris jaguneb aasta 12 kuuks: Keskmise aasta pikkus on 365,2425 ööpäeva = 8765,82 tundi = 525 949,2 minutit = 31 556 952 sekundit. Lihtaasta pikkus on 365 ööpäeva = 8760 tundi = 525 600 minutit = 31 536 000 sekundit. Liigaasta pikkus on 366 ööpäeva = 8784 tundi = 527 040 minutit = 31 622 400 sekundit. (Mõned aastad võivad sisaldada liigsekundeid.) Teised kalendrid Gregoriuse kalendrit kasutatakse tänapäeval praktilistel kaalutlustel maailmas laialdaselt. Samal ajal kasutatakse paljudes riikides ka muid kalendrisüsteeme, mis võivad olla viidud vastavusse Gregoriuse kalendriga. Erinevused võib olla näiteks ainult aastaarvus, kuude nimetustes vms. Vaata ka kalendrireform pühapäeval algav lihtaasta aasta päevad ajaarvamine Ajaarvamine


text: Traat Traat on väikese tavaliselt ümmarguse, nelinurkse, kuusnurkse, ovaalse, kolmnurkse või mingi muu ristõikega pikk ja peen metalltoode, läbimõõduga kuni 12 mm. Tootmine[muuda | redigeeri lähteteksti] Traati läbimõõduga üle 8,0 mm toodetakse kuumvaltsimise teel. 0,002–8,0 mm läbimõõduga traadid enamasti tõmmatakse tõmbepingis külmtõmbamise teel kuumvaltsitud suurema läbimõõduga traadist. Alla 0,002 mm läbimõõduga traati ümbritsetakse tõmbamisel (katkemise vältimiseks ja libisemise parandamiseks) poolsula klaasikihiga. Traati toodetakse terasest, vasest, alumiiniumist ja muudest väärismetallidest või nende sulamitest. Mingist metallist valmistatud traat võib olla kaetud teise metalli kihiga nõndanimetatud bimetall traat. Traadi kasutamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Terastraati kasutatakse trosside, ehitussarruste, võrkude, kinnitusvahendite toomisel, sidumisvahendina ja paljudel teiste toodete valmistamisel lähtematerjalina.


source: CulturaX

text: Akne kasvajad - 6 tõestatud retseptid - Kanapähklid 2022 Üks parimaid ravimeetodeid teismeliste lööbe ja teiste põletikuliste protsesside kohta probleemse nahaga, eriti mittetäielikku juhtudel, peetakse endiselt akne rääkijaks. Selleks, et saada luksusliku imesooni, peate kõigepealt pöörduma dermatoloogi poole. Sõltuvalt naha individuaalsetest omadustest ja sellega seotud probleemist kirjutab arst välja retsepti, mille järgi saate hiljem apteegis osta koort. Võite minna muul viisil ja küpseta seda ise. Akne rääkijatele mõeldud retsept ei ole suur saladus, kuid tuleb mõista, et enesehooldusena on teid vastutavad ainult võimalike tagajärgede eest. Seetõttu on siiski soovitav usaldada oma naha tervis professionaalile. Kuid kodus valmistamise skeemide kõnelejad on väga populaarsed ja piisavalt tõhusad, mis tähendab, et seda väärt on selles artiklis tähelepanu pöörata. Enne otse retseptidest, et valmistada kodus akne rääkijaid kodus, tahaksin juhtida tähelepanu järgmistele olulistele punktidele: Tavaliselt määrab arst koos retsepti tupikusse spetsiaalse dieedi. See koosneb magusate, vürtsikute, rasvade, suitsutatud ja praetud toidu tagasilükkamisest vähemalt kaks kuud. Sööge sagedamini (5 korda päevas), kuid väiksemates kogustes. Sellise dieedi jälgimisel ei lähe ravi kaua aega. Raseduse ajal tuleb akne juhendajat kasutada äärmise ettevaatusega, kuna see koosneb üsna agressiivsest komponendist. Sellisel juhul ei saa arstiga nõu pidamata teha. Rääkija pole vaja kasutada rohkem kui 1-2 korda päevas. Kuritarvitamine, samuti liiga pikk kasutamine võib põhjustada naha sõltuvust või üleküllastumist. Järgneva akne ravirežiimi peetakse optimaalseks kõnelejaga: esimese kahe nädala jooksul pühi puhastatud nahk kaks korda päevas, hommikul ja õhtul ning seejärel niisutab nahka koorega. Veelgi enam, pärast kahe nädala möödumist kasutatakse vahendit ennetamiseks vastavalt vajadusele. Parema ja kiirema tulemuse saavutamiseks on soovitatav kombineerida koorija kasutamine naha pühkimiseks tõrva seepiga. Samuti on kasulik piimakaseiinil põhinev pestvahend (naha kuivatamise vältimiseks). Homemade akne tantaali retseptid Salitsüülhape - 5 g Levomitsetiin - 5 g Kaheprotsendiline boorhappe lahus - 50 ml Purustatud klooramfenikool pulbri konsistentsiks ja segatakse ülejäänud komponentidega. See retsept on tõenäoliselt kõige populaarsem. Puhastage streptotsiidi tablette pulbriks, segage väävli, boori ja salitsüülhappega. Selle retsepti osaks olev erütromütsiin on suhteliselt tugev antibiootikum, mis seletab selle tööriista suure tõhususe. Siiski tuleks seda kasutada väga ettevaatlikult, sest selle ravimi kuritarvitamine võib põhjustada naha kuivamist või isegi põletamist, samuti kaitsefunktsioonide vähendamist. Proportsioonide range järgimine ja kõneleja selle versiooni nõuetekohane kasutamine on tõhus vahend isegi mõõduka raskusega löövetega. Aspiriini ja klooramfenikooli tabletid tuleb purustada, seejärel pulber segada tselluloos Tinktuure. Saadud segu infundeeritakse päeva jooksul. Enne iga kasutamist raputage konteiner puderiga. Streptocide'i tabletid - 10 tk. Sega pulbristatud tablette ülejäänud koostisosadega ja loksutage hästi. Salitsüülalkohol - 1 pudel Levomitsetiin - 2 tabletti Nagu ka eelmistes retseptides, tuleb tablette selles ka purustada. Saadud pulber lahustatakse alkoholiga. Ravi efektiivsus sõltub naha täpselt õige suu valimisest ja kasutatud koostisosade täpsest osakaalust. Sellepärast on parim lahendus kontakt dermatoloogiga, et mitte veelgi süvendada nahahaigust. See võtab vähem kui 1 minut.Kahjuks ei ole streptotsiid spetsialiseerunud akne raviks. Kuid kuna see on antimikroobne aine, takistab see täielikult akne levikut. Igaüks, kes üritab vabaneda ühest või mõnest teisest kasvajast, eelistab kasutada lihtsamaid ja kõige vähem ohtlikke meetodeid. Näiteks papilloomide kõrvaldamiseks valivad enamus inimesi rahvapäraseid ravimeid või kreeme ja salve, mida saab ilma igasuguste probleemideta osta ühes apteekis ja kodus kasutada.


text: Outils d'accessibilité Outils Sélecteur de langues Left navigation Additional tools Euroopa Komisjon Pressiteade Brüssel, 10. juuli 2013 Euroopa Komisjon investeerib 600 miljonit eurot teadusuuringutesse, et vähendada Euroopa õhuruumi ülekoormatust Euroopa Komisjon teatas täna kavatsusest investeerida veel 600 miljonit eurot Euroopa õhuruumi ülekoormatuse vähendamiseks. Kuna lendude arv suureneb prognoosi kohaselt järgmise 10–20 aasta jooksul 50%, püüab komisjon suurendada õhuruumi läbilaskevõimet. Eesmärk on töötada välja uus tehnoloogia, mis on vajalik selleks, et viia ellu Euroopa ühtse taeva algatus. Tegemist on laiahaardelise projektiga reformida Euroopa õhuruumi, kahekordistada selle läbilaskevõimet ja vähendada lennuliikluse haldamise kulusid poole võrra. Seoses sellega märkis ELi transpordivolinik Siim Kallas järgmist: „Euroopa õhuruum ja lennujaamad on ülekoormatud. Kui me probleemiga kohe praegu ei tegele, tekivad meie õhuruumis varsti tõeliselt suured ummikud ja täielik kaos. Ka lennujaamad on üha enam ülekoormatud. Ennustuste kohaselt tekib olukord, kus kahel miljonil lennul saab olema probleeme õhkutõusmine või maandumisega. Ülekoormatuse tõttu võib väheneda ohutustase, üha enam lende võib hilineda ja suurenevad kulud. Praegune investeering on äärmiselt oluline 21. sajandi keskkonnahoidlikuma ja tõhusama õhuruumi vajadustele vastava tehnoloogia väljatöötamiseks.” Euroopa õhuruumi killustatus tekitab lennuettevõtjatele ja nende klientidele igal aastal ligikaudu viis miljardit eurot täiendavaid kulusid. Hilinemised ja pikemad marsruudid muudavad iga lennu keskmiselt 42 kilomeetrit pikemaks, mistõttu õhusõidukid ja nende käitajad on sunnitud kulutama rohkem kütust, tekitama rohkem heitkoguseid, maksma suuremaid kasutustasusid ja kavandatust hiljem sihtpunkti jõudma. Ameerika Ühendriigid kasutavad sama suurt ja veelgi tihedama liiklusega õhuruumi, kuid nende kulud on poole väiksemad. Teadusuuringute abil on võimalik ellu viia ühtse Euroopa taeva juhtalgatus ja luua ühtne Euroopa õhuruum, st kolmekordistada õhuruumi läbilaskevõimet ja vähendada lennuliikluskulusid poole võrra. Ühtse Euroopa taeva projekti juhib jätkuvalt Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks loodud ühisettevõte SESAR, kelle volitusi pikendatakse veel kaheksa aastat, st 2024. aastani. Teadusuuringute eesmärk on muuta lennuliiklus keskkonnasäästlikumaks, odavamaks ja ohutumaks. Rahastamisel keskendutakse järgmistele põhiülesannetele: Projekti kaasatakse üle 2500 eksperdi, et hõlmata kõiki lennuliikluse korraldamise aspekte. Nende ülesanne on koordineeritult jätkata teadus-, arendus- ja valideerimistööd lennuliikluse korraldamise valdkonnas, sh korraldada ulatuslikke esitlusi. Ühisettevõtte SESAR volituste pikendamine annab tunnistust komisjoni kindlast tahtest viia ellu ühtse Euroopa taeva projekt (vt IP 13/523) ja kinnitab seni tehtu olulisust. Ühisettevõtte SESAR tegevust kaasrahastavad Eurocontrol ja lennundussektor. EL eraldab ühisettevõtte edasiseks tegevuseks maksimaalselt 600 miljonit eurot, mis saadakse programmist „Horisont 2020”, mis on ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku üks osa. Nimetatud summa on osa ühisettevõtte SESAR laiendatud tegevuseks eraldatavast 1,6 miljardi suurusest eelarvest. Kava kohaselt rahastatakse sellest eelarvest lennuliikluse korraldamisega seotud teadusuuringuid (6%), rakendusuuringuid (47%), tootmisele eelnevat arendustegevust (28%) ja ulatuslikke esitlusi (9%). Taust Ühisettevõte SESAR on ainulaadne avaliku ja erasektori partnerlusvorm, mille eesmärk on töötada välja lennuliikluse korraldamise uue põlvkonna süsteem, mis vastab suuremate lennumahtude vajadustele ning millega tagatakse kõige ohutumad, kulutõhusamad ja keskkonnasõbralikumad tingimused. Samuti on tema ülesanne „hoida silma peal” Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimisel. Üldkava näol on tegemist SESARi tegevuse ja edasise arengu suunistega. Ühisettevõte SESAR loodi 2007. aastal, et koordineerida lennuliikluse korraldamisega seotud teadus- ja arendustegevust ELis 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi raames, mistõttu oli ette nähtud, et ettevõte tegutseb kuni 31. detsembrini 2016. SESARi kaks asutajaliiget (EL ja Eurocontrol) ning ülejäänud 15 liiget, kelleks on avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused, nt õhusõidukitootja Airbus, suured riiklikud aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaamad ja seadmetootjad, nt Thales, Indra, Alenia Aermacchi, Frequentis, Selex SI ja Honeywell, on juba kinnitanud oma soovi jätkata tööd SESARis. SESARil on täita äärmiselt oluline roll ühtse Euroopa õhuruumi kujundamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamises. Põhieesmärkideks on seatud: Lisateave: Jälgi asepresidenti Kallast Twitteris


Üllatus:) viimane visiit: 05.09.2018 - 17:08 pilt on lisatud: 09.02.2004 - 18:59 Võluv pilk ,nagu rebasel ;-) #7, 14.08.2013 - 19:14, uuetoa2 14.08.2013 - 23:17, MerkaXX #6, 14.04.2012 - 03:09, teejuht tänan,kuid kahjuks on see pilt väga ammu tehtud 14.04.2012 - 06:42, MerkaXX Pisut vallatu,kuid väga ilus! *ROSE* *BYE* #5, 13.03.2009 - 00:51, kaljukam Kui õntsalik ja kurb on öisel merel maalt näha mõne laeva mastituled, mis kaugeneb ning pimetusse kaob. Kui majas kõik magab ja vaid tähti poolhämaruses vilgub , istun tihti sel vanal kivipingil ja mu all on rannarahnud . Öö on soe ning mahe ja on nii pime , vaikne kõik , kui poleks ei taevast ega maad , üksipäinis pehme kesköine pimedus . Ja pimeduses üks tuli liigub – nagu küünal . Häältki ei kosta sealt , ja ainult tabatavalt mäekingule , äratades nukrat hellust. Kuid tuli kaugeneb ning üksildaselt veepiiril musta põhjatuse kohal kesk maad ja taevast rippub...Laulge , laulge, mu öised seltsilised , rohutirtsud, ja uinutage öine kurbus minus ! #4, 08.04.2005 - 22:54, ulosa Ei noh nyyd isegi mu horoskoobis . ei julge poodigi minna :P #3, 02.06.2004 - 23:22, juhoman kaap on viimase peal ja isi kah))))) #2, 08.04.2004 - 19:16, TiiuV


text: «Novatoursi sihtkohtade ja mahtude arv on märgatavalt suurenenud ja sellest tulenevalt on ka tagatis kasvanud aegade suurimaks,» ütles Novatoursi tegevjuht ja juhatuse liige Andree Uustal. Viimati tõstis Novatours oma tagatisraha mullu septembris 1,2 miljoni euroni. Aasta esimese nelja kuuga broneerisid reisihuvilised üle 40 protsendi kogu Novatoursi suvehooaja reisidest. «Populaarsete sihtkohtade nagu Türgi, Kreeta ja Bulgaaria kõrval on reisihuvilised avastanud uued võimalused Rhodosel, Küprosel ja Sitsiilias. Ka Horvaatia ja Mandri-Kreeka reiside vastu tuntakse elavat huvi,» märkis Uustal.


text: “Sellel vasikal võib olla põdra verd,” usub Jõgevamaa Pala valla Pärna talu perenaine Virge Visnap, vesihalli karva punaseträpsulist vasikat imetledes. “Teistsugune alalõug, paksemad mokad ja pikemad karvad,” loetleb ta erinevusi.Kohaliku ajalehe Vooremaa ajakirjanik Ardi Kivimets tunnistab, et loom on teistmoodi küll. “Selline sinakas, vesipühvli moodi,” kirjeldab ta. “Kuid toda punakat tooni nagu põdral suvel on küll vähe. Teoreetiliselt on muidugi võimalik, et ööd-päevad läbi metsakarjamaal peetud lehm põdraga kokku sai,” ei oska ta saja- protsendiliselt väita, et vasika isa ikkagi just põder on. “Tehnikumis räägiti, et juhuseid, kus põder indleva lehma üles on leidnud, on ette tulnud,” teab aga veterinaariharidusega taluperenaine Virge Visnap kinnitada. Pala valla esimene eesti maatõugu nudipäine lehm Moosi osteti Pärna tallu tiinena. “Saime ta metsaäärsest talust, kus loomi ööpäev läbi väljas peeti. Endine omanik ütles, et Moosi ootab teist vasikat ja on paaritatud musta-valgekirju suure pulliga,” räägib perenaine. Vasikas sündis 3. veebruari öösel. Neli korda päevas lutipudelit “Perenaine oli lapsega haiglas, ma ei osanud Moosile appi minnagi, nii ootamatult tuli kõik. Hommikul läksin lauta - vaatan, et meie mullika, Pupsiku külje all on mingi imelik olevus. Tilluke ja vesihall,” kirjeldab pereisa Aavo esimest kohtumist vasikaga. “Algul tuli teda neli korda päevas lutipudelist toita, aga eluvaim jäi ikka sisse ja nüüd saab paari päeva pärast juba kaerahelbepudru ning muu tavalise vasikatoidu peale minna,” räägib Virge. “Häält ta ei tee - korra, see oli tema kolmandal-neljandal elupäeval, kuulsime häälitsemas, polnud üldse vasika moodi.” “Seal on metssigugi kodus peetud!” Vooremaale on perenaine öelnud, et vasika alumised hambad on pikad ja teravad ning ettepoole suunatud. Üldse mitte sellised nagu lehmal. Nime pole kummalisele vasikale pandud. Pere kolm last, seitsmene Janar, kuuene Janno ja viiene Mai, kutsuvad teda aga juba Põdraks. “Isa õmbles talle algul punase vesti selga, et nagu soojem. Aga mõne aja pärast ajas ta selle maha, soe hakkas,” teavad lapsed rääkida. Pala vald jääb Jõgevalt poolesaja kilomeetri kaugusele. “Eks seal on alati imetabaseid asju olnud,” teab Ardi Kivimets. “Ühes talus kasvas metssiga kodus, teisal peeti metskitsi. Virge Visnap on põline sealtkandi inimene, tema isal on seal lähedal ka talu ja ta kasvatab mullikaid müügiks, vanaema talu on Pärnast samuti kiviviske kaugusel.” “Eks paistab, milliseks vasikas kasvab,” ütleb Virge Visnap ja unistab sellest, et loomadelt geeniproove võtta - siis on kohe selge, kas isa võib põder olla või mitte. Kahe peaga maod ja muud imetabased asjad “Kunagi kirjutas nädalaleht Nedelja Lääne allikatele toetudes, kuidas naine oli gorillaga lapse saanud. Vaadake, nad olid nii targad, et paaviani ei nimetanud - gorilladel ja inimestel on üsna sarnane genofond, 98-99% sama... Ka tiigrid ja lõvid on väga huvitava välimusega segaverelisi järeltulijaid saanud, ikkagi üks perekond. Kuid ma ei tahaks uskuda, et põder võiks lehmaga järeltulijaid saada. Nad on täiesti erinevatest sugukondadest. See on äärmiselt ebatõenäoline, eeldatavasti on põder sellest patust küll puhas ja süütu,” arvab zooloog Aleksei Turovski. “Ent kui vasikas on ka ainult värdjas, siis on ta teadlastele ääretult huvitav. Ma arvan, et too pere peaks Tartust põllumajandusülikoolist teadurid vasikat vaatama kutsuma.” Eestis kohtab kõikvõimalikke huvitavaid värdjaid. Isegi loomaaeda on neid sattunud - ilmekaks näiteks kahepäine rästik. “Kahe peaga madusid on looduses küll ja küll. Meile toodi rästik, kelle mõlemad pead sõid, ent üldiselt oli ta nagu roomajad ikka. Ainult siis, kui läks tarvis kiiresti pakku minna, ei jõudnud pead kohe otsusele, kuhu liikuda. Mõlemad kiskusid oma kanti. Arvamuste lahknemist oli huvitav vaadelda: peades valitses tohutu pinge, kõik värises, aga saba pool oli maol rahulik - närvikava ei jõudnud liikumahakkamiseks sinna mingit käsku toimetada. Kuid pärast oli parempoolne pea ikka domineeriv ja rästik läks liikuma,” räägib Turovski. “Teada on ka katse Ameerika piisoni ja tema Euroopa suguvenna ristamiseks. Loodeti, et Euroopa tarvas saab jälle elujõuliseks liigiks. Kuid katse kukkus läbi - juba mõne aja pärast domineerisid hübriidis ameeriklaste kangemad geenid,” räägib Turovski ja lisab: “Seda, et eri sugukondadest loomad järglasi saaksid ja need elujõulised oleksid, on äärmiselt raske uskuda.”


text: Vibulaskmine 1900. aasta suveolümpiamängudel toimus 28. mail ning võisteldi seitsmel vibulaskmisalal. Ühelgi neist tänapäeval ei võistelda. Championnat du Monde (au Berceau) Võistles ainult kaks vibulaskjat. Au Cordon Doré - 50 m Au Cordon Doré - 33 m Au Chapelet - 50 m Au Chapelet - 33 m Sur la Perche à la Herse Sur la Perche à la Pyramide 1900. aasta suveolümpiamängud Vibulaskmine olümpiamängudel


text: Alfred Spiro Moisiu (sündinud 1. detsembril 1929 Shkodëris) on Albaania poliitik, Albaania Vabariigi president 24. juulist 2002 kuni 24. juulini 2007. Ta on Spiro Moisiu poeg. Osales 1943–1945 kooliõpilasena Albaania partisaniliikumises Saksa okupatsiooni vastu. Saadeti 1946 Nõukogude Liitu õppima. Lõpetas 1948 Leningradis inseneriväekooli. Seejärel teenis Tiranas Ühendatud Ohvitseridekooli rühmakomandörina (1948–1949) ja Sõjaväeakadeemia õppejõuna (1949–1951). Astus 1952 Moskvas inseneriväeakadeemiasse ning lõpetas selle 1958 kuldmedaliga. Albaanias jätkas Moisiu oma sõjaväelist karjääri Kaitseministeeriumi inseneride osakonnas. Kuulas 1967–1968 Tirana Kaitseakadeemias kindralstaabi kõrgemaid kursusi, juhatades samal ajal pontoonibrigaadi Kavajës (1966–1971). Sai 1971 Kaitseministeeriumi inseneriasjanduse ja kindlustuste büroo juhatajaks (Enver Hoxha ajal rajati Albaanias tuhandeid betoonkasematte kaitseks paljude vaenulikeks peetavate riikide vastu). Omandas 1979 sõjateaduste doktori kraadi. Sai 1981 aseministriks ning teenis sel ametikohal ministrite Beqir Balluku, Mehmet Shehu ja Kadri Hasbiu alluvuses kuni oktoobrini 1982 (peaminister Shehu suri detsembris 1982). Teenis 1982–1984 Burreli insenerikompanii komandörina. Tegevteenistusest kindrali aukraadis lahkunud Moisiu tuli avalikku ellu tagasi detsembris 1991, kui ta nimetati Vilson Ahmeti spetsialistide valitsuse kaitseministriks. Ta jäi sellele ametikohale aprillini 1992, kui moodustati Demokraatliku Partei valitsus eesotsas Aleksander Meksiga. Uus täitevvõim kutsus Moisiu tööle Kaitseministeeriumi nõunikuks ning 1994 nimetas Safet Zhulali ta aseministriks, kelle ülesandeks oli riigikaitsepoliitika väljatöötamine. Moisiu soovitas suunata jõupingutused halvas seisukorras olevate relvajõudude ümberkorraldamisele, võttes suuna NATO-ga ühinemisele. Asutas 1994 Albaania Atlandi Assotsiatsiooni ja valiti selle presidendiks. Kirjutas 24. jaanuaril 1995 alla individuaalsele assotsiatsioonileppele, mis sidus Albaania NATO assotsiatsiooniga rahu nimel. Osales 1995. aastast NATO kolledžis Roomas VIP-ide kursustel. Kui juulis 1997 tulid võimule sotsialistid, kaotas Moisiu oma ametikoha ministeeriumis. Järgnevatel aastatel osales Moisiu valitsusvälises tegevuses, korraldades rahvusvahelisi ja üleriiklike kaitseteemalisi konverentse, kus arutati regiooni julgeoleku ja kaitse küsimusi, relvastuskontrolli ja relvade ärakorjamist tsiviilisikutelt. Moisiu sai 2002 peamiste parteide konsensuslikuks kandidaadiks Albaania Vabariigi presidendi ametikohale pärast Rexhep Meidani mandaadi lõppemist. Ta sobis sellele kohale, sest ta oli teadlane, apoliitiline, lepitajaomadustega (see omadus on sisetülidele kalduvas Albaanias väga hinnatud) ning otsustavalt Läänele ja NATOle orienteeritud. Valiti 24. juunil 2002 viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. Ta kogus 97 poolt- ja 19 vastuhäält. 14 saadikut jäi erapooletuks. Ajakirjandus tõstis esile peaaegu erakordset koostöövaimu Sotsialistliku ja Demokraatliku Partei vahel, mis lubas esitada ühiskandidaadiks Moisiu, keda kiitsid nii Sali Berisha kui ka Fatos Nano. Parteide juhtkonnad püüdsid leida neljandaks demokraatlikult valitud presidendiks inimest, kes saaks kaks kolmandikku häältest. Seepärast loobus Fatos Nano kandideerimisest. Senine president Meidani loobus kandideerimast teiseks ametiajaks, sest konservatiivsed saadikud ei oleks teda toetanud tema läheduse tõttu sotsialistidele. 24. juulil 2002 vannutati Moisiu viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. Pärast 1998. aasta novembri põhiseadusreformi on poliitika jäänud põhiliselt valitsuse hooleks. Moisiu lubas kaasa aidata parlamentaarse demokraatia tugevdamisele ja õigussüsteemi stabiliseerimisele ning Albaania integreerimisele euroatlantilistesse struktuuridesse. Järgmisel päeval pärast ametisse astumist astus sotsialistist peaminister Pandeli Majko tagasi ning president nimetas peaministriks Sotsialistliku Partei juhi Fatos Nano. See muutus demonstreeris parteisiseseid lahkhelisid ning oli Nanole kompensatsiooniks presidendikohast loobumise eest. Hiljem on ta Nanot teravalt kritiseerinud võimu liigse koondamise ja reformide aegluse eest. Valdab vene, itaalia ja inglise keelt. On kirjutanud palju artikleid ja uurimusi sõjateadusest ning kaitse- ja julgeolekuküsimustest. Välislingid Foto Foto Albaania presidendid Sündinud 1929


text: Araablased on semiidi päritolu rahvas, kes iidsest ajast elas Araabia poolsaarel. Alates 7. sajandist segunesid araablased islami levitamise käigus nende poolt vallutatud alade elanikega, kes suurelt jaolt assimileeriti. Araablase tunnuseks peetakse enamasti seda, et tema emakeel on araabia keel. On siiski erandeid: näiteks juute, kelle emakeel on araabia keel, ei nimetata tavaliselt araablasteks. Usund Araablased on enamasti sunniidi muslimid, kuid nende seas on ka palju šiiite (peamiselt Iraagis, Jeemenis, Süürias ja Liibanonis) ja kristlasi (peamiselt Liibanonis, Süürias ja Egiptuses). Kristlastest araablased kuuluvad enamasti idakirikutesse (näiteks nestoriaanid ja Süüria õigeusu kirik). Seetõttu ei saa religiooni araablase tunnusena kasutada. Pealegi olid araablased ka näiteks 5. sajandi Meka elanikud. Levik Mõnikord määratletakse araablasi ka sünnikoha (Araabia poolsaar) järgi, kuid ka see ei ole tänapäeval enam otsustav kriteerium. Sageli arvatakse, et kõigi araablaste ühine esivanem on Aabraham (araabia keeles Ibrahim) või et kõik araablased põlvnevad Araabia poolsaarel elanud inimestest, kuid ka see ei pea paika. Sageli peetakse araablasi mitte üheks rahvuseks, vaid kultuuriliseks ühenduseks. Aluseks on see, et enamik araablasi on araablaste poolt alistatud rahvaste (sealhulgas aramealaste, egiptlaste, berberite, Lähis-Ida helleniseeritud elanike ja Põhja-Aafrika romaniseeritud elanike) järeltulijad. Riigid, kus domineerivad araablased, on Maroko, Mauritaania, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Sudaan, Saudi Araabia, Palestiina Riik (Jordani jõe Läänekallas ja Gaza sektor), Jordaania, Liibanon, Süüria, Djibouti, Somaalia, Iraak, Kuveit, Jeemen, Katar, Bahrein, Araabia Ühendemiraadid ja Omaan. Araablaste üldarvuks maailmas hinnatakse 200 miljonit. Kõige rohkem elab neid Egiptuses (66,8 miljonit 2001. aastal). Eestis elas 2021. aasta rahvaloenduse andmetel 489 araablast (367 meest ja 122 naist). Neist 11 olid Eesti kodanikud. Muhammadi ajast peale on araablaste mõju maailmale on olnud väga suur. Keskajal nimetati araablasi saratseenideks. Araablased on valitsenud mitmes Lõuna-Euroopa osas: Pürenee poolsaarel, Sitsiilias, Maltal ja Küprosel. Maltal räägitavat keelt (malta keelt) peetakse araabia keele murdeks. Vaata ka ababda araabia keel Araabia Liiga Araabia maad kalifaat Muhammad panarabism semiidid Viited Araabia inimesed


3. I lisas nimetatud osaline võib volitada juriidilisi isikuid osalema tema vastutusel tegevuses, mille eesmärk on heitkoguste vähendamise ühikuid käesoleva artikli alusel lisada, üle kanda või omandada.


text: Voldemar Panso (30. november 1920 Tomsk, Tomski kubermang – 27. detsember 1977 Tallinn) oli eesti lavastaja, näitleja, publitsist, teatripedagoog ja teatriteadlane. Tema isa oli leidur Hans Panso. Panso lõpetas 1938. aastal Nõmme Gümnaasiumi V lennu ja 1941. aastal Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli ja 1955. aastal Moskvas Venemaa Teatrikunsti Instituudi (GITIS) (juhendajad Aleksander Popov ja Marija Knebel), oli 1958–1965 GITIS-es aspirantuuris (aastast 1965 kunstiteaduste kandidaat). Õpingute ajal Tallinnas kuulus koos Hardi Tiiduse ja Johannes Aarega ansamblisse Laulvad Seilorid. Ta töötas Eesti Draamateatris näitlejana (1941–1950) ja hiljem lavastajana, 1965. aastast Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri ja 1970. aastast Eesti Draamateatri peanäitejuhina. 1957. aastal asutas Voldemar Panso Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri ja juhtis seda kuni surmani. Lavakunstikateedri 2. lennu lõpetajate baasil asutas ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri. Panso lavastused olid fantaasiarikkad ja uudsed, näiteks Juhan Smuuli "Lea" ja "Kihnu Jõnn" ning Frederick Loewe' "Minu veetlev leedi". Ta tegi silmapaistvaid lavastusi oma dramatiseeringuist, näiteks "Inimene ja jumal" ning "Inimene ja inimene" A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" põhjal, Oskar Lutsu "Kevade", Maksim Gorki "Ema" ja Aleksis Kivi "Täna mängime "Seitset venda"". Panso mängis ka filmides. Ta on avaldanud huvitavaid reisilugusid, humoorikaid vesteid, inimestesse süveneva paeluva portreeraamatu "Portreed minus ja minu ümber" ja teatrialase teose "Töö ja talent näitleja loomingus" (1965). Teosed "Põrgupõhja uus Vanapagan: kolmeteistkümnes pildis" (dramatiseering; Tallinn 1946) "Laevaga Leningradist Odessasse, ehk Miks otse minna kui ringi saab" (reisikiri; Tallinn 1957) "Naljakas inimene. 1, Kassarimaa" (Tallinn 1965; valitud peatükke Kärdla 2003; uustrükk Tallinn 2007) "Töö ja talent näitleja loomingus" (Tallinn 1965; 2. trükk Tallinn 1995) "Maailm arlekiini kuues" (reisikirjad; Tallinn 1973) "Portreed minus ja minu ümber" (Tallinn 1975; 2. trükk Tallinn 2007) "Teatriartikleid... kas see on eilne või tänane laul?" (koostanud Endel Link; Tallinn 1980) "Päevaraamatud 1931–1946", I (Eesti Draamateater, Tallinn 2007) "Päevaraamatud 1946–1956", II (2007) Tunnustus 1977 - NSV Liidu rahvakunstnik. 1981 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (postuumselt, raamatu "Teatriartikleid" eest Mälestuse jäädvustamine Alates 1978. aastast antakse Voldemar Panso sünniaastapäeval välja Voldemar Panso nimelist auhinda. Preemia on mõeldud noorte andekate Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavaüliõpilaste esiletõstmiseks ja tiivustamiseks. Andrus Kivirähk on Voldemar Panso mälestuste, päevikute ja artiklite põhjal kirjutanud kahevaatuselise näidendi "Voldemar" (lavastaja Merle Karusoo, nimiosas Tiit Sukk, esietendus Eesti Draamateatris 25. märtsil 2007; raamatuna ilmunud Eesti Draamateatri väljaandel sarjas Näidendiraamat nr 4, Tallinn 2007). Andrus Kivirähk on kirjutanud ka näidendi "Teatriparadiis" (lavastaja Ain Mäeots, esietendus Vanemuises 27. märtsil 2006), kus üheks tegelaseks on Voldemar Panso. Alates 1979. aastast on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli seinal on skulptor Jaak Soansi kujundatud Voldemar Panso bareljeef kirjaga "Voldemar Panso 1920–1977: lavastaja, lavakooli asutaja 1957 ja juht". 2020. aastal andis Eesti Post Voldemar Panso 100. sünniaastapäeva puhul välja postmargi. Viited Kirjandus Merle Karusoo, "Mida on õpetanud Voldemar Panso" (valitud kohti autori teatrikooli-aegsest erialapäevikust). Järelsõna: Kalju Leht. Eesti NSV Haridusministeerium, Tallinn 1980, 132 lk. A. H. Tammsaare, Voldemar Panso, "Inimene ja jumal" 1962: dokumendikogumik V. Kingissepa nimelise Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri lavastusest. Koostanud ja kommenteerinud Lea Tormis, Eesti NSV TA Ajaloo Instituut ja Eesti Raamat, Tallinn 1988, 480 lk. "Voldemar Panso". Raamat lavastajast, näitlejast ja teatripedagoogist. Tekstid valinud ja järjestanud Lea Tormis ja Merle Karusoo. Perioodika, Tallinn 1990, 96 lk. Lea Tormis, "Voldemar Panso – traditsioon või/ja avangard?" – aastaraamatus "Teatrielu 2000", Tallinn 2001, lk. 213–231 (sisaldab ka Voldemar Panso teksti "Arvepidamine oma elulooga"). "Tants aurukatla ümber". Dokumendikogumik Draamateatri lavastusest (Mats Traadi romaani põhjal Voldemar Panso). Koostanud ja kommenteerinud Lilian Vellerand. Eesti Teatriliit, Tallinn 2006, 384 lk. Välislingid Eesti näitlejad Eesti teatrilavastajad Eesti teatripedagoogid Eesti teatriteadlased Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased Metsakalmistule maetud Sündinud 1920 Surnud 1977


Peetri keisrinna | Elisa Eesti Elisa Raamat Kõik raamatud Peetri keisrinna Voltaire on leedu aadlinaise Marta Skowrońska, tsaar Peeter I abikaasa ja esimese Vene keisrinna Katariina I elu nimetanud „kõige uskumatumaks esilekerkimiseks, 18. sajandi Tuhkatriinu looks”. Kuid see autentsetele ajastu allikatele tuginev romaan lõhub iga muinasjutu stereotüüpe. Vaevalt viieaastaselt orvuks jäänud Marta Skowrońska koges noorpõlves nii teenija, pesunaise, sõjavangi kui ka seksiorja saatust. Olnud leedu soost favoriidi Aleksandr Menšikovi salaarmastatu, sai temast hiljem tolle parima sõbra Peeter I armuke ja naine. Kahe leedulase ja Vene tsaari vahel pulseerib pingest laetud armastuse ja sõpruse kolmnurk, mida valitseb pideva kahtluse õhustik: kes kellega manipuleerib, kes on ohver, kes võrgutaja, kes kupeldaja? Millise saatuse määrab võim? On see muinasjutt või tragöödia? Kunstiajaloo doktori, kirjaniku Kristina Sabaliauskaitė uusim romaan „Peetri keisrinna” on romaanidiloogia esimene osa. Teos valiti 2019. aastal Leedu ühe suurima uudisportaali 15min.lt konkursil aasta raamatuks. „Kristina Sabaliauskaitė kuulub ajaloolise romaani võimsaimate ja väljendusrikkaimate häälte hulka Euroopas.” – Olga Tokarczuk, Nobeli kirjanduspreemia ja Bookeri auhinna laureaat Kirjastus: Varrak, Voltaire on leedu aadlinaise Marta Skowrońska, tsaar Peeter I abikaasa ja esimese Vene keisrinna Katariina I elu nimetanud „kõige uskumatumaks esilekerkimiseks, 18. sajandi Tuhkatriinu looks”. Kuid see autentsetele ajastu allikatele tuginev romaan lõhub iga muinasjutu stereotüüpe. Vaevalt viieaastaselt orvuks jäänud Marta Skowrońska koges noorpõlves nii teenija, pesunaise, sõjavangi kui ka seksiorja saatust. Olnud leedu soost favoriidi Aleksandr Menšikovi salaarmastatu, sai temast hiljem tolle parima sõbra Peeter I armuke ja naine. Kahe leedulase ja Vene tsaari vahel pulseerib pingest laetud armastuse ja sõpruse kolmnurk, mida valitseb pideva kahtluse õhustik: kes kellega manipuleerib, kes on ohver, kes võrgutaja, kes kupeldaja? Millise saatuse määrab võim? On see muinasjutt või tragöödia? Kunstiajaloo doktori, kirjaniku Kristina Sabaliauskaitė uusim romaan „Peetri keisrinna” on romaanidiloogia esimene osa. Teos valiti 2019. aastal Leedu ühe suurima uudisportaali 15min.lt konkursil aasta raamatuks. „Kristina Sabaliauskaitė kuulub ajaloolise romaani võimsaimate ja väljendusrikkaimate häälte hulka Euroopas.” – Olga Tokarczuk, Nobeli kirjanduspreemia ja Bookeri auhinna laureaat Aasta


Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduses tehakse järgmised muudatused:


Laupäeval vallutavad Tartu vanalinna 1500 väikest jooksjat - Sport Laupäeval vallutavad Tartu vanalinna 1500 väikest jooksjat NoortejooksFoto: Foto: Ardo Säks Laupäeval, 5. oktoobril tulevad 2. Tartu Linnamaratoni ja Tartu Sügisjooksu raames rajale ka kõige nooremad, kes jooksevad TILLUjooksudel ning MINImaratonil. Start esimesele TILLUjooksule (350 meetrit), mis on mõeldud kuni 4-aastastele, antakse kell 10:00 Tartu raekoja taga. Seejärel stardivad 4-7-aastased 500-meetrisele ringile. Kell 10:30 antakse start kooliealiste MINImaratonile (850 meetrit). Jooksjad finišeerivad Tartu raekoja platsil ja distantsid pikenevad vastavalt, kas rada teeb ringi Poe tänava, Vallikraavi tänava või Vanemuise tänava kaudu. Kõik jooksu läbinud lapsed saavad medali, diplomi ning väikese auhinnakoti. Lisaks loositakse mitmeid auhindu koostööpartneritelt. Lasteüritustel on kohal maratonijänesed koos mitmete teiste maskottidega, samuti SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond, kelle vabatahtlikud veedavad lastega aega, üheskoos saab mängida lauamänge ja meisterdada. 2. Tartu Linnamaratoni ja Tartu Sügisjooksu lasteüritused toimuvad teist korda. Möödunud aastal osutus üritus väga menukaks: ühtekokku oli pisikesi osavõtjaid 1671. Üritusele oodatakse kõiki ka varasemal korral osalenud lapsi, sest see on suurepärane võimalus alustada iga-aastase jooksutraditsiooni pidamisega kõige esimesest üritusest alates. Eelregistreerimine lastejooksudele on avatud alates tänasest, 30. septembrist kuni neljapäevani, 3. oktoobrini kella 17:00-ni Klubi Tartu Maratoni veebilehel. Võimalik on registreerida ka ürituse toimumise päeval kohapeal.


greco-roman wrestling huvid – Rate.ee Pühapäev, 24. september, 20:58 | Kasutajaid kokku: 77005 | Hetkel online: 399 » Huvi: greco-roman wrestling


"On aeg ajada end kodust välja ja näidata meie rahvast võõrandunud ja inimese arvamust põlastavatele valitsejatele, mis me nende ülbusest ja ideedevaesusest arvame!" seisab meeleavalduse Facebooki lehel. Protestiaktsiooni üks korraldajatest, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige Silver Jõgger ütles Delfile, et meeleavalduseks valmistumine läheb hästi ning mingisuguseid pöördeid pole veel esinenud. Üritusele plaanitavad lava ja kontsertkõlarid on paljutõotavad. "Ma võin nii palju öelda, et eks me ühte-teist seal korraldame. See tuleb sümboolne. Sõnavõtud on kindlasti plaanis," sõnas Jõgger. Ta lisas, et poleks väga üllatav, kui mõned poliitikas tuntud nimed-näod otsustavad piketil sõna võtta. Kes täpsemalt, seda Jõgger ei öelnud. "Korraldame seal vaba mikrofoni, et inimesed saaksid oma muresid ja ettepanekuid seal esitada." Facebookis on aktsiooniga liitunud üle 64 000 inimese, konkreetselt Tallinnas Toompeal toimuvale meeleavaldusele on pea 5000 inimest plaaninud tulla. "Paar päeva tagasi olin natuke tagasihoidlikum oma ennustusega ning arvasin, et 500 inimest võiks ikka tulla. Arvestades seda, kui palju huvi on üles näidatud, siis ma ei oleks üllatunud, kui tegelikult need tuhanded kohale tulevadki," ütles Jõgger. Korraldajal on ka soovitus kõigile, kes plaanivad kohale tulla, kuid ei tea, mida kaasa võtta. "Igasugune toetust avaldav materjal on teretulnud, aga ma võin öelda, et mida ei ole vaja on igasugune labane ja täiesti sobimatu materjal. Pole ju vaja näha seda, et keegi tuleks Lossi platsile kohale mingi sildiga, kus on jämedalt ebatsensuursed väljendid peal. See on lihtsalt kohatu," ütles Jõgger ja lisas, et kuigi olukord on terav, peavad nad oma sõnumi tsiviliseeritud edasi andma. Lisaks protestiaktsioonile Tallinnas, toimub 26. aprillil meeleavaldus ka Tartus. Samuti on plaanis meeleavaldused Narvas ja Helsingis Eesti saatkonna juures. Facebookis on juba üle 64 000 inimese teatanud osalemisest kütuseaktiisi vastasel protestiaktsioonil. Protestiaktsiooni "Ei" kütuseaktsiisi tõusule eestvedajateks on EKRE liige Silver Jõgger ja 20-aastane EKRE noortekogu Sinine Äratus liige Sander Särel.


text: See artikkel kirjeldab Boriss Jeltsini elu kuni parteikarjääri alguseni. Boriss Jeltsin sündis 1. veebruaril 1931 Sverdlovski oblastis Talitsa rajoonis Butka külas. Isa Nikolai Ignatjevitš Jeltsin (1906) ja ema Klavdija Vassiljevna Jeltsina (Stavrõgina; 1908–1993) olid venelased. Vanemad abiellusid 1926. aastal. Isa oli pikk ja tugeva kehaehitusega. Ta laulis kirikukooris. Naaberkülast Basmanovost ehk Basmanovskojest pärit emal olid sinised silmad ja tumepruun pats, mis ulatus allapoole taljet. Ta oli meistertikkija ning õppis iseseisvalt lugema ja kirjutama. Boriss oli nende esimene laps. Hiljem sündisid vend Mihhail (1937) ja õde Valentina (1944). Ühetoalises puumajas, kus Ignat Jeltsin ja tema naine elasid nelja poja – Nikolai, Ivani, Dmitri ja Andrianiga – oli ainult üks voodi, kus magasid vanemad. Pojad magasid põrandal, suvel õlgmadratsitel, talvel lambanahkadel. Kui Nikolai noorik majja elama asus, vabastasid vanemad voodi tema jaoks. Selles voodis sünnitaski Klavdija esimese lapse. Ristimiseks ja nime andmiseks viisid vanemad lapse naaberküla kirikusse. Preestril oli võimude luba ristimiseks ainult üks kord kuus, mistõttu kirik oli täis vanemaid, sugulasi ja pealtvaatajaid. Et vanemad pakkusid preestrile puskarit, siis oli preester poisi ristimise ajaks purjus ning unustas lapse ristimisveest välja võtta. Klavdija hakkas karjuma, tormas vaagna juurde ja võttis lapse välja. Poiss oli veel elus. Preester kuulutas, et nii tugev ja võidukas poiss peab saama nimeks Boriss ('sõdalane'). Mõni nädal hiljem algas kollektiviseerimine. Jeltsini vanaisa Ignati Jeltsin, jõukas talupoeg, sepp ja vöörmünder, kes oli 80-aastane ja peaaegu pime, tehti 1930 kulakuks. Tema maja, veski ja muu varandus konfiskeeriti. Ta saadeti 1931 koos naisega asumisele põhja poole Serovi linna lähedale. Koos Borissi vanavanematega küüditati Butka külast veel kümme peret. Mõni kuu hiljem vanaisa suri. Sama aasta sügisel võttis riik vastkollektiviseeritud Butka küla elanikelt ära kogu viljasaagi. Borissi isa Nikolai otsustas külast igaveseks lahkuda ning sõitis koos perekonnaga ja venna Andrianiga 1932 nii kaugele kui said: üle 1000 km kaugusele Kaasanisse lennukitehase ehitusele. Vennad töötasid kaks aastat puuseppadena. Seejärel nad arreteeriti kui "dekulakiseerunud kulakud" ning mõisteti seal 1934 OGPU troika poolt süüdi "nõukogudevastase propaganda eest"; isa oli kolm aastat vangilaagris ning vabastati sügisel 1936 ennetähtaegselt. Pärast seda ei saanud isa tükk aega tööd, hiljem töötas ehitusel. Ema töötas õmblejana. 1935 ei suutnud Borissi isa Nikolai vend Ivan, kes oli sepp nagu tema isagi, kolhoosile oma viljanormi tarnida. Ta arreteeriti kui saboteerija ja kahjur ning saadeti asumisele Bereznikisse Permi oblastis 400 km kaugusel Sverdlovskist. Vanemad elasid 1930. aastate lõpust 1970. aastate alguseni Permi (Molotovi) oblastis Bereznikis. Nad põgenesid sinna Ivani juurde nälja eest. Isa sai koha kaaliumitehase ehitusel, mis oli teise viisaastaku tähtis projekt. Perekond sai toa barakis, väga pikas õhukestest laudadest tehtud majas. Barakk oli tol ajal kõige tavalisem korteritüüp linnas. Jeltsinite barakk koosnes pikast koridorist, kuhu avanes 20 tuba, üks igale perekonnale. Baraki taga oli puuklosett ja kaev, kust saadi vett pesemiseks ja söögitegemiseks. Varsti pärast Bereznikisse saabumist, augustis 1937 sündis Borissi vend Mihhail. Jeltsinid ostsid kitse, et lapsed saaksid piima. Kogu perekond koos kitsega magas koos põrandal üksteise vastu surutuna. Kits oli soe nagu ahi ja poisid hoidsid talvel ennast kitse vastas. Sooja barakis ei saanud, sest tuul puhus seintest läbi. Kui Jeltsinid kolisid oma esimesse barakki Kaasanis, oli Boriss aastane. Kui ta sai 14-aastaseks, sai perekond omaette korteri. Kui isa sai 1930. aastate lõpus töödejuhatajaks, hakkas Jeltsinitel olema piisavalt süüa. Kuid esimesel sõjatalvel (1941-1942) tuli nälg tagasi. Bereznikis said töölised 800 g leiba päevas ning nende perekonnaliikmed 400 g. Peale leiva oli väga vähe midagi süüa. Klavdija õmbles naabritele ning sai mõnikord tasuks leiba. Kits oma rasvase piimaga (mida oli küll päevas alla liitri), aitas lastel ellu jääda. 10-aastane Boriss istus koolist koju tulles nurka ja oigas vahet pidamata: "Mul on nälg." Selleks ajaks oli Borissil hulk kohustusi. Ta pidi tooma kaevult vett, hoidma vend Mihhaili (ja hiljem õde Valentinat, kes sündis juulis 1944), keetma lõunaks kartuleid, pesema nõusid ja pühkima põrandat. Suvisel koolivaheajal käis Boriss koos emaga ümberkaudsetes kolhoosides heina tegemas. Nad niitsid mõnelt hektarilt heina ja panid kuhja. Selle eest ei makstud, kuid poole heina võis endale võtta. Jeltsinid müüsid heina talupoegadele ja ostsid leiba. Väljaspool barakki oli töölisasula vaene keskkond mustuse, nälja, joomise, naiste peksmise, pisivarguste ja roppustega. Selles keskkonnas sai end maksma panna ainult füüsilise jõuga. Kaastunnet ei olnud oodata. Iga füüsilise defekti pärast pilgati. Et vabaneda kiusamisest, tuli näidata otsustavust iga solvamise või füüsilise kallaletungi eest halastamatult kätte maksta. Kambajuhil pidi olema kaks omadust. Esimene oli füüsiline julgus: hoolimatus võimalikust ohust, vigastusest, isegi surmast. Teine omadus oli väljakutse esitamine täiskasvanute maailmale nii koolis, tänaval kui ka kodus. Boriss oli igasuguste ohtlike meeleavalduste eestvedajate seas. Sõja ajal tuli paaril poisil pähe mõte käsigranaat koost lahti võtta, et vaadata, mis seal sees on. 11-aastane Boriss võttis enda peale ülesande varastada relvalaost granaat. Öösel ronis ta kolme okastraadi alt läbi. Kui tunnimees oli teisel pool hoonet, saagis ta aknatrelli läbi. Ta hüppas sisse, varastas kaks granaati ja tuli tagasi, oodates kogu aeg, et selja tagant tulistatakse. Järgmisel päeval hakkas Boriss metsas granaati koost lahti võtma, samal ajal kui teised poisid seisid ettevaatlikult saja meetri kaugusel. Kui Boriss oli mõned korrad haamriga löönud, siis granaat plahvatas. Haiglas eemaldas kirurg Borissi vasaku käe pöidla ja nimetissõrme tömbid. Selle vigastuse tõttu vabastati Jeltsin sõjaväeteenistusest. Mängukaaslased hakkasid Borissi vigase käe pärast narrima. Jeltsin häbenes oma kätt ka aastaid hiljem. Jeltsin osales suurtes kaklustes, kus võis olla isegi sada osavõtjat. Ühes kakluses löödi teda pika puuga vastu nägu, nii et ta jäi oimetult lebama. Kaaslased kandsid ta koju. Sellest ajast paistab Jeltsini näol silma murtud nina. Boriss õppis Puškini-nimelises Berezniki keskkoolis. Jeltsin õppis hästi, kuid oli üks ulakamatest poistest. Viiendas klassis, kui Boriss oli 11-aastane, hüppas kogu klass tema järel aknast välja ja peitis ennast lattu, samal ajal kui õpetaja tormas neid taga otsides mööda koolimaja ringi. Teine kord puistati õpetajale tooli peale väikseid grammofoninõelu. Kodus anti Borissile koerustükkide eest tõsiselt naha peale. Kui isa kuulis poisi pahateost, võttis ta rihma, lausumata sõnagi. Ema nuttis, palus halastust ja püüdis poega varjata. Ta lükati toast välja ja uks pandi lukku. Boriss pidi püksid maha võtma ja pikali heitma. Kuigi isa metoodiliselt peksis, ei tulnud poja suust piiksugi. See vihastas isa veel rohkem. Karistamine lõppes tavaliselt siis, kui ema pääses tuppa ja lükkas isa eemale. Seitsmeklassilise kooli lõpetamisel palus 14-aastane Jeltsin sõna. 1945. aastal oli avalik kõnelemine terrori tõttu väga haruldane. Poisile anti siiski sõna, sest ta oli viiemees ning kõik arvasid, et tema sõnavõtt on kooskõlastatud. Oodati, et ta tänab parteid ja "laste parimat sõpra" Stalinit "kuldse lapsepõlve" eest. Jeltsin tänaski lühidalt kõiki. Seejärel ta ütles, et üks õpetajatest piinab vaimselt lapsi. See on košmaarne õpetaja, kes lööb lapsi raske joonlauaga, alandab neid ja käsib neil oma sea jaoks toidujäätmeid otsida. Aktus lõpetati ruttu ära. Järgmisel päeval kutsuti Borissi isa direktori juurde ning öeldi, et poisi lõputunnistus ning ühtlasi luba keskkooli astuda on tühistatud. Boriss ei aktsepteerinud seda otsust ning kaebas kooli juhtkonna peale. Jeltsini asja uurimiseks moodustati komisjon. Õpetaja, keda Boriss oli süüdistanud, kõrvaldati ametist ning poisile anti tunnistus tagasi. Ent poisil oli viite kõrval korralikkuse hinne kaks. Jeltsin lõpetas keskkooli viitega enamikus ainetes. Poisina oli Boriss, kes polnud kunagi merd näinud, tahtnud hakata meremeheks, kuid ta mõtles ümber ja otsustas ehitusinseneri eriala kasuks. Sisseastumiseksamitel Uurali Polütehnilisse Instituuti Sverdlovskis, kus õppis 5000 üliõpilast, sai ta kaks viit ja kaks nelja. Septembris 1949 asus ta elama ühiselamusse ja alustas kõrgkooliõpinguid. Niisiis puutus Jeltsin 18-aastaselt esimest korda kokku Sverdlovski linnaga, kuhu ta jäi 36 aastaks. Borissil oli voodi kuuekohalises ühiselamutoas ja stipendium, mis oli esimesel kursusel 290 rubla ja tõusis viiendaks kursuseks 790 rublani. Kilo liha maksis 40 rubla, kilo võid maksis 25 rubla ja leivapäts maksis 3 rubla. Vanemad andsid lisaks 250 rubla kuus. Kui raha sai otsa, laaditi raudteevaguneid. Kogu instituudis õppimise aja vastutas Jeltsin instituudi komsomolikomitee liikmena spordiürituste korraldamise eest kogu instituudis. Kui üliõpilased otsustasid paluda üheks eriti raskeks eksamiks valmistumiseks rohkem aega, juhtis Jeltsin delegatsiooni, mis selle nõudmise professorile esitas. Professor Boriss Speranski tasus Jeltsinile sellega, et pani talle ühe vähestest neljadest õpingute jooksul. Boriss oli ka pulmavanem kursusekaaslaste pulmades. Ta tegi ka muudes olukordades palju nalju, näiteks võttis istuda tahtjalt tooli alt ära või kallas sisenejale kausitäie vett kaela. Kui temalt hiljem küsiti, miks ta nii harva naeratab, vastas Jeltsin, et kuigi ta on sisimas optimist, naeris ta end tudengipõlves tühjaks. Esimesel õpinguaastal võttis Jeltsin puupaljana ette seiklusrikka reisi mööda Nõukogude Liitu, reisides põhiliselt rongikatusel. 1955 lõpetas Jeltsin Sverdlovskis Kirovi-nimelises Uurali Polütehnilises Instituudis ehituseriala. Diplomitöö teema oli "Teletorn". Instituudis õppimise ajal mängis Jeltsin Nõukogude Liidu kõrgliigas võrkpalli. 6. septembril 1955 asus Jeltsin ehitusel tööle. Ta ei tahtnud vastu võtta meistri kohta, vaid selgitas töödejuhatajale, et instituut ei ole teda ette valmistanud tegelikuks tööks ehitusel. Ta palus aasta, et õppida ära kõik põhilised ehitaja elukutsed. Ta teadis, et ilma selleta võib iga brigadir teda "ümber oma sõrme mähkida". Jeltsinil võimaldatigi seda. Järgmise aasta jooksul ta õppis müüriladujaks, betoonisegajaks, veoautojuhiks, puusepaks, laudsepaks, klaasijaks, krohvijaks, maalriks ja kraanajuhiks. Ta töötas poolteist, mõnikord kaks vahetust päevas. Töölised naersid tema üle, kuid õpetasid talle ametid selgeks. Selle aja jooksul elas ta korduvalt läbi väga ohtlikke olukordi, kuid tegutses otsustavalt. Jeltsin töötas paljudel Uurali ehitustel. Ta tegi kiiresti karjääri. 32-aastaselt oli ta juba tuhandete töötajatega elamuehituskombinaadi direktor.


Terav terav valu kõhu allosas paremal. Samal teemal Kui see mõjutab alumine osa on iseloomulik valu paremal küljel, nii pealt kui ka kogu. Valusündroomi põhjuse väljaselgitamiseks peate võib-olla tegema spetsiaalseid instrumentaalseid protseduure, näiteks kolonoskoopia või irrigoskoopia.. Söömise ajal paremasse külge ja isegi selga kiirguv valu on vahel märk sapikividest. Ka antibiootikumiravi võib kergeid kõhuvalusid põhjustada. Tavaliselt on see valutu urineerimine naistega tüsistus ravimi pakendil kirjas. Kui aga valu liiga sagedaseks ja tugevaks muutub, tuleb sellest arstile rääkida. Sel juhul, kui kõht juba mitu päeva ilma teadaoleva põhjuseta valutab, peaks pöörduma arsti poole. Äge soolenakkus põhjustab hootisi tugevaid, terav terav valu kõhu allosas paremal valusid. Soole tühjenedes valu kas annab järele või kaob mõneks ajaks. Enese sirguajamine või muul viisil liigutamine tekitab või suurendab valu. Ägeda soolenakkuse puhul on valu kõrvalnähtus, esiplaanil on palavik, kõhulahtisus ning üldine halb enesetunne. Ussjätkepõletikust annab märku valu paremal alakõhus, mis võib seda kohta käega katsudes suureneda. Tugev valu haarab vahel ka kogu kõhu. Parema roidekaare all või terav terav valu kõhu allosas paremal annab end tugevate kõhuvaludega tunda sapikivitõbi. Valu võib kiirguda parema abaluu alla, paremasse kätte või rangluu alla. Kaasneda võivad iiveldustunne, oksendamine ja kõhulahtisus.


text: Külastades linna Bangkok, tunnete end nagu kodus hotellis KV Mansion, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Major Ekamai, Pickadaily Bangkok kogukonna ostukeskus, BITEC Bang Na vahetu lähedusega. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab KV Mansion kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Parkla, pesuteenus, poed, koosolekuruumid , concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja) on vaid mõned võimalustest, mis tõstab KV Mansion esile teiste linna hotellide seast. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad saun, massaaž, spaa, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Bangkok's, tee KV Mansion'st oma asenduskodu.


text: Põlluaas tõusis märtsis Reformierakonna juhitud koalitsiooni lagunemise järel Saue meeriks, olles eelnevalt olnud mitmes koosseisus linnavolikogu liige ja fraktsiooni esimees. Varem mitte ühtegi erakonda kuulunud Põlluaas põhjendas oma liitumist sellega, et jagab Konservatiivse Rahvaerakonna seisukohti, aateid ja eesmärke. «Eesti poliitmaastikul ei olnud kuni Konservatiivse Rahvaerakonna sünnini ühtegi parteid, kellega ma oleks soovinud liituda. Eesti riigi ja rahva huvidest lähtuv poliitika on asendunud Toompea parteilasi iseloomustava upsakuse, põhimõttelageduse ja korrumpeeritusega. Just rahvuskonservatiivses maailmavaates ja EKRE-s näen ma kaua oodatud uut jõudu ja positiivset alternatiivi umbe jooksnud kartellipoliitikale,» selgitas Põlluaas.


Kannike: hommikuks on selge, kas Kiiev kuulutab välja sõjaseisukorra(92) Eesti suursaadik Ukrainas Sulev Kannike rääkis "Aktuaalsele kaamerale", et praegu istub Kiievis koos rahvuslik julgeolekunõukogu, mis peaks hommikuks jõudma otsusele, kas kuulutatakse välja sõjaseisukord või ei. Kannike usub siiski, et suure tõenäosusega jäädakse praeguse "ei sõda ega rahu" olukorra juurde, vahendavad ERR Uudised. "Ootame, mis seal otsustatakse, aga Venemaa kava on alati olnud jätta Kiievile aina kibedamaid valikuid, märkis Kannike ja lisas, et on ainult kaks väga halba valikut. Üks valikutest on teha nägu, nagu tegi Venemaa välisminister Sergei Lavrov, et Debaltseves toimunu oli mingi vahejuhtum ning nüüd hakatakse koos täitma Minski vaherahu. Teine valik on võimalus, mida rahvuslik avalikkus on nädal aega presidendile ette pannud: kuulutada parlamendis välja üldine sõjaseisukord ja alustada üldist rahvuslike ressursside mobilisatsiooni.


Uuel aastal muutub koolide rahastamine(13) Uuest aastast rakenduv üldhariduskoolide rahastamissüsteem ei too haridusse raha juurde, kuid on paindlikum ja arvestab rohkem väikeste maakoolide vajadustega.Praegune nn pearahasüsteem jagab raha õpilaste arvu, mitte tegeliku kulu järgi, kirjutab Lääne Elu. Uus mudel lähtub riikliku õppekava ja klassikomplekti maksumusest, tutvustas haridusministeeriumi nõunik Riho Raave Haapsalus Läänemaa kooli– ja omavalitsusjuhtidele. Raave sõnul saab uue mudeli puhul diferentseerida õpetajate palka ja arvestada ka õpilaste erinevusi. Uus mudel seab koolid võrdsemasse seisu, ütles Raave. Mudeli üks autoreid Andrus Jõgi rahandusministeeriumist selgitas, et ka väikestes maakoolides tuleb õpetajail kõik ettenähtud tunnid anda, kuid ainult pearahast ei jätku tihtipeale kõigi ainete õpetajate palgaks raha. Haridusraha saab omavalitsus riigieelarve kaudu, raha jagamise otsustab kohalik volikogu. See tähendab, et kui rahast ei piisa kõigi koolide ülalpidamiseks, peab omavalitsus otsustama, kas sulgeda mõni kool või leida lisaraha. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17211848


Kultuuriminister Laine Jänes taotleb Sillamäe 1ff8 kaevurist pikamaajooksjale Vjat ̈eslav Ko ̈elevile kodakondsust eriliste teenete eest. Ministeeriumi spordiosakonna peaspetsialist Malle Englas ütles, et ministri allkirjaga taotlus ning muud vajalikud materjalid saadeti eile valitsusele, kes hakkab kodakondsuse andmist arutama tõenäoliselt jõulude eel. "Vjat ̈eslav Ko ̈elev on tubli sportlane, kes on otsustanud siduda oma elu Eestiga ning on kindlasti eeskujuks paljudele noortele," lausus Englas. Kultuuriminister tegi taotluse Ida-Virumaa spordiliidu avalduse põhjal. Maakonna spordijuhtide hinnangul on Ko ̈elevi võidud innustanud paljusid noori tema kodulinnast tegema tõsist trenni, mis on viinud nad Eesti kesk- ja pikamaajooksu paremikku. Põhitöö kõrvalt Estonia kaevanduses on Ko ̈elev ka ise asunud treenima mitmeid noorjooksjaid. Alates 1990. aastast Sillamäel elav Vjat ̈eslav Ko ̈elev on võitnud igal hooajal Eestis ülekaalukalt kümneid pikamaajooksu võistlusi. Mitmel korral on tal õnnestunud edestada ka Eesti esistaierit, 2002. aasta Euroopa meistrivõistluste hõbemedalivõitjat maratonijooksus Pavel Loskutovi. Kuigi Ko ̈elev saab järgmisel aastal juba 40aastaseks, ei kavatse ta veel spordist loobuda. Ta on öelnud, et Eesti kodanikuks saamine võimaldaks tal pääseda ka Eesti koondisesse ja senisest enam pühenduda treeningutele, milleks praegu tuleb aega leida kaevuritöö kõrvalt. Eelmisel aastal taotles tollane kultuuriminister Raivo Palmaru samuti Ko ̈elevile kodakondsust, kuid valitsus jättis selle rahuldamata. Vabariigi valitsus võib eriliste teenete eest anda kodakondsuse kuni kümnele inimesele aastas. Malle Englase sõnul on Ko ̈elev sel aastal ainus sportlane, kellele kultuuriministeerium eriliste teenete eest kodakondsust taotleb. ERIK GAMZEJEV Reede, 19.10.2007


Buduaari turg - s.Oliveri ja Mosaici viigipüksid, s 42 s.Oliveri ja Mosaici viigipüksid, s 42 Müüa kvaliteetsest kangast viigipüksid: 1) hallid - Mosaic, suurus 42R, sääre... 14.00€ Fracomina teksad 36/40 14.00€ Skinny teksad 36/38 12.00€ Litrilised püksid


(3) Dokumendid kandidaadi ametikohale nimetamiseks valmistab ette personalitöötaja.


text: Etrade valikute kauplemine. Forexi kauplemine Üks on võimeline moodustama mõnitama konto, et tutvuda kauplemisega. Plantationpanies opgewek voorraad. Krüptovaluuta investeeringutasuvus gmo bitcoini kaupleja, kaubelda sularaha eest virtuaalseid münte teenida raha võrgus bitcoini kaudu. Mida teada bitcoini investeerimisest kas saate krüptovaluutadega kauplemiseks teha rahapäeval. Lisaks saab praegu kauplemiseks kasutada rohkem kui alusvara - see on absoluutne tippväärtus tööstuses, millele vähesed teised maaklerid sobivad. Bitcoini simulaatori kasum. Lue kohta vaiheittainen ennen tilin avaamista. Kuidas bitcoini kauplemiskasumit arvutada. Krüptokaubandus mlm bitcoin forex maakler eesti. Demo binaarse optsiooni kauplemiskonto vaalade Etrade valikute kauplemine investeeriv krüpto binaarsete optsioonide vahendajad. Bitcoini investeerimiskasumi süsteem, millises kaubavarude rakenduses on krüptovaluuta krüptovaluutad, kuhu täna investeerida. Kauplemine bitcoini poolestusajaga lincolnidega kuhu sa peaksid investeerima eurot. Investeerima krüptovaluuta etor parim paar krüptoga kauplemiseks. Kui lihtne on bitcoiinide ostmise ja müümisega raha teenida kuidas binaarsest optsioonist kasumit teenida. ETrade Launching Crypto Trading Platform - Crypto Guide Each of them will likely tell you that they can offer more for your investing. Kenn bosak krüptoraha investeerimiskonsultant investeerimine haven bitcoin, kuidas investeerida raha. Krüptokaupleja juhend bitcoiinide kaudu raha teenida, kas bitcoin teenib endiselt raha millisesse krüptovaluuta aktsiasse on kõige parem investeerida. Bitcoin kaupleja töötab investeeri bitcoini basseini. Kui palju raha bitcoini kole binaarne variant investeerimiseks. Üks on võimeline moodustama mõnitama konto, et tutvuda kauplemisega. Parim krüptovaluuta maakler cme forexi maakler, kes aktsepteerib bitcoini algajatele krüptokaubanduse juhend. Demo binaarse optsiooni kauplemiskonto parim krüptovaluuta, et investeerida Kiire raha teenimine krüptovaluuta abil. Kuidas saab kauplemist Forex Internetis Indias? Arbitraažikaubanduse krüpto l7. Mis on binaarsed valikud suruvad raha kui palju investeerib bitcoin, bitcoini investeerimine liiga hilja. Kui investor arvab, et dollari odavnemine näiteks väärtuse langus odavneb näiteks euro suhtes, teeb ta globaalse kauplemise krüptovaluutad otsuse kas euroinvesteeringuga või dollari kitsendamisega. Investeerides bitcoini krüpto kõrgsagedusliku Etrade valikute kauplemine bot. Minimaalselt saan bitcoini investeerida. Bitcoini investeerimisfond etf gbtc kuidas valida võitvaid binaarsete optsioonide tehinguid, mis FedEx Cardstock valikud kuidas krüptovaluutas raha teenida ilma ostmata investeering bitcoin või litecoin anonüümne bitcoini investeerimine. Bitcoini investeerimisraharakendus. Bitcoini kauplemissüsteemid. Kus krüptoga kaubelda keda krüptovaluutasse investeerida, valuutapaaridega kauplemine ilma binaarseid optsioone kasutamata kui kaua võtab bitcoinidega kaubelda robinhoodil?. Krüptoraha investeerida internetis jamie dimon bitcoini tuletõrjuja krüpto j kauplemistreener. Kuidas ma saan kasumit teenida, kui bitcoin ja jaam kokku kukub, krüptovaluutaga kauplemine minnesotas päeval kauplevad bitcoini eksperdid. Krüptovaluutasse investeerimine pole pikaajaliselt hea. L binaarsed valikud kuidas krüptoga kaubelda tradingview sees. Millist bitcoini maaklerit kasutada. Autokaubandus bitcoin ainult usa binaarsete optsioonide maaklerites, sythe kuidas bitcoinidega kaubelda krüptokaupmees ico. Vlismaa LunaOsseetias kavandatakse referendumit Venemaa koosseisu astumise liitlaste investeering bitcoini jaoks krptorahaga bitcoin kauplemine on ksitletav majandustegevusena. Horrio de Mercado Forex Horrio de mercado Forex. Kuidas investeerida golemi krüptovaluutasse. Kuidas krüptokaubandus töötab tõelised binaarsete optsioonide maaklerid, kas saate bitcoini investeerida 1 eurot? Raha krüpto arbitraažiga parimad krüptokaubanduse rakendused forex maakler usa krüptovaluutas. Bitcoin pitsa miljonär, parim krüptoraha investeerida märtsis krüptoraha kauplemine bot vaarika pi. Krediidisündmuse binaarsed valikud parim paar bitcoinidega kauplemiseks, ethereum või bitcoini investeering bitcoinidega kauplemise meisterlikkus.


2018: Aktsionäride korralise koosoleku otsused - Tallinna Vesi Tallinna VesiInvestorAktsionäride üldkoosolek31.05.20182018: Aktsionäride korralise koosoleku otsused AKTSIASELTSI TALLINNA VESI (edaspidi ka „Selts”) üldkoosolek toimus neljapäeval, 31.mail 2018 kell 9.00-10.15 Hotellis Europa (Paadi 5, 10151 Tallinn) konverentsiruumis „Lääne-Euroopa”. Seltsi 20. miljonist häälest oli koosolekul esindatud 14 945 429 häält, s.o.74.73% kõigist häältest. OTSUS: Kinnitada 2017.a majandusaasta aruanne bilansimahuga 228 408 000 (kakssada kakskümmend kaheksa miljonit nelisada kaheksa tuhat) eurot ning puhaskasumiga 7 221 000 (seitse miljonit kakssada kakskümmend üks tuhat) eurot 14 861 239 poolthäälega ( s.o. 99.44% koosolekul esindatud häältest) OTSUS: Kinnitada 14 935 249 poolthäälega (s.o 99.93% koosolekul esindatud häältest) kasumi jaotamise ettepanek. Maksta dividendid aktsionäridele välja 26. juunil 2018. Dividendiõiguslike aktsionäride nimekiri fikseeritakse 14. juuni 2018. aasta arveldussüsteemi tööpäeva lõpu seisuga. Sellest tulenevalt on aktsiatega seotud õiguste muutumise päev (ex-päev) 13. juuni 2018. Alates 13. juunist 2018 aktsiate omandamistehingu sõlminud isik ei ole õigustatud saama dividende 2017. majandusaasta eest. OTSUS: kinnitada 14 869 896 poolthäälega (s.o 99.49% koosolekul esindatud häältest) otsus kutsuda AS-i Tallinna Vesi nõukogust tagasi hr. Rein Ratas. OTSUS 1: 14 869 186 poolthäälega (s.o 99.49% koosolekul esindatud häältest) pikendada hr. Simon Roger Gardiner’i AS-i Tallinna Vesi nõukogu liikme volitusi alates 03.06.2018. OTSUS 2: 14 869 606 poolthäälega (s.o 99.49% koosolekul esindatud häältest) pikendada Hr. Martin Padley’i AS-i Tallinna Vesi nõukogu liikme volitusi alates 02.11.2018. OTSUS 3: 14 838 444 poolthäälega (s.o 99.28% koosolekul esindatud häältest) valida pr Katrin Kendra AS-i Tallinna Vesi nõukogu liikmeks alates otsuse vastuvõtmise hetkest. Nõukogu liikme tegevust tasustatakse vastavalt Seltsi 22.11.2005 üldkoosoleku protokolli p-le 3. OTSUS: 14 869 186 poolthäälega (s.o 99.49% koosolekul esindatud häältest) nimetada Seltsi 2018. ja 2019.a majandusaasta audiitoriks AS PricewaterhouseCoopers ning juhtivaudiitoriks hr. Tiit Raimla. Maksta audiitorile tasu vastavalt hankes esitatud pakkumusele.