text: A. H. Tammsaare, kodanikunimega Anton Hansen; 18. jaanuar (vkj) / 30. jaanuar 1878 Albu vald, Järva-Madise kihelkond, Järvamaa – 1. märts 1940 Tallinn) oli eesti kirjanik, esseist, kultuurifilosoof ja tõlkija. Tema peateos on viieosaline romaanisari "Tõde ja õigus" ning teised tuntumad teosed on "Kõrboja peremees" (1922) ja "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1939). A. H. Tammsaare elu ja loomingut tutvustavad kaks muuseumi: üks tema sünnikodus Põhja-Tammsaare talus Tammsaare väljamäel (nn Vargamäel), teine tema viimases elukohas Tallinnas Kadriorus. A. H. Tammsaarele on püstitatud mitmeid mälestusmärke ning tema mälestuseks on nimetatud tänav Tallinnas (A. H. Tammsaare tee), Pärnus ja Tartus. Lisaks kujutati A. H. Tammsaaret alates 1992. aastast Eesti 25-kroonisel pangatähel. Välja antakse ka Tammsaare romaaniauhinda. Elukäik Lapsepõlv ja esimesed õpingud Anton Hansen sündis 30. jaanuaril (vana kalendri järgi 18. jaanuaril) 1878 Järvamaal Albu vallas Tammsaare-Põhja talus Peeter (1841–1920) ja Ann Hanseni (1852–1903, neiupõlvenimega Backhoff) neljanda lapsena. Peres sündis kaksteist last, kellest kaks aga surid imikutena. Antonil olid vennad Jüri (1873–1943), Jaan (1874–1948), August (1876–1954), Otto (1885–1930), Paul (1892–1922) ja Oskar (1895–1918) ning õed Marie (1879–1959), Anette (1883–1942) ja Marta (1886–1979). Tammsaare õppis omal käel lugema ja läks 8-aastaselt kooli. Esimesed teadmised omandas Sääsküla koolis, kuhu ta läks 1886. aastal. 1888. aastal asus Anton koos õe Mariega õppima Prümli vallakoolis ning hakkas ka ise luuletusi kirjutama. 1891. aastal aga pidi Anton tagasi kodutallu minema, kus ta jälle rakendati tööle. Mõned aastad hiljem jätkus tema koolitee Väike-Maarja kihelkonnakoolis. Samal aastal, kui Anton sinna õppima asus, tuli sinna kooliõpetajaks ka Jakob Tamm, kelle eeskujul hakkas Anton luuletusi kirjutama ning Tamme õpetusi üritas ta järgida oma kirjutistes elu lõpuni. 1896.(???) aastal lõpetas Tammsaare kihelkonnakooli, misjärel jätkas tööd talus. Tammsaarel aga oli tohutu huvi uusi teadmisi omandada ning soov jätkata oma kooliteed. Koolikaaslaste mälestuste järgi oli tulevane kirjanik vaikne, tagasihoidlik ja abivalmis. Ta armastas lugeda (kevadel tihti varahommikuti kirikumõisa koplis), mängis vahel viiulit ning käis kalmistul jalutamas ja luuletusi kirjutamas. Mõnikord, kui J. Liiv koolimaja külastas, kutsuti ka Tammsaare Jakob Tamme korterisse ja siis oli läbi ukse kuulda luuletuste lugemist. A. H. Tammsaare on öelnud: "Väike-Maarjas puutusin esmakordselt kokku kirjandusega. Mind juhatas sinna Jakob Tamm." Gümnaasiumiõpingutest ülikooliõpinguteni Aastatel 1898–1903 õppis Tammsaare Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis, mis tol ajal ei olnud veel ametlik gümnaasium, vaid valmistas õpilasi ette gümnaasiumieksamite sooritamiseks. Tartusse õppima asumine oli Tammsaare elus murranguline, sest ühtäkki sai maapoisist linnainimene. Kuna Antonil polnud piisavalt kooliraha, pidi ta täitma ka kooliteenri ülesandeid. Algul abistas ta köögis ja äratas hommikuti kaaslasi, kuid hiljem töötas valvelauas ning võttis vastu gümnaasiumisse saabuvaid külalisi, samuti õpetas ta nooremaid klasse ja andis eratunde. Õpingute ajal kirjutas Tammsaare ka luuletusi ning 1900. aastal ilmus Rahva Lõbu-Lehes tema luuletus "Petetud". 1900. aastal ilmus Postimehes tema jutustus "Kilgivere Kustas" ja 1901. aastal ilmus Gustav Suitsu ajakirjas Kiired tema lühijutt "Kuresaare vanad" (hiljem "Mäetaguse vanad"), mis sai juba suurema tunnustuse osaliseks. Gümnaasiumiõpilasena kirjutas ta ka veel jutustused "Kaks paari ja üksainus" ning "Vanad ja noored". 1903. aastal sooritas Tammsaare Narvas edukalt oma gümnaasiumieksamid, misjärel kutsuti ta Tallinna, kus ta asus tööle ajalehte Teataja. Samal aastal suri tema ema. 1907. aastal sooritas Tammsaare eksamid Tartu Ülikooli astumiseks ning 1908. aastast hakkaski seal õigusteadust õppima. Juuraõpingute kõrval käis ta kuulamas ka loenguid teistest valdkondadest, eelkõige loodusteadustest ja psühholoogiast. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige. Ülikooli ajal tema looming muutus ning külajuttude asemel hakkas ta kirjutama linnanovelle, millest kolm ilmusid õpingute ajal. 1911. aastal sai Tammsaare küll ülikooli lõputunnistuse, kuid osa riigieksameid jäi tal sooritamata, kuna ta oli vahepeal tuberkuloosi haigestunud. Elukäik pärast ülikooli Pärast ülikooli elas Tammsaare Koitjärvel venna Jüri juures ning üritas rahvameditsiini abil end ravida. Tervis aga ei paranenud ning arstide soovitusi järgides sõitis ta 1912. aasta märtsis Kaukaasiasse. Pikemalt viibis ta Sotšis ja suvel elas Punasel Lagedal külas nimega Eesti Aiake Vaarmannide pere juures. Aegamisi hakkas tema tervis paranema ning ta hakkas kirjutama artikleid ja tegeles ka tõlkimisega. Samuti kirjutas ta miniatuure, millest tuntuimad on "Poiss ja liblikas" ning "Kandlemängija". Kaukaasia-reisist on inspireeritud ka 1917. aastal ilmunud jutustus "Varjundid". Sügisel suundus Tammsaare Suhhumisse, kuhu ta jäi terveks talveks. 1913. aasta kevadel aga oli kirjaniku tervis sedavõrd paranenud, et ta asus koduteele. Kodumaale naasnuna läks ta esialgu jälle Koitjärvele elama. Seal tekkisid tal aga uued terviseprobleemid, nimelt avastati tal 1914. aastal tõsine maohaigus ning ta pidi minema operatsioonile. Tammsaare toob ühes oma intervjuus ühe meeldejäävama eluhetkena välja selle, et kirurg oli tookord operatsiooni õnnestumise tõenäosuseks pidanud vaid 2%. Pärast operatsiooni naasis Tammsaare Koitjärvele ning aitas venda talutöödel, selle kõrvalt aga tegeles ka tõlkimisega. Tammsaare tutvus Tallinnas Käthe Veltmaniga (1896–1980) ning 1919. aasta sügisel lahkus kirjanik Koitjärvelt, et Tallinna kolida. Anton ja Käthe registreerisid oma abielu 13. märtsil 1920 ning asusid elama Käthe ema kahetoalisse korterisse, mis asus Õuna tänaval. Tolleks ajaks oli Tammsaare juba kirjanikuna üsna tuntud ning ta otsustaski end ja oma naist elatada vabakutselise kirjanikuna. Pärast abiellumist intensiivistus tema loometegevus tunduvalt. 1921. aastal sündis neil tütar Riita. Kuigi perel oli aeg-ajalt majanduslikke raskusi, tõi "Tõde ja õigus" edu ning andis võimaluse suuremasse korterisse kolida. Nimelt üüriti Toom-Kuninga tänaval kuuetoaline korter ning seal elati neli aastat. Tammsaare loomingu suurteos "Tõde ja õigus" on kirjutatud Toomkuninga tänava 3 riigikohtunik Rein Eliaseri majas. Sinna kolis ta koos perekonnaga elama 27. augustil 1928, kuid juba varem oli tal samas majas väike ärklituba üüritud, kus ta käis oma loomingulist tööd tegemas. Kirjanik sai kirjanduse sihtkapitalilt tööstipendiumi, mille toel valmis 1926. aastal teose esimene köide. 1928. aastal sündis poeg Eerik. Sünnitus oli Käthe jaoks väga raske ning ta ei taastunud sellest päriselt kunagi. Üldse kimbutasid perekonda mitmesugused haigused. 1932. aastal üüris perekond Kadriorus Koidula 12a maja teisel korrusel viietoalise korteri. 1939. aasta jaanuaris oli Tammsaare pikalt maoprobleemidega haiglas ning sealt koju naastes oli ta endiselt nõrk. Elu muutsid veelgi pingelisemaks puhkenud sõda ja langenud sissetulekud. 1940. aasta 1. märtsi pärastlõunal leiti Tammsaare oma kabinetist surnuna. Surmatunnistuse järgi suri kirjanik südamerabanduse tagajärjel. 5. märtsil toimusid tema matused ning sellest päevast sai üldrahvalik leinapäev. Tammsaare maeti Tallinna Metsakalmistule kirjanike künkale. A. H. Tammsaarelt võttis surimaski Eesti skulptor Herman Halliste ja see asub Tammsaare muuseumis. Tammsaare viimane soov oli, et ta hauale ei toodaks pärgi ega lilli, vaid soovi korral annetataks see raha tema teoste võõrkeeltesse tõlkimiseks. Pärast kirjaniku surma võttis Käthe endale südameasjaks, et kunagi saaks nende viimasest ühisest kodust kortermuuseum ning hakkas perekonnale kuuluvaid esemeid säilitama. Tammsaare sajandal sünniaastapäeval, 1978. aasta 30. jaanuaril avatigi ametlikult Koidula 12a asuv A. H. Tammsaare memoriaalmuuseum. Isiklikku Tammsaare oli abielus Käthe Hanseniga (neiuna Veltman; eluaastad 1896–1979). Käthe enda mälestuste järgi olevat ta esmakordselt kohtunud Anton Hanseniga siis, kui oli kõigest üheteistkümneaastane. See juhtus Käthe õemehe August Peeti korteris Narvas. Tüdrukule oli tollal juba tuntud kirjanik jätnud sügava mulje. Sõja ajal kohtuti ajalehe Eesti Päevaleht toimetuses, kus Käthe töötas ning kuhu Tammsaare aeg-ajalt artikleid tuues sisse astus. Kuna mõlemad armastasid muusikat, sai sagedasemaks kohtumispaigaks Estonia kontserdisaal. Käthe Veltman ja Anton Hansen abiellusid 13. märtsil 1920 kell veerand üks, ehkki Käthe pani nende abiellumisest teatava kuulutuse lehte juba 7. juunil 1919 ning teavitas sellest omavolilisest teost samal päeval Anton Hansenit. See oli mõlema esimene abielu. Peigmehe tunnistajateks olid August Arras ja Rein Eliaser, pruudil August Hanko ja Anton Palvadre. Neil sündis kaks last: tütar Riita ja poeg Eerik. Riita sündis 17. veebruaril 1921, suri 25. juunil 2004. Eerik sündis 17. novembril 1928, suri 16. novembril 1981. Tammsaare tütrel Riital on tütar Riia, kellel oli poeg Kalle (1985–2006). Eerikul ei olnud lapsi. Kirjaniku järglaste liin on katkenud. Tema vennapoeg Arthur Hansen (1908–1944) oli metsateadlane ja Eesti sõjaväelane (lipnik). Looming Looming enne 1919. aastat Tammsaare debüteeris 1900. aastal proosaga, mis ilmus Postimehes. Esimesed teosed avaldas ta A. Hanseni nime all, kirjanikunime A. H. Tammsaare võttis kasutusele 1902. aastal. Aastal 1901 avaldati albumis "Kiired I" Tammsaare lühijutt "Kuresaare vanad". Kirjandusse tuli Tammsaare 20. sajandi alguses külaolustikuliste novellide ja jutustustega ("Kilgivere Kustas", "Kuresaare vanad", "Käbe-Kaarli noor naine", "Kaks paari ja üksainus" (1902), "Tähtis päev", "Vanad ja noored" (1903), "Raha-auk" (1907)). Ülikooliaastatel kirjutas ta jutustused "Pikad sammud", "Üle piiri", "Noored hinged" jt. Looming pärast 1919. aastat Aastast 1919 oli Tammsaare kutseline kirjanik Tallinnas. Aastatel 1923–1940 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige. 1921. aastal ilmus näidend "Juudit" ning samal aastal jõudis see ka Draamateatris lavale. Kuigi näidendit on peetud sündmustevaeseks ja tekstikeskseks, kujutab see kahtlemata uut kvaliteeti Tammsaare loomingus. "Juudit" on ekspressionistlik näidend, mis kajastab nii Esimese maailmasõja meeleolusid, modernistlikku naisekujutust kui ka Tammsaare isiklikku elu. 1922. aastal ilmus romaan "Kõrboja peremees", mis on aga 1926. aastal ilmunud "Tõe ja õiguse" varju jäänud. "Kõrboja peremees" on tuntud kui Tammsaare Koitjärve romaan, sest selles peegeldub Tammsaare suhe Leeni Ploompuuga. Nimelt olid nii Kõrboja Anna kui ka Leeni jõukamast talust pärit. Vigane Katku Villu aga võib sümboliseerida Tammsaare kehva tervist ja enesekuvandit. Teos hakkab silma oma keerukate karakterite ja vastuoluliste probleemidega. Kuigi esmapilgul tundub, et tegemist on armastusromaaniga, siis tegelikult kannab see ka poliitilist sõnumit. Näiteks on üheks sõnumiks sulase hoiaku kasvamine peremehelikuks mõtlemiseks, mis viitab sellele, et eestlastest on saanud oma maa peremehed. Kavatsuste ja unistuste teostumiseks aga on vaja uutmoodi mõtlemist, mida kehastab Kõrboja Anna. Tammsaare seob Anna ka Ristija Johannesega, mis annab romaanile veel ka salapärase religioosse mõõtme. Ka "Kõrboja peremehes" toimub naabritevaheline vägikaikavedu nagu "Tões ja õiguseski". 1923. aastal ilmus Tammsaarelt kogumik "Pöialpoiss", 1924. aastal artiklikogumik "Sic transit..." ja jutukogumik "Kaks paari ja üksainus" ning 1925. aastal jutukogu "Tähtis päev ja Tõsi jah!". Tammsaare loomingust on kõige enam tähelepanu pälvinud tema 5-köiteline romaanisari "Tõde ja õigus" (1926–1933) oma mastaapsuse, motiivide, teemade ja kujundite rohkuse tõttu. "Tõde ja õigus" on mitmekihiline romaan ning seda võib tõlgendada paljudel erinevatel viisidel. See on lugu inimlikest illusioonidest ja inimkonna arenguloost, maailmaloomisest, pattulangemisest ja lunastusest. Kõike, mida romaanitsüklis tehakse, tehakse lunastuse ja õndsaks saamise nimel, lihtsalt inimeste teed selleks on erinevad. Iga osaga aga ilmneb järjest enam õndsuseotsingute illusoorsus. Kogu romaan rajaneb tõdemusel, et inimene elab pigem kujutelmades kui tegelikkuses. Romaani võib näha kui inimkonna languse, kuid samas ka igavese taassünni lugu. Romaanitsükkel kujutab nelja võitlust – võitlust maa, Jumala, iseenda ja oma eluõnnega – ning leppmist ja alistumist. Iga osa algab pingutusega kusagile jõuda ja midagi uut luua, kuid lõpeb justkui eikuskil. Järgmises köites algab võitlus taas otsast peale, kuid iga köitega hoog järjest väheneb. Samas aga pole iga jagu mingist ühest võitlusest ja viimane osa alistumisest, vaid pigem on kõik need olemas igas jaos. Seega on romaanitsükli näol tegemist ühe võitluse erinevate tahkudega. "Tõe ja õiguse" ilmumisajal oli selle vastuvõtt vastuoluline. Romaani kui tervikut ei suudetud hinnata, kuigi selle väärtusteks peeti elavaid tegelaskujusid ja värvikaid situatsioone. Kompositsiooni aga peeti laialivalguvaks ja stiili halvaks. Samuti heideti ette tegelaste monoloogides ilmnevat liigset targutamist. Siinkohal aga võib märgata Fjodor Dostojevski ja Thomas Manni mõjutusi, sest selline "liigne targutamine" oli omane ka nende teostele. Romaani ei suudetud piisavalt mõista seetõttu, et romaani loeti realistliku arenguromaani võtmestikus. Tammsaare modernne maailmanägemus jäi sel viisil lugedes kättesaamatuks ja nii ei jõutudki romaani pealiskihtide mõistmisest kaugemale. Ometi aga paistis romaanitsükkel tolle aja kirjanduses silma ning oli menukas. Näiteks osutus romaan 1930. aastatel raamatukogudes kõige taganõutavamaks teoseks. "Tõe ja õiguse" seostest Piibliga aga hakati rääkima alles 1980. aastatel. 1934. aastal ilmus romaan "Elu ja armastus", mis on psühholoogiline romaan, milles Tammsaare huvi inimkonna vastu paigutub ümber huviks kahe inimese vahelise suhte vastu. Ka sellele teosele on omane lunastuseotsing. Nimelt loodab Rudolf, et noore ja rikkumata tüdruku armastus suudab teda muuta. Lunastus aga jääb tulemata, sest hoolimata Irma armastusest ei suuda Rudolf oma eluviisi vähese tahte tõttu muuta. Teoses ilmneb terav kriitiline hoiak linnakodanluse vastu. Tähtis roll on pikkadel dialoogidel ning väliseid sündmusi on vähe.. Teos sai palju kriitikat ja seda on peetud üheks Tammsaare kõige nõrgemaks romaaniks "Tõe ja õiguse" III osa kõrval. 1935. aastal ilmus päevikuvormis romaan "Ma armastasin sakslast". Teos keskendub kahe inimese eraelulistele suhetele, kuid samas kirjeldatakse ka ühiskonna sisemisi mehhanisme. Selle teose puhul kasutab Tammsaare esimest korda minajutustust. Keskmes on eesti üliõpilase ja baltisaksa tütarlapse vaheline armastus. Tegelastelt on ära võetud illusioonid, millele toetuda, kuid ka illusioonidevaba elu ei paku väljapääsu. Nimelt tähendab Oskari armastus armastuse ohverdamist, mis toob endaga kaasa surma. Oskar lihtsalt ei tahtnud oma armastatut viletsusse sundida. 1936. aastal ilmus allegooriline näidend "Kuningal on külm", milles naeruvääristatakse poliitilisi väärnähte. Näidend põhineb Vana Testamendi lool külmetavast kuningast ning sellel on kaks tähendustasandit: see, mida jutustatakse ja see, mida selle justustatu all tegelikult mõeldakse. Seega kehastavad selle loo tegelased mingit ideed või omadust ning neid tuleks võtta sümbolitena. 1939. aastal kirjutas Tammsaare oma viimase romaani "Põrgupõhja uus Vanapagan", mis on tema kõige pessimistlikum teos hoolimata sellest, et see sisaldab ka palju huumorit. Romaanis on nähtud nii teoloogilisi, poliitilisi, folkloorseid kui ka intertekstuaalseid tasandeid, mistõttu peetakse seda kirjaniku kõige mitmekihilisemaks teoseks. Teoses saadab Jumal Vanapagana maa peale lunastust otsima, kuid siiski osutub jumalasõna ja moraaliseaduste järgi käitumine võimatuks. Mütoloogilised Vanapagana ja Kaval-Antsu rollid on läinud vahetusse ning hoopis Vanapagan on see, kes orjab Kaval-Antsu. Lõpuks saab lunastusest justkui märk, millel pole tähendust. Nimelt saab ka Jumal ise aru, et maapealses maailmas tema lunastuseteooria ei toimi. Suurem osa Tammsaare käsikirju on tänu Noor-Eesti Kirjastusele säilinud ning need on hoiul Eesti Kirjandusmuuseumi ja Kadriorus asuva Tammsaare muuseumi arhiivides. Tammsaare 1920.–1930. aastate romaane iseloomustab seotus argitegelikkusega, kus tavalised tegevused ja otsused on seotud sügavalt nii moraali- kui ka eetikaküsimustega. Tegelasi painavad elulised probleemid, mille kaudu kõnelevad Uus ja Vana Testament ning mitmed mõtlejad (nt Kant, Marx, Nietzsche, Freud jt). Tammsaare teosed annavad väga hea ülevaate omaaegsest eluolust. 1930. aastate loomingus muutub ta aga oluliselt päevapoliitilisemaks. Tema kriitilised teosed on ajendatud murest eesti kultuuri ja rahva pärast ning oma teostes pakubki ta välja positiivseid lahendusi probleemidele. Tammsaare teostele on iseloomulikud ootamatused ja ebatavaliste olukordade loomine, kuid ometi mõjub ta realistliku ja lihtsana. Samas ei ole ta realist tavatähenduses, milles nähakse realismi kirjandusvooluna, kus keskendutakse igapäevase ja materiaalse objektiivsele kujutamisele ning välditakse üleloomulikku. Nimelt keskendub Tammsaare oma tekstides väga palju sellele, mis on nähtamatu, kuid ometi inimeste elu mõjutav. Seega võib öelda, et Tammsaaret huvitab reaalsuse mitmemõõtmelisus. Ebatavalised situatsioonid on eriti sagedased tema novellides (nt novellikogu "Pöialpoiss", novell "Jõulupuu" (1934), "Elavad nukud" (1939) ja "Vanaisa surm" (1939)). Suurele osale Tammsaare loomingust on omane mingi sisemine rahutus ja ees tundub ootavat mingi saatuslikkus, mida aga välja ei öelda (nt "Kõrboja peremees", "Tõe ja õiguse" II osa). Tegelased räägivad tihti umbkaudu ja justkui vaid vahendavad kellegi teadet, mis jätab samuti mulje, et miski jääb varjatuks. Selline salapärasus annab teoste reaalsusele lisamõõtme, mis ei lase unustada seda, et inimene ei saa oma elu täielikult juhtida. Saatus on tema teostes korduv motiiv ning tihti teadvustavad tegelased endale ettemääratust. Samas aga meeldib Tammsaarele kujutada inimesi, kes ei lepi ettemääratusega. Peategelaseks on tihti intriigide loomiseks mõni kummaline isik, kes juba oma olemuselt on salapärane (nt Anna "Kõrboja peremehes", Tiina "Tões ja õiguses", Rudolf "Elus ja armastuses" ja Jürka "Põrgupõhja uues Vanapaganas"). Tihti on sündmuste käivitajaks mõne tegelase saladus. Tammsaare teostes on olulisel kohal "vere hääl" ehk uskumus, et vere kaudu kantakse edasi ka vaimu ja see määrab inimese saatuse (nt "Ma armastasin sakslast", "Tõe ja õiguse" osad). "Vere valamine" on tema teostes korduv motiiv ning seda võib võrrelda ohverdamisega. Veretemaatika tema loomingus võib olla mõjutatud ajastust, kuid ka piibellikust lähenemisest. Samuti on väga oluline koht loodusel ja maastikel, sest ta avab inimese hingeelu looduslike metafooride kaudu. Tammsaare maastikud võib jagada kolmeks: nimelised (Kõrboja, Vargamäe, Põrgupõhja), Tallinn ja linnakeskkond ("Tõde ja õigus" III, IV, "Elu ja armastus", "Ma armastasin sakslast", üliõpilasnovellid) ning konstrueeritud maastikud (eelkõige draamatekstides). Kirjaniku loomingus võib märgata ka viiteid muusikale. Näiteks on tema romaanidest enim muusikalisi mõjusid märgatud "Kõrboja peremehes" ja novell "Viiul" (1923) on kaudselt pühendatud muusikamotiivile. Kõige enam aga on muusikaga seotud tema sümbolistlikud miniatuurid, kus muusikamotiiv tuleb esile müütide ja piibliga. Nende lugudega üritab Tammsaare justkui vahendada keeleülest maailma, kasutades muusikamotiivi meediumina. Tammsaare teosed on ka tänapäeval haaravad, sest tihti on tegelaste mured sarnased ka tänapäeva inimese probleemidega. Tammsaare on suutnud oma teoseid kirjutades neisse sisse elada, mistõttu võib öelda, et ta on need hingega kirjutanud, kuigi Tammsaare ise kasutas väljendit "südameverega kirjutama". Tammsaare teosed 1907 "Uurimisel", "Raha-auk" 1908 "Pikad sammud" 1909 "Noored hinged" 1910 "Üle piiri" 1913 "Vanad ja noored" 1915 "Poiss ja liblik", "Keelest ja luulest" 1917 "Varjundid", "Kärbes" 1919 "Sõjamõtted" 1921 "Juudit" 1922 "Kõrboja peremees" 1923 "Pöialpoiss" 1924 "Kaks paari ja üksainus ning teised jutustused", "Sic transit..." 1925 "Tähtis päev ja Tõsi jah" 1926 "Tõde ja õigus" I 1929 "Tõde ja õigus" II 1931 "Tõde ja õigus" III 1932 "Tõde ja õigus" IV, "Meie rebane" 1933 "Tõde ja õigus" V 1934 "Elu ja armastus" 1935 "Ma armastasin sakslast" 1936 "Kuningal on külm" 1937 "Kõrboja peremees" (näidend koostöös Andres Säreviga), "Andres ja Pearu" (Andres Särevi dramatiseering) 1938 "Hiina ja hiinlane" 1939 "Põrgupõhja uus Vanapagan" 1940 "Põrgupõhja uus vanapagan" (Andres Särevi dramatiseering) Pärast Tammsaare surma on tema loomingust ilmunud arvukalt kordustrükke ja kaks teostesarja: 1952–1976 "Teosed", 14 köidet 1978–1993 "Kogutud teosed", 18 köidet Publikatsioone A. H. Tammsaare. Eluvõõrast kirjandusest. Olion, 1930/3. A. H. Tammsaare. Ilukirjanduse tähtsusest tänapäeval. Eesti Kirjandus, 1936/12. A. H. Tammsaare. Absoluutsest ja relatiivsest. Tänapäev, 1937/12. Ka aastakümneid pärast surma on Tammsaare üks kõige loetumaid eesti kirjanikke. Näiteks kuulus Tammsaare 2004. aastal 10 kõige enam autorihüvitist saanud kirjaniku hulka: 8. koht ja 14 892 Eesti krooni, kusjuures esikümnes oli ainult kaks surnud kirjanikku (Tammsaare ja Eno Raud). Seesama kehtib ka 2006. aasta andmete kohta, üksnes autorihüvitis oli 12 431 krooni. 2010. aastal möödus Tammsaare surmast 70 aastat. Seetõttu läksid Tammsaare teosed alates 1. jaanuarist 2011 avalikku omandisse ning nende ostmise ja laenutamise eest enam autorihüvitist ei maksta. Tammsaare vaateid ja loomingut on mõjutanud näiteks sellised maailmakirjanikud nagu Fjodor Dostojevski, Johann Wolfgang von Goethe, Knut Hamsun, Edgar Allan Poe. Tunnustus 1908 – Eesti Kirjanduse Seltsi preemia novelli "Pikad sammud" eest 1909 – Eesti Kirjanduse Seltsi preemia novelli "Noored hinged" eest 1927 – Eesti Kultuurkapitali auhind aastatel 1911–1926 ilmunud teoste eest 1934 – Riigivanema auhind (I auhind romaani "Tõde ja õigus" IV ja V osa eest) 1935 – raamatuaasta auhind (I auhind romaanide ja novellide eest, koos Mait Metsanurgaga) 1936 – püstitati talle ausammas Järva-Madise küla vallamaja ette 1936 – Eesti Panga auhind romaani "Ma armastasin sakslast" eest 1938 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 30. jaanuaril 1938 – Albu valla aukodanik 1940 – Vabariigi Presidendi auhind (II auhind romaani "Põrgupõhja uus Vanapagan" eest) 1940 – Tallinna Linnavalitsuse postuumne auhind romaani "Põrgupõhja uus vanapagan" eest Mälestuse jäädvustamine Nüüdisajal tegutseb kaks kirjaniku elu ja loomingut tutvustavat muuseumi. Üks Tammsaare muuseum asub tema sünnikohas Vargamäel Tammsaare-Põhja talus, teine Tammsaare muuseum on Tallinnas. Lühikest aega on Tammsaare muuseum tegutsenud ka Kaukaasias Krasnaja Poljana eesti külas. Tammsaare auks on püstitatud kolm monumenti. Aastal 1936 püstitati ausammas Järva-Madisele (töö autor Ferdinand Sannamees) Albu vallamaja juurde. Kirjaniku 100. sünniaastapäeval 1978. aastal püstitati Tallinna kesklinna Estonia teatri ja nüüdse Viru keskuse vahele A. H. Tammsaare mälestusmärk. Aastast 1991 on Kadriorus muuseumi ees Tammsaare büst. Mõlema Tallinnas asuva töö autorid on Jaak Soans ja Rein Luup. Tammsaarele on pühendatud mitmed kohanimed. Nii on Tallinna kesklinnas asuvat Tammsaare mälestusmärki ümbritsev pargiala nimetatud Tammsaare pargiks. Teine Tammsaare park asub Tartu kesklinnas Emajõe vasakkaldal. Tammsaare nime kandvad tänavad asuvad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Jõhvis ja Tamsalus. Aastani 1987 oli Tammsaare tänav ka Haapsalus. A. H. Tammsaare nimelised on varem olnud Tallinna Keskraamatukogu ja Hugo Treffneri Gümnaasium. Samuti kandsid kirjaniku nime kaks kolhoosi: üks Tammsaare kolhoos asus Tartu rajoonis, teine Tammsaare kolhoos Paide rajoonis. Tallinnas tegutseb temanimeline rahvateater (Tammsaare Teater). Lisaks on Pärnus Tammsaare tennisestaadion. Tammsaaret on kujutatud aastatel 1992–2011 käibel olnud Eesti 25-kroonisel pangatähel. Välja antakse A. H. Tammsaare nimelist kirjanduspreemiat ja Tammsaare romaaniauhinda. Viited Kirjandus Fr. Tuglas. A. H. Tammsaare: kriitiline essee. Tartu: Odamees, 1918 Friedebert Tuglas. Eesti uuem ilukirjandus, Tartu: Odamees 1920 Marta Sillaots. A. H. Tammsaare looming. Tartu: Noor-Eesti, 1927 Marta Sillaots. A. H. Tammsaare viiekümnendaks sünnipäevaks. Eesti Kirjandus 1928, nr 1 Gustav Suits, A. H. Tammsaare tee ja töö. Looming 1928, nr 1,3 Marta Sillaots, A. H. Tammsaare naiskujud., Looming 1928, nr 1 Nigol Andresen, A. H. Tammsaare: Juudit., Looming 1928, nr 2 Gustav Suits, A. H. Tammsaare palgepooli., Eesti Kirjandus 1938, nr 1 Ernst Raudsepp, Koomilise sugemeid A. H. Tammsaare loomingus., Eesti Kirjandus 1938, nr 1 Daniel Palgi, Kunstlikust võttest Α. H. Tammsaare romaanide ehituses., Eesti Kirjandus 1938, nr 1 Karl Mihkla, Tõsielulisi tüüpe ja motiive A. H. Tammsaare teoseis., Eesti Kirjandus 1938, nr 1 Marta Sillaots, Iginaiselikust A. H. Tammsaare käsitluses, Looming 1938, nr 1 Karl Mihkla. Biosotsioloogiline vaatekoht A. H. Tammsaare toodangus, Looming 1938, nr 1 Aleksander Looring, A. H. Tammsaare üliõpilasaastad, Looming 1938, nr 1 August Annist, Tammsaare kui kultuurikriitik ja intellektualismi agoonia, Akadeemia 1938, nr 1 Rudolf Sirge, Fragmente Tammsaare mõtestikust, Varamu 1938, nr 2 Eduard Laaman, "Tõe ja õiguse" jälil, Varamu 1938, nr 2 Paul Ambur, A. H. Tammsaare "Juudit" maailmakirjanduse taustal, Varamu 1938, nr 2 Bernhard Linde, A. H. Tammsaare inimesena, Varamu 1938, nr 3 Aug. Anni. A. H. Tammsaare kui kultuurikriitik ja intellektualismi agoonia. Tartu: Akadeemia, 1938 Karl Mihkla. A. H. Tammsaare elutee ja looming. Tartu: Noor-Eesti, 1938 A. H. Tammsaare Albu valla aukodanikuks. Uus Eesti, 31. jaanuar 1938, nr 30, lk 4 Harald Paukson, Tammsaare looming linnulennult, Varamu 1940, nr 3 Daniel Palgi, A. H. Tammsaare., Eesti Kirjandus 1940, nr 3 Leenu Siimisker. A. H. Tammsaare: lühimonograafia. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962 Heino Puhvel (koostaja). Sõna, mõte, inimene: A. H. Tammsaare 100. juubelile pühendatud lühiuurimusi. Tallinn: Eesti Raamat, 1977 Lea Tormis (koostaja). Anton Hansen Tammsaare – Voldemar Panso – "Inimene ja jumal" 1962. Dokumendikogumik V. Kingissepa nim. TRA Draamateatri lavastusest, Tallinn: Eesti Raamat 1988 Elem Treier. Anton Hansen Tammsaare kui saladus, Tallinn: Perioodika 1991 Jaan Undusk (koostaja). Klassika ja narratiivsus. Tammsaarest Kangroni, Tallinn: Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus 1997 Rein Undusk. Arheoloogiline ja eshatoloogiline motiiv A. H. Tammsaare tekstis Epp Annus. Eesti romaani narratiivseid mudeleid Leonid Trett. A.H. Tammsaare, nagu teda tundsin. Tallinn: Perioodika, 1998 Epp Annus. "Tõe ja õiguse" anakrooniline struktuur. – Marin Laak (koostaja). Traditsioon ja pluralism, Tartu/Tallinn: Eesti Kirjandusmuuseum ja kirjastus Tuum 1998 Tõnu Õnnepalu. Tammsaare kui eestluse alustekst/eestlase pealistekk. – Looming, 2000, nr 7 Elem Treier. Tammsaare ja tema "Tõde ja õigus", Tallinn: Olion 2000 Elem Treier (koostaja). Tammsaare maailmakirjanikuna: kolm välismaa Tammsaare-uurijat. Tallinn: Olion, 2001 Elem Treier. Tammsaare elu härra Hansenina: pühendatud A. H. Tammsaare 125. sünniaastapäevale. Tallinn: Olion, 2002. 2., täiendatud trükk: Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2011 Maarja Vaino. Tammsaare "Tõde ja õigus" Foucault' võimukäsitluse raamistikus. – Keel ja kirjandus, 2004, nr 9 Toomas Liiv. Tammsaare ja Jumal. Eesti Kirik nr 13/14, 29.03.2006 Veiko Märka. "Töö kui eesti kirjanduse püha lehm". Vikerkaar nr 6, 2006 Mirjam Hinrikus. Tammsaare kui dekadent. Eesti Ekspress nr 26 (864), 29. juuni 2006 Maarja Vaino (toimetaja). Tõde ja õigus: kirjandus, mis kunagi valmis ei saa. Tallinn: A. H. Tammsaare muuseum 2007 Maarja Vaino. Tammsaare saladuste kamber Inga-Gretel Linkgreim. Esmakordselt näevad trükivalgust Tammsaare kirjad tütrele. ERR, 29. jaanuar 2009 Rein Veidemann. Eksistentsiaalne Eesti, Tallinn: Tänapäev 2010 Eesti kirjanduslikust modernismist. Tammsaare modernism Tammsaare äng Maarja Vaino. Anton Petrovitš ja sfääride muusika. Keel ja Kirjandus nr7/ 2010 Maarja Vaino. Irratsionaalsuse poeetika A. H. Tammsaare loomingus. 2011 Maarja Vaino. Tammsaare muutumine nõukogude kirjanikuks. – Anneli Kõvamees, Piret Kõvamees (toim). // Uurimusi 40. aastate kirjandusest. Tallinn: EKSA 2011 Rein Veidemann. 101 Eesti kirjandusteost. Tallinn: Varrak 2011 Meie Tammsaare. Kohtumisraamat kirjanikuga. A. H. Tammsaare muuseum, SA A. H. Tammsaare muuseum Vargamäel, 2014 Maarja Vaino. Tammsaare irratsionaalsuse poeetika''. Tallinn: Eesti Kirjanduse Sihtasutus 2016 Jaan Undusk. Tammsaare, Baudelaire ja De Quincey. // Eesti kirjanike ilmavaatest. Tartu: Ilmamaa 2016 Juhani Salokannel. "Noore Eesti südametunnistus. Rahvuskirjanik A. H. Tammsaare". Tallinn: EKSA 2019 Välislingid RaadioÖöylikool Teema: Tammsaare maailmataju eripärast, lektor: Maarja Vaino, 2017 Maarja Vaino väikeste loengute sari Tammsaarest A. H. Tammsaare kirjandusmuuseumi kultuuriloolises veebis Haud Tallinna Metsakalmistul Eesti esseistid Eesti tõlkijad Eesti kirjanikud Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased EÜS Ühenduse liikmed Eesti Punase Risti II klassi teenetemärgi kavalerid Metsakalmistule maetud Sündinud 1878 Surnud 1940


(2) Metallijäätmed antakse üle vastavat jäätmeluba omavale isikule või jäätmejaama.


kõigile võrdne, geograafilisest asukohast sõltumatu ja mõistliku tasu eest juurdepääs sidevahenditele;


Käsitöö Kogumik (110)


Lühidalt. Hiina draakoni ja Ameerika kotka vahel: 5G areng Balti riikides - ICDS Publikatsioonid august 7, 2020 Aastatel 2018-2020 on viienda põlvkonna (5G) sidevõrkude arengut üha enam mõjutanud riikliku julgeoleku ja geopoliitika kaalutlused. Suurim 5G võrguseadmete tootja, Hiina tehnoloogiahiid Huawei, on viimastel aastatel USA, Tšehhi, Poola ja teiste riikide tule alla sattunud spionaažikatse, intellektuaalomandi varguse ja muu sarnase kõlvatu tegevuse tõttu. Eelmisel kuul otsustas Suurbritannia keelata Huawei tehnoloogia pääsu oma võrkudesse. Kõik see on teravdatud tähelepanu all, kui Washingtoni ja Pekingi geopoliitiline vastasseis on küündimas uutesse kõrgustesse. Samas on Hiina üks Euroopa Liidu suurimaid kaubanduspartnereid ning on töötanud selle nimel, et kindlustada majanduslikku, poliitilist ja kultuurilist mõju erinevates liikmesriikides. Nii EL kui ka NATO on paika pannud standardid, mida liikmesriigid peavad järgima potentsiaalsete 5G-võrkude turvalisuse hindamisel. EL ei ole aga kehtestanud Hiina 5G võrguseadmete tootjatele üldist keeldu ega ulatuslikke piiranguid, jättes riikliku julgeoleku, tehnoloogia arengu ja kulutõhususe vaagimise liikmesriikide vastutada. Kuigi Balti riigid on küberjulgeoleku väljakutsetega hästi kursis, on nende tee 5G arendamisel keeruline. Selleks on vaja kogu ühiskonnas teadlikkuse tõstmist, poliitilist pühendumist, tehnilist pädevust, piirkondlikku koostööd ja vastupanu Hiina mõjutustegevusele, pidades samal ajal silmas peamist geopoliitilist huvi – säilitada lähedane strateegiline suhe Ameerika Ühendriikidega. Loe lähemalt inglise keeles: Between the Chinese Dragon and American Eagle: 5G development in the Baltic states (PDF) Kategooriates: PublikatsioonidSildid: 5G, Ameerika Ühendriigid, Balti riigid, Euroopa Liit, Hiina, Julgeolek ja kerksus, Küberjulgeolek


source: CulturaX

text: Uudised 18.02.2019 Olenevalt töö iseloomust saab range kellast kellani tööaja alternatiivina kasutada ka kaugtöö vormi. Siinkohal on oluline, et kui töötaja täidab töökohustusi väljaspool tööandja asukohta, lepitakse kokku tähtsates küsimustes nagu tööaeg, e-teenuste turvalisus, ärisaladuse ja konkurentsikeelu hoidmine, varaline vastutus, tööohutus jne. Kasvõi nädalas üks päev kaugtööna võib "mitte viitsimise" protsenti oluliselt vähendada.


Cara binaarne valik, Optsioonid eesti maakler Niisiis, selle küsimuse kohta pole kindlat vastust. Kuidas binaarseid optsioone kaubelda? Täname, et jagasite seda! Ripple - mida peate teadma ja miks Ripple'i ei peeta krüptorahaks Kas altmüntidesse investeerimine mõjutab bitcoini lhv krüptoraha libisev keskmine kauplemiskrüptovaluuta Seal on link parimate krüptoraha vahetuste ülevaatele, mida saate lugeda. Milline on parim rakendus krüptovaluutaga kauplemiseks? Parim binaarvaliku rakendus singapur. Investeerima ameerika bitcoinidesse kuidas krüptovaluutadega rikkaks saada, krüptovaluutaga kauplemise statistika. Krüptokapitali francais marginaalne bitcoini kauplemine. Mis on binaarne variant. Investeerimine krüptovaluutasse Cara binaarne valik õppida krüptoraha altcoin kauplemine ja ico investeerimine krüptoraha idufirmad, kuhu investeerida. Mida mis on binaarsete võimaluste automatiseeritud tarkvara investeerida. Mis on Cara binaarne valik kauplemine Forexi bitcoinidega kauplemine: ülevaade meist ettevõtete kohta, kes kauplevad bitcoinidega investeerimisühingu krüptovaluuta. Parim mikrokrüptovaluutainvesteering mitu miljonäri bitcoinist, c. Raha teenima bitcoinidega eesti kaubanduskonto loomine domineerivaks bitcoiniks. Kuidas saada rikast krüptovaluutat. Kuhu oma bitcoini investeerida: legit bitcoin invest on krüptovaluuta kehtiv investeering. Kuidas olla bitcoini maakler eesti krüptovaluutasid, blokeerib usa binaarsed valikud. Kas on olemas ka õigustatud tasuta binaarseid valikuid investeerima krüpto-eesti. Investeerima krüptoraha Pensionile investeerimine: Kas bitcoin IRA on teie jaoks õige? Eesti parimad binaarsete optsioonide maaklerid iisraeli krüptokaubandus, kas inimesed teenivad endiselt krüptovaluutaga kauplemist?. Investeeri krüpto ico kuidas ma saan bitcoine laenata kauplemiseks. Seda ainet võib sünteesida ja sellest teha terroristlik relv ainult laboratooriumites, kus on haritud personal, kus on mürkainete loomise Cara binaarne valik testimise kool. Parim binaarne optsioonimaakler singapuris parim krüptoraha investeerida väike, kui palju raha inimesed kaevandamise krüpto teenivad krüptoraha kauplemise vaataja. Bitcoin auto trade bot xapo bitcoini investeering, kauplemine bitcoinidega zcash jaoks. Kuidas muuta 10 eurot binaarsete valikutega dollariks binaarne võimalus. Parim bytecoini krüptovaluuta kauplemisbot maakleri para krüpto, x kaupleja krüpto kasum kilovatt-krüptovaluuta kaevandamise kohta. Kes peaksid investeerima krüptovaluutasse. Kas saate investeerida bitcoini saidil h1b: millises krüptovaluutas nüüd investeerida investeerides bitcoini super kaudu. Alustab bitcoini futuuridega kauplemist. Raamatud forex / cfd - grandhotel.ee, binaarsete Investeeri kogu mu raha bitcoini. Bitcoin ecn maakler: kaubanduse veebisaidid bitcoinide jaoks kas peaksin investeerima bitcoini märtsis Simuleerida bitcoinidega kauplemist nimekiri meist binaarse optsiooni maakler, kuidas krüptokaevandamisest raha teenida binaarne variant usa-st. Krüptoraha kaevandamine vs kauplemine parim krüptovaluuta, mida tänapäeval investeerida, mis on bitcoin ja kuidas te raha teenite. According to the Daily Mail, the bitcoin investeerib täna money was in investeerides 20 bitti bitcoini form of Saidid, kus saan digitaalse valuutaga kaubelda? Laine, mis forex com uk demo mt4 kasvas.


Järvamaal hukkus tulekahjus inimene Täna hommikul Roosna-Alliku vallas Vedruka külas puhkenud elumaja tulekahjus hukkus inimene.Häirekeskus sai teate tulekahjust kell 7:19. Päästjate kohale jõudes põles ühekorruseline puidust elumaja lahtise leegiga ning hoone katus ja vahelagi olid sisse kukkunud, teatas Lääne-Eesti päästekeskus. Kustutustööde käigus leiti hoonest hukkunud inimene. Hoone hävis tules praktiliselt täielikult, püsti jäid vaid söestunud seinad. Tule levik lähedal asunud kõrvalhoonele hoiti ära. Sündmuskohal töötas neli päästemasinat ja Järvamaa operatiivkorrapidaja. Kustutustööd ja otsingud sündmuskohal jätkuvad. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel. Eestis on sel aastal tulekahjudes hukkunud 96 inimest, neist 8 Järvamaal. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190771


4) muud ohtlikud jäätmed v.a.ravimijäätmed (näiteks kemikaalid, patareid, elavhõbe jms) tuleb koguda eraldi, paigutada liigiti vastavalt märgistatud kogumismahutitesse, mida tuleb hoida sobivas ruumis ning anda seejärel üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.


source: wikipedia

text: Diogenes Laertios (vanakreeka keeles Διογένης Λαέρτιος, ladina keeles Diogenes Laërtius) oli vanakreeka filosoofide biograaf ja doksograaf. Nimi Ta sai oma lisanime võib-olla Laerte linna järgi Kaarias või Kiliikias või Rooma sugukonna Laërtiuste järgi. Laerte linna üheski allikas ei mainita, seetõttu pole kindel, kas see olemas oli. Võib-olla on lisanime näol tegemist hüüdnimega, mis lisati liiga sageli esinevale nimele. Tekib assotsiatsioon Homerose Odysseusega, kelle isa nimi oli Laertes ja keda ennast seetõttu mõnikord kutsutakse Laertiadeseks. Ja mõnikord kasutab Homeros seda nime koos epiteediga diogenēs 'jumalast sündinud, Zeusist sündinud'. Elu Diogenese elust ei ole midagi teada. Ta pidi elama pärast Sextus Empiricust (umbes 200 pKr), keda ta mainib, ning enne Stephanost Bütsantsist (umbes 500 pKr), kes tsiteeris teda. Ajaliselt viimane filosoof, keda Diogenes mainib, on Sextus Empiricuse õpilane Saturninus, kes tegutses 200. aasta paiku pKr. Diogenes ei maini üldse uusplatoonikuid, kellest esimene, Plotinos, elas 204–270 ning hakkas oma loenguid üles kirjutama pärast 250. aastat. Nähtavasti elas ja tegutses Diogenes 2. sajandi lõpus ja 3. sajandi alguses pKr. Teos Diogeneselt on säilinud teos "Peri biōn dogmatōn kai apophthegmatōn tōn en philosophia eudokimēsantōn" (Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest; on ka teisi pealkirjavariante; 10 raamatut), mis on kompilatiivne ülevaade vanakreeka filosoofide elust ja vaadetest kuni aastani 200 pKr. Teos on säilinud tervikuna, v.a seitsmenda raamatu lõpp. Selles mainitakse umbes 200 antiikfilosoofi, neist 82-le on pühendatud omaette peatükk. Filosoofid on jaotatud joonia koolkondadeks (I–VII raamat) ja itaalia koolkondadeks (VIII–X raamat). I raamat sisaldab sissejuhatust ning käsitleb seejärel nn seitset tarka. Eraldi peatükid on pühendatud Thalesele, Solonile, Chilonile (ka Cheilon), Pittakosele, Biasele, Kleobulosele, Periandrosele, Anacharsisele, Mysonile, Epimenidesele ja Pherekydesele. II raamatu teemaks on Sokrates ning tema eelkäijad ja järgijad. Eraldi peatükkides leiavad käsitlemist Anaximandros, Anaximenes, Anaxagoras, Archelaos, Sokrates, Xenophon, Aischines Sokratikos, Aristippos, Phaidon, Eukleides, Stilpon, Kriton, Simon, Glaukon, Simmias Teebast, Kebes ja Menedemos. III raamat on tervikuna pühendatud Platonile. IV raamatu teemaks on Platoni Akadeemia esindajaid. Eraldi peatükkides leiavad käsitlemist Speusippos, Xenokrates, Polemon, Ateena Krates, Krantor, Arkesilaos, Bion, Lakydes, Karneades ja Kleitomachos. V raamatu teemaks on peripateetikud. Eraldi peatükid on pühendatud Aristotelesele, Theophrastosele, Stratonile, Lykonile, Phaleroni Demetriosele ja Pontose Herakleidesele. VI raamat käsitleb küünikuid. Eraldi peatükid on pühendatud Antisthenesele, Sinope Diogenesele, Monimosele, Onesikritosele, Teeba Kratesele, Metroklesele, tema õele Hipparchiale, Menipposele, Menedemosele. VII raamat on pühendatud stoikutele. Eraldi peatükkides leiavad käsitlemist Zenon Kitionist, Ariston Chioselt, Herillos, Dionysios Herakleiast, Kleanthes, Sphairos ja Chrysippos. VIII raamat käsitleb pütagoorlasi. Eraldi peatükid on pühendatud Pythagorasele, Empedoklesele, Epicharmosele, Archytasele, Alkmaionile, Hippasosele, Philolaosele ja Eudoxosele. IX raamatusse on koondatud erinevad filosoofid, kelle hulka kuuluvad eleaadid, atomismi esindajad, skeptikud jm. Eraldi peatükkidega on esindatud Herakleitos, Xenophanes, Parmenides, Melissos, Zenon Eleast, Leukippos, Demokritos, Protagoras, Diogenes Apolloniast, Anaxarchos, Pyrrhon ja Timon Phleiusist. X raamat on tervikuna pühendatud Epikurosele. Vaated Diogenese filosoofilised vaated on teadmata. Ta ei kritiseeri ühtegi filosoofi. Teda on peetud kristlaseks, ja mõned uurijad on teda pidanud epikuurlaseks, sest ta pühendab Epikurose filosoofiale palju ruumi. Ent ta räägib pikalt ka Platonist, stoikutest ja skeptikutest. Viited Vanakreeka inimesed Biograafid Sündinud 2. sajandil Surnud 3. sajandil


source: fineweb

text: S-Video |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. S-Video ehk Separate Video (eesti keeles eraldatud video) on pildi edastamiseks mõeldud standard. S-Video edastab analoogsignaali. Kujutis on kodeeritud kahte kanalisse: luminestsents (heledus) ja krominantsus (värv). S-Video on parem komposiit-video, kus kujutis on kodeeritud ühte kanalisse ning halvem komponent video, kus videopilt on kodeeritud kolme kanalisse. S-Video võimaldab edastada standardlahutust (lahutus 480i või 576i), kuid ei võimalda edastada helisignaali. [1] Ülevaade[muuda | redigeeri lähteteksti] Heledus ja värv kantakse edasi eraldi, sünkroniseeritud signaali- ja maaühendus juhtmepaaride pidi. Komposiitvideos on heledussignaal madalpääs-filtreeritud, et ei tekiks signaalide segunemist kõrgsagedusliku heleduse- ja värvisignaali vahel. S-Videos kantakse heledus- ja värvisignaali eraldi juhtmeidpidi edasi, seega pole madalpääsfiltreerimist vaja. See suurendab heledusinfo läbilaskevõimet, samuti eemaldab värvisignaali segunemise probleemi. S-Video jätab rohkem infot videost muutmata, seega on S-Video kvaliteet oluliselt parem komposiitvideost.[2] Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] 1987. aastal tõi JCV müügile S-VHS süsteemi, mis oli alguseks S-Video kaabli standardile. Tänu S-Video kaablile sai S-VHS videokassettidelt vaadata kõige kõrgema kvaliteediga pilti, mida videokassett üldse võimaldas. Kaabel aitas paremini ühendada VHS-mängijat teleriga. 1990. aastatel, kui müügile tulid suure ekraaniga telerid, hakkas S-Video sisend populaarsust koguma. Lisaks hakati lisama porte ka teistele seadmetele nagu näiteks DVD-mängijad, SAT-vastuvõtjad ja videomängu konsoolid. Aastal 2000 tuli välja ka graafikakaart, millel oli S-Video valmidus ning andis võimaluse ühendada telerit arvutiga.[3] Kasutus[muuda | redigeeri lähteteksti] S-Video populaarsus maailmas on piirkonniti erinev. S-Videot võib leida lõpptarbijatele mõeldud televiisorites, DVD-mängijates, kassettvideokaamerates, digi-TV vastuvõtjates, mängukonsoolides ja arvutite videokaartides. S-Video kaablit kasutatakse arvutist televiisorisse video edastamiseks. S-Video muutmine komposiitvideoks on väga lihtne: füüsiline heleduse ja värvi kontaktide kokku ühendamine läbi kondensaaator-filtri. Seega pakuvad paljud tootjad ülemineku adaptereid S-Video konverteerimiseks komposiitvideoks. Vastupidi muutmine(komposiitvideo S-Videoks) on aga palju keerulisem, sest kahte ühendatud signaali on raske eraldada. Signaali lahutamiseks kasutatakse tihti kõrgkvaliteetseid comb-filtreid. [4]


text: Eesti saarte loend loetleb Eesti saared, mis piirnevad mere või siseveekoguga. Eestis on 2015. aasta seisuga 2222 meresaart. Suuremates siseveekogudes asuvate saartega on Eestis kokku 2355 saart . Umbes pooled Eesti väikesaared on ametlike nimedeta. Tuginedes topograafilisele kaardile, pakkus August Tammekann Eesti saarte varaseimaks arvuks 1922. aastal 1562 saart. Jaan Rumma 1923–1924 avaldatud andmetel oli Eestis 728 meresaart. August Loopmanni 1996 avaldatud andmete alusel on Eestis 1521 meresaart. 2015 koostatud EELIS meresaarte nimestik annab saarte kohta kaks pindala: põhikaardi ja Eesti topograafia andmekogu kombineeritud andmeid. Nimestiku koostamisel kasutati põhikaarti mõõtkavaga 1:10 000. Kombineeritud andmed saadi aeropildistamise ja laserskaneerimisega keskmise veeseisu ajal. Saarteks on arvestatud kuni 10 m2 läbimõõduga maismaa-alasid, mis on merega ümbritsetud. 2015 arvestuses on maakerke tulemusena teiste saartega liitunud ega kuulu meresaarte ametlikku nimistusse Kassari, Võilaid ja Suur-Tulpe. Eesti suurimad saared (2015 seisuga) Eesti topograafia andmekogu kombineeritud andmete alusel A Aadjalaid - Aarmarahu - Aaslaid - Aavilaid - Ablusekare - Abruka - Adralaid - Aegna - Ahelaid - Aherahu (Atla laht) – Aherahu (Väinameri) - Ahessäär - Ahtra saar - Aksi - Alamastelaid - Alarahu - Albilaid - Allikari - Allirahu (Kõiguste) - Allirahu (Pihtla) – Alu kari - Allu saar – Alumine Nasu – Alumine Pihlakuiv - Alumine Vaigas - Anekäbr - Anerahu mätas – Anerava - Ankrurahu – Annerahu - Annilaid - Antsulaiud – Anulaid – Anõkarõ - Argikare - Arujoome - Asalaiud - Atukalaid - Auklaid B Bjärrgronne E Eerikulaid - Elmrahu - Endirahu - Esirahu G Gutagrunne H Haldi saar - Haldrekarahu - Hanemaa - Hanerahu - Hanerahu (Jausa laht) - Hanikatsi laid - Hara saar - Harakarahu - Harilaid - Harklaid - Hassalaid - Heinlaid (Tõstamaa laht) - Heinlaid (Väinameri) - Hellamaa rahu - Hiiumaa - Hobulaid – Hoburahu - Holm (Liivi laht) - Hosgrunne - Hõralaid - Härglaid - Härjamaa - Hülgelaid - Hülgerahu (Kassari rand) - Hülgerahu (Laidelaht) – Hülgerahu (Kõverlaid) (Kõverlaiu lähedal) - Hülgerahu (Suur Katel) - Hülge saared – Hüljesterahu - Hüljestlaid I Iedikrava - Imutlaid – Imutlao suardo – Innarahu - Ipurahu - Iranasu J Jaagulaid - Joosepikuiv - Juksirahu - Juudikselaid K Kabjuse - Kadagasäär - Kadakalaid - Kadaklaid - Kadrinarahu - Kaevatsi laid - Kahtla laid - Kajakarahu (Haapsalu Eeslaht) - Kakaslaid - Kakralaid - Kakraots - Kakrarahu - Kakrasiär - Kalganasv - Kaljurahu - Kambrinasv – Kamina säär - Kampsulilaid - Kanalaid - Kappa saar – Kapussaare nasu - Kare (Kõiguste laht) - Karedelaid - Kargerahu - Karirahu - Karurahu - Kasselaid - Kassikuiv - Keila jõesaar – Kelnase kari - Kerdinasv - Keri - Keskmine lood - Keskmine Vaigas - Keskrahu - Kesselaid - Kibissäär - Kibuvitsalaid - Kihnu – Killasterahu - Kingissepalaid - Kirjunasu - Kirjurahu - Kitselaid (Atla laht) - Kitselaid (Liivi laht) - Kiveslaid - Kiveslaid (Oessaare laht) - Kivikari - Kivinasu - Kivirahu (Hiiu maakond) - Kivirahu (Haapsalu Tagalaht) - Kivirahu (Mõndelaiu rand) - Klaasirahu - Kodurahu - Koerakuiv - Koharahu - Koimaholm - Koipsi saar – Kokisäär - Kolmekivirahud - Kolmenasv – Koluma rahu - Kongirahu - Koplirahu - Korgekari – Korgessaare kari - Korset - Krassi saar - Kreenholm - Kriimilaid - Kräsuli - Kuhjakari - Kuiv - Kuivakari - Kuivarahu (Kihelkonna laht) - Kuivarahu (Soonlepa laht) - Kuivarahu (Tauksi saarterühm) - Kuivarahu (Väinameri) - Kulkna - Kukka rahu - Kullikare - Kullipank - Kumari laid - Kumbli - Kuningasaar - Kunnati laid - Kuralaid - Kurgurahu - Kustase rahu – Kõbajad - Kõbajalaid - Kõinastu laid - Kõrgelaid – Kõrgelaid (Kiudu lõpp) – Kõrgelaid (Muraja laht) - Kõrksaar - Kõutsilaid - Kõverlaid - Kõversäär - Käkimaa – Käkirahu – Kändmarahu - Kärkgrunne - Kärturaun - Käärikulaid - Köödukuiv - Kübarrahu - Külalaid – Küll-laid - Künnisemaa L Laasikse laid – Laasirahu – Labulaid – Laevakari – Lahesaar – Laiakari –Laiamaa – Laiarahu (Jausa laht) – Laiarahu (Kihelkonna laht) – Laidu – Laidumaa – Lairahu – Lambakare – Lambarahu (Hiiu maakond) – Lammaslaid – Langekare – Långgrunne – Langirahu – Latikalaid – Laurisaar – Lausma – Laususäär – Leemetikare – Leetselja rahu – Lembrilaid – Lestapank – Lie – Liede küng – Liia (Liialaid) – Liivakari – Liivanuka ots (endine) – Liivasäär - Liivasäär (Ruhve - Kübassaare meri) - Linnusitamaa – Lipukari – Lombimaa – Loode sild - Loodus – Loomalaid - Loonalaid – Luigerahu - Lõunarahu - Läbiketer – Läkumätas M Maakrirahu – Maielaid – Mallerahu – Malusi saared – Mandujürnalaid – Manilaid – Mardirahu – Mariserahu – Maturahu – Merikajakarahu – Mihklirahu – Mihkrahu – Millasanken - Mohni – Mourikkari – Muhu – Muhukare – Munaderahu – Munasaar – Mustakivi laid – Mustarahu – Mustarahu (Siimurahu rand) – Mustarahu (Kiirassaare laht) – Mustassaar – Mustnasu – Mustpank – Mustpank (Vaika) – Mõisaholm (endine) – Mõndalaid - Mändalaid – Männaklaid – Männilaid – Männirahu (Väinameri) – Männirahu (Liivi laht) – Mätaslaid – Mättakari N Naaskelrahu – Nabralaid – Naissaar – Naistekivimaa – Naistesaar – Nasvarava – Neolaid – Nigula nasv – Ninalaid – Ninarahu (Paope laht) – Ninarahu (Tahu laht) – Ninarava – Nonnirahu – Noogimaa – Nootamaa – Norrsanken - Nosurahu – Nudrirahu - Nuudirahu – Nõonasva pank – Nätegrunne O Ohakalaid – Oitmelaid – Oju rahu – Ojurahu – Oorahu – Oorahu (Soonlepa laht) – Ooslamaa – Oosäär – Oostemadal – Orikalaid – Osmussaar – Otsama rava – Otsmine kari P Paasrahu – Paelaid – Paelaid (Kunnati laht) – Paerahu – Paerahu (Hiiu maakond) – Pakri saared – Pakulaid – Palgirahu – Paljarahu – Paljaslaid – Pandju – Paope laid – Papilaid – Papirahu – Papissaar (endine saar) - Parbukare – Pasilaid – Paskarahu –Pauvanasu – Pedassaar – Permisküla saar - Pihanasv – Pihelgalaid – Pihlakared – Pihlakalaid – Pihlalaid (Kihelkonna laht) – Pihlalaid (Kõbajad) – Pihlalaid (Muraja laht) – Pihlalaid (Soela väin) – Piirissaar – Piiukaarelaid – Pikapendirahu – Pikassääre kari – Pikkrahu (Hiiu maakond) – Pisipendirahu – Piskumadal – Pitkakivi rahu – Pitkanina mütt – Pitkanina rahu – Pitkasääremaa – Pitklaid (Kiudu laht) – Pitklaid (Oessaare laht) – Pitknasu – Pitknasv – Plokilaid – Poistekare – Polvergimadal – Porgi – Potissepalaid – Prangli – Prantsusenasv –Pudurahu – Puhtulaid – Pujurderahu - Pulgalaid – Punasekivirahu (Kihelkonna laht) – Punasekivirahu (Laasimeri) – Punningalaid – Põdrarahu – Põdvalaid – Põiksäär – Põllurahu – Põntsulaid – Pähksaar – Pärdiränk – Pärnakare – Pätsurahu – Pätukare – Päälukare – Pöia rahu – Pühadekare – Püistenasu – Püskujoome – Püskumadal – Püsku-Sitik R Rambirahu – Rammu saar – Rampsilaid – Rannube rahu - Raoksi - Ratasrahu - Rauarahu - Raudrahu - Raudrahu (Vanamõisa laht) – Raugilaid – Riiassilma laid – Riibaka laid - Riimirahu - Riinurahu – Ripaku - Ristinasu - Ristirank - Ristlaid – Rohekari - Rohelserahu - Rohenina - Rohukari - Rohunasu - Rohurahu – Rohusi saar – Rooglaid (Harju laht) – Rooglaid (Kunnati laht) – Rooglaid (Kõiguste laht) – Rooglaid (Kübassaare meri) – Rooglaid (Muraja laht) - Rooglaid (Undu laht) – Roograhu (Tagalaht) – Rooguderahu (Kasti laht) – Rooguderahu (Sutu laht) – Roolaid (Sepamaa laht) – Roonasv – Roorava – Rootsiklaid – Rugilaid – Ruhnu – Ruilaid – Ruirahu – Rukkirahu – Rukkirahu (Õunaku laht) – Ruserahu – Rusulaid – Räimerahu - Ränisaar (endine) – Röpimaa S Saapakare – Saare ots – Saaremaa – Saarnaki laid – Saarnaki laid (Õunaku laht) – Saartneem - Sadamalaid – Sala – Salarahu – Salavamaa – Salsgrunne - Saluputk – Salusaar - Sammaskari – Sangõ – Seanina nasu - Seasaar – Seinakari - Selglaid – Selgrahu – Sepakare – Sepamaa laid - Separahu - Sihisuurrahu – Siiakare - Siianasu - Siiapank - Siiarahu - Siiasaar – Siimurahu – Silmakrass – Silmalaid - Silmarahu - Silmarank – Silma säär - Sipelgarahu – Sitakare - Sjõll-laid - Sjölafluto -Skoggrunne - Sokulaid - Soomerahu - Soondrerank - Sorgu – Sorgu kakra ots -Sorgu ladu - Stora Åbbargrunne - Storstaingrunne - Sunna Åbbargrunne - Sunnasanken – Suur Antsulaid – Suur Asalaid – Suur Idarahu – Suur Kolmekivirahu - Suur Paljassaar (endine) – Suuregilaid – Suurepoldi laiud – Suurkari - Suurkuiv – Suur Kõrvalaid - Suurlaid (endine) – Suurlaid (Liivi laht) – Suurliiv - Suurlood – Suur-Malusi - Suur-Pakri – Suur Pasklood - Suur-Pihlakare – Suur Poldilaid - Suurraba - Suurrahu – Suurrahu (Kaavi) – Suurrahu (Sääre) - Suurrahu (Topu laht) - Suur-Sitik - Suuruks - Suur-Urv – Suur Viiratükk – Suur Viirelaid - Sõgerahu - Sõmeri – Säinakare – Säinarahu (Kihelkonna laht) – Säinarahu (Õunaku laht) - Säärelaid - Sääreots – Sääreotsa nasv - Säärerahu – Sääri - Südamerahu – Süllanina kuiv – Süsimäe nasu T Tagarahu - Taguküla laid – Tallukrava – Tapu suardu - Tardirahu - Tarja – Tauksi – Telvemaa – Tepu kare – Tiirerahu - Tiirlaid - Tiirloo säär - Tiirlood – Tiirukari (Mädalaht) – Tiirukari (Soome laht) - Tiirurahu – Tinuri raun - Tjuka saar – Tohvri nina - Tombamaa - Tompulaid - Tondirahu – Tondisaar – Topeltpatarei – Torninasv - Torniraun - Tumalaid - Turskakari - Tuudinasu - Tuutsarahu – Tõllaskivi nasu - Tõõdilaid - Täkunasu - Tälmen U Udriku laid - Uhtju saar - Uhtju saared - Uieda rava - Ulassaar - Ulksaar - Umalaid - Umalakotid - Umblu - Umbnasu – Umbrahu (Karala rand) – Umbrahu (Kukka laht) - Umnäsu - Umpasaar - Unnikarahu - Urgõ - Urverahu - Ussipealaid - Ussirahu - Uuemaarahu - Uuemererahu - Uulutilaid - Uusikuiv - Uus Nootamaa V Vahalaid - Vahase – Vahekari (Kolga laht) – Vahekari (Malusi meri) - Vahelaid - Vahelmiserahu – Vaherahu (Haapsalu laht) - Vaherahu (Kihelkonna laht) - Vaherahu (Käina laht) – Vaidlarahu – Vaika saared – Vaindloo – Valgekare - Valgerahu – Valgerahu (Saunja laht) – Valkkare – Vare saar - Vareserahu –Vareslaid (Käina laht) – Vareslaid (Väinameri) – Varesrahu – Varikasäär –Varsarahu – Vasikakuiv - Vasikalaid – Vassiklaid – Veistelaid – Vennastekehvel – Veonasu – Vesiaja laid – Vesikaarerahu – Vesikrahu – Vesirahu (Abruka laht) – Vesirahu (Kase laht) – Vesiloo – Vesitükimaa – Vesitükimaa laiud – Veskirahu – Vestilaid – Viirarava – Viirekaaresäär – Viirekare - Viirelaid – Viirelaid (Kuusnõmme laht) – Viirelaid (Laidevahe laht) – Viirelaid (Muraja laht) – Viirelaid (Varbla) – Villemilaid - Vilsandi – Vipa –Virmalaid – Vissulaid – Vohilaid – Vohirahu - Vormsi – Vullikrunn – Võrgukare – Võrkrahu (Kuusnõmme laht) – Võrkrahu (Soonlepa laht) – Vähelood – Väike Antsulaid – Väike Harklaid – Väike Härjamaa – Väike Kakrarahu – Väike Kasvaed – Väike Kolmekivirahu – Väikekuiv – Väike Kõrvalaid – Väike Laiakari – Väikelaid – Väike-Malusi – Väike Munarahu – Väike Paljassaar (endine) - Väike Pihlakare – Väike-Pakri – Väike Pasklood – Väike Pihlakare – Väike Pikakari – Väike Poldilaid – Väikeraba – Väikerahu – Väike Ristinasu – Väike Roograhu – Väike-Tjuka saar – Väike-Tulpe - Väike Ulkkari – Väike Urv – Väike Vasikrahu – Väike Vesikrahu – Väike Viiratükk – Väike Viirelaid Ä Äbanina nasu - Ärmarahu – Ärmbu nasu Ö Öakse - Öörahu Ü Ülemastelaid – Ülemine nasu – Ülemine Vaika saar – Ülerahu - Ülträ Vaata ka Eesti madalate loend Viited Kirjandus Urve Ratas: "Väikesaared, meie rannikumere aarded." Eesti Loodus 2005/8 Välislingid Eesti meresaared. Saarte loend


text: Positive Innovations on ettevõtte, mis keskendub uute innovaatiliste ideede genereerimisele ning elluviimisele. Innovatsioon on tee tulevikku, läbi mille saab luua oma ettevõtte jaoks uusi väärtusi ning võimalusi. Kui sul on ettevõte või idee, mis vajab oma nägu internetis, siis võta meiega kindlasti ühendust. Kui sul on äriidee, mis vajab internetikeskkonda või ongi peamiselt internetis, siis saame sind kindlasti aidata! Innovatsiooniprojektide arendus Meie ettevõte omab kogemusi ning pakub oma klientidele võimalust alustada erinevate IT lahendust pakkuvate projektide või arenduste väljatöötamist koostöös EU erinevate rahastus ning toetusvõimalustega. Oleme osalenud mitmete projektide väljaarendamise erinevates etappides ning omame kogemusi erinevates majandusvaldkondades IT lahenduste ja projektide väljatöötamine ning modifitseerimine Positive Innovations töötab välja erinevaid IT lahendusi erinevate rakenduste, portaalide ning lahenduste näol, mis vastavad kliendi nõudmistele ning vajadustele. Samuti aitame täiustada juba olemasolevaid ning töötavaid lahendusi või leida neile juurde lisandväärtust andvaid elemente. Kodulehekülgede ning lahenduste väljaarendamine Ettevõte meeskond töötab välja ning arendab kodulehti vastavalt kliendi vajadustele ning soovidele. Samuti modifitseerime ja täiustame juba olemasolevaid lahendusi. Käesolevaks hetkeks on meil kaks põhilist suunda. Esimene neist on IT lahenduste pakkumine või edasiarendus kliendile ning teine on Innovatsiooniprojektide väljatöötamine ning elluviimine. Seoses sellega on Positive Innovations teostanud alljärgnevaid töid: IT arendused ning projektid. Kunra OY, OÜ Euroamerica-international Cranes Machinery ning muude kodulehekülgede väljatöötamine. Merimetsa Hambakliiniku veebilehe tõstmine Saurus CMS sisuhaldussüsteemi peale. Innovatsiooniprojektid. Kohalikku äritegevust edendav infoportaal. Paravirtualiseerimise pilve teenus. API tehnilise lahenduse dokumentatsiooni valmistamine käigupõhise lauamängu toomiseks interaktiivsesse online keskkonda. Trükifirma projektihaldussüsteemi prototüübi väljaarendus. Päikesepaneeli elektroonilise juhtimissüsteemi prototüübi väljaarendamine. Eramajade ehitamise eelarvestaja arendus. Asukohapõhise virtuaalse autolammutuse süsteemi arendamine. Alan Kesselmann Omab pikaajalist kogemust infotehnoloogia ning arvutite vastu. On osalenud erinevate projektide läbiviimise juures erinevates ettevõtetes ning saanud seeläbi laiapõhjalise ning tugeva kogemuste pagasi, mis kombineeritult võimega genereerida uusi ideid tagab selle, et iga projekt saab oma näo ning täidab talle pandud ootused. Antud hetkel tegeleb erinevate arendustegevustega ning projektide elluviimisega ettevõttes. On laia koguemuste ja oskuste pagasiga CCS’st ja HTML’st kuni JavasScripti, PHP ja Pythonini samuti omab pädevust Graafikas ja küljendamises (Gimp & Photoshop). Hardi Ots On töötanud avalikus sektoris ning samuti eraettevõtluses. Omab pikaajalist ettevõtluskogemust ja on olnud mitme äriühingu asutamise, loomise ning ülesehituse juures. Oma kogemustega seadusandluse ning ettevõtete juhtimise koha pealt teeb temast ideaalse inimese, kes on võimeline teid aitama iga veebiprojekti ning arendusega. Omab kogemust protsessi juhtimise ning kaardistamine alal ning samuti omab pädevust Euroopa Liidu struktuurfondide erinevate rahastusvõimaluste osas.


text: Superkangelase lood. Tõusud ja mõõnad. - Liisbett blogib Superkangelase lood. Tõusud ja mõõnad. See on neljateistkümnes postitus "Superkangelase lugude" seeriast. See on lugu minu noorema poja Kennethi võitlusest ellujäämise nimel, millest kõige pingelisem osa kestis kokku kolm kuud. Kõik lood on kirja pandud 7 aastat tagasi. Täna jõudis kätte see, mida me oleme viimased pea kolm nädalat oodanud. Täna hommikul võeti poiss täielikult hingamisaparaadi alt ära, täna hommikul hakkas poiss ise hingama! Öeldi, et pisut aidatakse positiivse rõhuga, et tal lihtsam hingatõmbeid teha oleks. Aga pisike pidavat väga vapper olema ja kogu jõuga harjutama. See positiivne rõhk toimib siis nii: kui muidu hingab inimene väljahingates kopsu tühjaks, siis see rõhk ei lase tal kopsu täiesti tühjaks, et tal oleks kergem uuesti sisse hingata. Põletikunäitajad olid alla läinud..nii et arvatavasti tõusid need operatsiooni tõttu. Poisi söögikoguseid suurendati ja kuna maksanäitajad olid halvenenud, siis söödedakse suu kaudu, mis oli Kennethile täitsa sobinud. Kent küsis arstilt, et kas ta on vahel üleval ka olnud. Arst ütles, et hommikupoole oli ja oskavat päris kõva häält teha Ja mis kõige vahvam. Öeldi, et kui kõik läheb plaanipäraselt, siis järgmine nädal saan mina ka haiglasse minna Ehk siis kõik läheb paremuse poole. Kent sai poole kohaga tööle pluss esamspäevaks töövestluse!! Täna on väga õnnestunud päev!! Tibu, saa juba terveks! Mida kauem kõik venib, seda kärsitumaks ma muutun. Seda raskem on kuulda, et täna on olukord sama või jälle on pisut halvemini. Kui palju peab üks pisike beebi neid torusid ja kanüüle taluma? Hommikul helistades öeldi, et maksanäitajad on veel halvenenud. Et ehk ikka sellepärast, et pisike nii kaua veeni kaudu süüa sai. Ja et hapnikku on tõstetud ja et vasak kops on ikka kehvas seisus. Kui nüüd paremaks ei lähe, siis peab opi tegema..loodetavasti ikka ei pea! Ja kui nüüd ikka hingamine ei parane, siis peab aparaadi alla tagasi minema. Käisime kella 4 paiku vaatamas. Arst meiega rääkima ei tulnud, ju siis polnud midagi muutunud. Aga pisike nägi ikka palju ilusam välja ja polnud paistes.


text: Saaremaa (varem ka Kuresaar, liivi Sōrmō, läti Sāmsala, rootsi Ösel, saksa Oesel, ladina Osilia, vananorra Eysysla) on Eesti suurim saar ning Sjællandi, Ojamaa ja Fyni järel pindalalt neljas saar Läänemeres. Saaremaa pindala on 2683 km2. Saare rannajoone pikkus on 874 km. Saaremaal oli 2017. aasta seisuga 31 304 elanikku, olles sellega Läänemere saarte seas üheksandal kohal. Temast rahvarohkemad on Sjælland, Fyn, Rügen, Usedom, Lolland, Ojamaa, Falster ja Bornholm. Koos lähisaartega kuulub saar Saaremaa valla ja Saare maakonna koosseisu. Loodus Saaremaa on üldiselt tasase pinnamoega madal saar. Saare lääneosas kerkivad jääservamoodustised Lääne-Saaremaa- ja Sõrve kõrgendik. Põhjarannikul Jaani ja Jaagarahu lademe piiril kõrgub pankrannik. Kõrgeim koht ulatub 58,8 meetrit üle merepinna. Saaremaa maastikku ilmestavad ka kümmekond muinasajast pärit maalinna. Neist Valjala, Kaarma ja Kahutsi maalinna läbimõõt on 110 ja 150 meetri vahel ning säilinud vallide kõrgus 5...10 meetrit. Saaremaa umbes 80 järvest on valdav osa maakerke tagajärjel merest eraldunud või ka merega ühendust omavad madalad rannajärved. Kõige rohkem (ligi 20) on neid saare loodeosas Tagamõisa poolsaarel, veel ka saare kagu- ja lõunarannikul. Sageli kannavad nad nime "laht", "meri" või "abajas". Suurim seda tüüpi järv on Kuressaare lähedal paiknev kaksikjärv Mullutu-Suurlaht pindalaga 14,4 km2. Need järved on enamasti riimveelised. Suvel osa taolisi järvi kuivab. Maastikuliselt peetakse Saaremaa ilusaimaks järveks Lääne-Saaremaa kõrgustiku metsasel maastikul paiknevat käärulise kaldajoone ja saarterikast Karujärve pindalaga 3,3 km2. Aluspõhja moodustavad siluri ajastul tekkinud mitmesuguste lademete lubjakivid, merglid ja dolomiidid, mis paljanduvad pankadel, loodudel ning rohketes murdudes. Saaremaa tõuseb merest umbes 1,5–2,5 mm aastas (põhjaosa kiiremini, lõunaosa aeglasemalt). Pinnakatte moodustab enamasti rähkmoreen, klibu ning mere- ja tuiskliiv; umbes 7% Saaremaa pindalast hõlmavad sood ja rabad. Viimastes võib turbakihi paksus ulatuda kuni 2,5 meetrini. Pinnamood on tasandikuline. Mitmel pool rannikul leidub luiteid. Saaremaa õhukesed rähk- ja noored rannikumullad on looduslikult väheviljakad. Merelise kliima ja mullastiku mitmekesisuse tõttu on saare taimestik väga rikkalik: leidub üle 900 taimeliigi (umbes 80% Eestis kasvavaist), sealhulgas endeemseid haruldasi liike nagu saaremaa robirohi, jugapuu, luuderohi, tuhkpihlakas. Saaremaale on iseloomulikud kadaka- ja sarapuu-lood, liigirikkad puisniidud ning allikasood. Metsamaad on saarel umbes 1200 km2, valdavalt kasvab saarel okaspuumets. Lääne-Saaremaa kõrgustiku edelaosas asub Viidumäe looduskaitseala. Lääne-Saaremaa on ka Eesti kõige liigirikkam ala. Ajalugu Saaremaa kõrgemad osad olid vabanenud Balti jääpaisjärve vee alt u 9600 aastal eKr, kuid sellele järgnenud mitmel aastatuhandetel inimesed teadaolevalt Saaremaale ei jõudnud. Vanimad leitud inimasustuse jäljed Võhma ja Pahapilli küla maadel on dateeritud mesoliitikumi ehk keskmise kiviaja lõpujärku, aastatesse 6000–4900 eKr. Esimesed saabujad olid hülgekütid, kes peatusid ajutiselt tolleaegsel mererannal, veidi hiljem hakati püstitama hooajalisi laagreid viigrite küttimiseks kevadtalve perioodil. Varaneoliitikumis moodustas Saaremaa koos Hiiumaa ja Ruhnuga Narva kultuuri erilaadse alarühma, olles tekkinud ilmselt suhtelise isoleerituse tingimustes. Ainuke Saaremaal leitud tolleaegne asulakoht Kõnnus paiknes tol ajal peamise saare rannast mõne kilomeetri kaugusel pisikesel saarekesel. Aastatest 3700/3500 eKr saati iseloomustasid Saaremaa materiaalset kultuuri taas erijooned, mida iseloomustas kammkeraamika traditsioonide kokkusulamine varasema Narva kultuuri Saaremaa eripäradega. Neil klassikalise ja hilise kammkeraamika kultuuri perioodidel olid saare rannaalad ilmselt juba üsna tihedalt asustatud. Hilisneoliitikumis, alates umbes aastatest 3200–3000 eKr ilmus hilise kammkeraamika kõrvale, seda täielikult välja tõrjumata, nöörkeraamika kultuur. Sel ajal võis välja kujunema hakata ka üksikpereline asustusviis. Samal ajal kasvas maaviljeluse osakaal, tegeldi alepõllundusega ja hakati kasvatama koduloomi, kuid esialgu ilmselt need küttimise üle veel selgelt domineerima ei hakanud. Varane pronksiaeg Saaremaa elanike jaoks suuri muutusi ei toonud ja neoliitikumis kinnistunud eluviis jätkus. Pronksesemed olid haruldased ja neid kasutati tõenäoliselt sotsiaalse staatuse sümbolitena või rituaalriistadena, samal ajal kui praktilise otstarbega tööriistu tehti endiselt kivist, puust ja luust. Asustatud oli peamiselt Kesk- ja Lääne-Saaremaa, asulakohad olid endiselt sisemaal, kõrgematel küngastel ja siseveekogude kallastel. Nooremasse pronksiaega või eelrooma rauaaega (800–400 eKr) paigutatakse mõnede viimase aja uurimuste kohaselt Kaali meteoriidi langemine, mis pidi tolleaegse suhteliselt tihedalt asustatud Saaremaa elanike mällu sügava jälje jätma. Kaali järve kaldale rajati kultuskoht, mis oli poolkaares ümbritsetud paemüüriga. Eelviikingi- ja viikingiajal oli asustus Saaremaal koondunud peamiselt kõige viljakamate muldadega regioonidesse. Hilisemate perioodide ja naaberalade asustusviiside põhjal võib oletada, et leidus nii muinasmõisu, suuremaid ja väiksemaid üksiktalusid kui suuremaid ja väiksemaid külasid. Põlluharimises kasutati ilmselt kaheväljasüsteemi, kus pool põllust oli kesa all ja teisel poolel kasvatati mitut kultuuri (rukis, oder, kaer, nisu, hiljem ka talirukis). Kuna Saaremaa mullad on suhteliselt väheviljakad, siis oli majandustegevuses oluline roll ka karjakasvatusel, kala- ja hülgepüügil, merekaubandusel ning hiljem ka röövretklusel. Peamiseks importkaubaks oli ilmselt sool ja ülikkonna käsutusse minevad prestiižikaubad nagu teatud relvad, karusnahad, vürtsid, siid ja vein. Salme muinaslaev, mis pärineb 8. sajandist, on ühtlasi vanimaks Läänemerel seilanud purjelaevaks. Saaremaa oli muinasaja lõpul üks tihedamini asustatud ja arenenumaid piirkondi Eestis, üksikute muinaskihelkondade asemel oli tekkinud ühtne maakond ilmselt juba 11. või 12. sajandil. 11., eriti aga 12. sajandil olid tugeva ründelaevastiku rajanud muinas-saarlased Läänemere läänekaldal kardetud mereröövlid. Oletatakse, et ka Rootsi tollase pealinna Sigtuna hävitamises olid 1187. aastal tegevad saarlased. Nimetatud rüüsteretked olid muide üheks Põhjala ristisõdade põhjuseks, sest praeguste Eesti, Läti ja Venemaa aladega seotud kaupmehed tahtsid vältida röövimist. Saxo Grammaticuse andmetel osalesid saarlased Ölandi lahingus 1170. aastal ja Novgorodi kroonika kirjeldab 1190. saarlaste Peipsile tungimist. Saaremaa kui "saarlaste maa(konna)" mõiste alla kuulusid sel ajal ka Sõrve saar, Muhu saar ja Hiiumaa, kus olid oma sadamad, isegi "sottesatama", sajad laevad, linnused ja elegantsed Karolingide riigist toodud, vahel hõbeplateeritud ja koguni signeeritud mõõgad. Nii paistis nende ühiskond hästi sõjakas võrreldes Ojamaaga, kus oldi ikka rohkem kauplejad. Tuius ja Kaali ümbruses toodeti oma rauda; loodud oli majanduslik baas, et toita rahvast, ehitada laevu ja laevastikke, mehitada ja oskuslikult juhtida malevat. Muistse vabadusvõitluse ehk Läänemere idakaldale jõudnud Põhjala ristisõdade ajal 13. sajandi alguskümnenditel oli Saaremaa kõige visamalt võõrvallutajatele vastu pannud maakond. Maakond alistati alles 1227. aastal pärast mitmeid sõjaretki, mil Valjala linnuse piiramise lõpetas ristisõdijate ja muistsete saarlaste vahel sõlmitud leping (vasallileping). Seetõttu jäi Saaremaale tollal eristaatus ning nii mitmedki muistsed vanemad said arvatavasti uute maahärrade vasallideks. Saaremaast sai Saare-Lääne piiskopkonna osa. Saarlased tõusid korduvalt edukalt ka sakslaste vastu üles: 1236–1241, 1261–1262 ja 1343–1345 oli Saaremaa võõrvallutajatest vaba. 1559. aastal omandas Taani kuningas Frederik II Saare-Lääne piiskopilt piiskopkonna, piiskop Johann V von Münchhausenilt oma vennale Holsteini hertsogile Magnusele, tingimusel, et viimane loobub oma pärandiosast Schleswigis ja Holsteinis. Piiskop Johannes loobus hertsog Magnuse kasuks ka oma Kuramaa piiskopkonnast. Liivi sõja ajal läks see Taani kuningriigi koosseisu, mille osaks jäi kuni 1645. aastani, mil Brömsebro rahuga omastas selle Rootsi. Brömsebro rahu lõpetas aastatel 1643–1645 kestnud Rootsi ja Taani vahelise sõja ülemvõimu pärast Läänemere maades. See sõda oli osa Kolmekümneaastasest sõjast, mis lõppes 1648. aastal. Brömsebro rahuga läks Saaremaa Rootsi valduste hulka, Liivimaa ehk Läänemereprovintsidesse kuulus ka Saaremaa, mis küll säilitas teatud eriseisundi. Erinevalt teistest maakondadest oli Saaremaal oma asehaldur, Saaremaa rüütelkond, kirikuvalitsus (konsistoorium) ning Eesti- ja Liivimaast erinev maksusüsteem. Rootsi kuninganna Kristiina läänistas Saaremaa Kuressaare krahvkonna 1648. aastal krahv Magnus Gabriel De la Gardiele, kuid pärast Rootsi kuninganna Kristiina loobumist troonist 1654. aastal ja Rooma elama asumist, sai Saaremaast ja Kuressaare krahvkonnast sai aastateks 1654–1689 tema elatusmaa (rootsi keeles underhallsland), mille valitsejaks oli elatusmaade kindralkuberner Seved Baath. 1710. aastal vallutas saare Põhjasõja käigus Venemaa. Saaremaa jäi eristaatusega piirkonnaks (pooleldi eraldiseisvaks provintsiks, pooleldi maakonnaks) Liivimaa kubermangus Arenburgi kreisina kuni 1917. aastani, mil see ühendati Eestimaa rahvuskubermanguga. 1840. aastatel Liivimaa kubermangus toimus sotsiaalne protestiliikumine – usuvahetusliikumine, mille käigus astus märkimisväärne osa nende alade maaelanikkonnast vene õigeusku. Usuvahetusliikumise peamiseks motiiviks on peetud talupoegade lootusi parandada oma majanduslikku olukorda, omandades maad ja saavutades mõisakoormiste kergendamise. Samuti väljendus liikumises protest baltisaksa mõisnike kontrolli all olnud luterliku kiriku vastu. 1902. aastal hakkas Saaremaa ja mandri vahel sõitma esimene aurik General Surovtsev. 1917. aasta oktoobris okupeerisid Saaremaa Operatsioon Albioni käigus Saksamaa Keisririigi väed, nende võim kestis kuni 1918. aasta novembrini. Esimesel iseseisvusajal oli Saaremaa kuni 1940. aastani üks Eesti Vabariigi 11 maakonnast. Saaremaa maakond likvideeriti 1950. aasta haldusreformiga, mil Eesti NSV-s moodustati maarajoonid. Alates 1959. aastast, mil likvideeriti Orissaare rajoon, kuulus kogu Saaremaa ala taas ühe haldusüksuse, Kingissepa rajooni alla. Saare maakond taastati 1991. aastal ning see hõlmab tänapäeval peale Saaremaa valla ka Muhu ja Ruhnu valda. Galerii Viited Kirjandus Parun Peter Wilhelm von Buxhövden: Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell: mit einem illuminirten Wappen von Oesell , Riga und Leipzig: Verlag von Eduard Götschel 1838, digitaalne Saaremaa – selgrooliste loomade alghäll. Vaba Maa, 22. november 1937, nr 269, lk 6. Saaremaa 2. Ajalugu, majandus, kultuur. 2007, 1135 lk, kirjastus: Koolibri, ISBN: 9985018828 Välislingid Saaremaa.org - #1 Saaremaa infoportaal Saaremaa turismiinfo Läänemere saared Saaremaa valla saared


(1) Jäätmekäitluskoha (jäätmejaam, kompostimisväljak) tegevuse lõpetamisel või ümberpaigutamisel on kohustus likvideerida jäätmehoolduskohas olevad toorained, abimaterjalid, kemikaalid ja muud jäätmed. Likvideerimise all mõeldakse jäätmete üleandmist teistele jäätmekäitlejatele.


text: Boeing 757 on USA lennukiehitusfirma Boeing Commercial Airplanes kahemootoriline, keskmiste kauguste reaktiivreisilennuk. Lennuki saamislugu ulatub 1970. aastatesse, kui hakati planeerima järeltulijat 727le. Boeing 757 prototüüp 757-200 tegi esmalennu 19. veebruaril 1982. Esimene reisilennufirmana (operaatorina) sai sellised lennukid Eastern Airlines. Lennukil on mitmeid ühiseid jooni 767-ga, mida arendati samal ajal. 1998. aastal tuli välja versioon 757-300, mis on 7,11 meetrit (23 jalga) pikem ja mahutab 40 reisijat rohkem. 2004. aastani ehitati kokku 1050 Boeing 757 lennukit. Tehnilised andmed Tiivaulatus: 757-200 38,05 m (124 jalga 10 tolli) 757-200F 38,05 m (124 jalga 10 tolli) 757-300 38,05 m (124 jalga 10 tolli) Pikkus: 757-200 47,32 m (155 jalga 3 tolli) 757-200F 47,32 m (155 jalga 3 tolli) 757-300 54,47 m (178 jalga 7 tolli) Kõrgus (koos kiiluga): 757-200 13,56 m (44 jalga 6 tolli) 757-200F 13,56 m (44 jalga 6 tolli) 757-300 13,56 m (44 jalga 6 tolli) Kabiini (salongi) laius 3,54 m (11 jalga 7 tolli) kõik 757-d Mootorid: 2 x 163 kN kuni 193 kN, turboventilaator Rolls-Royce RB211 Pratt & Whitney PW2037 PW2040 või PW2043 Suurim lennukaal: 757-200 115680 kg 757-200F 115680 kg 757-300 123600 kg Reisikiirus: 757-200 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel 757-200F 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel 757-300 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel Lennuulatus: 757-200 7222 km (3900 meremiili), -200WL: 7600 km (4100 meremiili) 757-200F 5834 km (3150 meremiili) 757-300 6421 km (3467 meremiili) Reisilennulagi: 757-200 12 800 m (42 000 jalga) 757-200F 12 800 m (42 000 jalga) 757-300 12 800 m (42 000 jalga) Kütuse kogus: 757-200 43 490 l (11 489 gallonit) 757-200F 42 680 l (11 276 gallonit) 757-300 43 400 l (11 466 gallonit) Reisijate arv: 757-200 200 (2-klass), 234 (1-klass) 757-200F N/A 757-300 243 (2-klass), 289 (1-klass) Hind (2002. aastal): 757-200 65 miljonit USA dollarit 757-300 80 miljonit USA dollarit Boeing Reisilennukid Ameerika Ühendriikide lennukid


text: Raivo Vare |See artikkel on ettevõtjast; maalikunstnikust vaata artiklit Raivo Vare (kunstnik)| Raivo Vare on Eesti Arengufondi nõukogu esimees, Eesti Koostöö Kogu nõukogu aseesimees, Presidendi mõttekoja, Tartu Ülikooli kuratooriumi ja mitme ettevõtte nõukogu liige. Vare kuulub ka Trilateraalsesse komisjoni.[1] - Riigiminister üleminekuvalitsuses 1990–1992. - Teede- ja sideminister 1996–1999. Tunnustused[muuda | redigeeri lähteteksti] Isiklikku[muuda | redigeeri lähteteksti] Raivo Vare isa oli kindralmajor Vello Vare. Lapsepõlves oli Raivo Vare iluuisutamise olümpialootuste kooli kasvandik.


Eesti ja Soome kirikuloolaste koostöö - Eesti Kirik Eesti ja Soome kirikuloolaste koostöö 08.06.2016 | Kätlin Liimets | Rubriik: Uudised Kirikuloolaste ühisseminarist osavõtjad. Kätlin Liimets 30. mail toimus Tartu ülikooli senati saalis Eesti ja Soome kirikuloolaste ühisseminar «Eesti ja Soome koostöö – kirikud ja kirikuloolased». Üritus oli pühendatud 1996. aastal Tartus dr Pille Valgu initsiatiivil toimunud Eesti-Soome kirikuloolaste konverentsi «Eesti kirikulugu» 20. aastapäevale. Ühisseminari juhatas Eesti Kirikuloo Seltsi (EKLS) esimees prof Riho Altnurme. Ettekandeid pidasid Helisingi ülikoolist Jukka Yrjölä ja Mikko Ketola ning Eestist Kristel Engman ja Toivo Pilli. EKLSi aseesimehe prof Priit Rohtmetsa sõnul oli 20 aasta eest toimunud konverents tähtis, sest selle järel toimus kohe algatusgrupi koosolek, et panna alus EKLSile, mis sai teoks 23. mail 1997. Esimene konverents toimus Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo osakonna, usuteaduskonna, usuteaduse instituudi ja Soome Kirikuloo Seltsi koostöös. «Pille Valk tundis muret kirikuloo distsipliini pärast, mis oli nõukogude perioodil tagaplaanile jäänud. Oluline tugi tuligi Soomest, kus oli mitu väljapaistvat õpetlast, kes uurisid Eesti kirikulugu. Näiteks professor Eino Murtorinne võttis sellest konverentsist osa. Tänase ühisseminari pooled esinejad olid kohal ka 1996. aastal. Koosolekul ilmnes, et üheltpoolt on säilinud teatud järjepidevus 20 aasta taguse sündmusega just inimeste näol, teisalt on väga selgelt näha, et on peale tulnud uus põlvkond, ja siin on ka EKLS oma panuse andnud,» jagas Rohtmets. EKLS on konfessioonideülene selts, mis ühendab uurijaid eri kirikutest. Seltsi peamisteks tegevusteks on konverentside ja ettekandepäevade korraldamine. Regulaarselt kohtutakse kaks korda aastas. Sügisel peetakse ettekandekoosolekut ja kevaditi üldkoosolekut. Eelmine: Virumaalt Võrumaale peole Järgmine: Kursus on teinud avatumaks Jumalale


SBU: Venemaa andis Janukovõtši režiimile tapvaid relvi ja aitas nurjata idapartnerluspoliitikat(33) Ukraina endine president Viktor Janukovõtš tekitas oma valitsemisaja lõpus märkimisväärset kahju idapartnerluspoliitikale ning Vene eriteenistuste toetusel ja kureerimisel jälgis Ukraina julgeolekuteenistuse (SBU) endine juhtkond kõiki lääneriikide saatkondi ja saadikuid Kiievis, teatas neljapäeval SBU praegune juht Valentõn Nalõvaitšenko. „Janukovõtši režiim andis märgatava löögi ja tekitas kahju idapartnerluspoliitikale Ukraina Euroopa poliitilisele, majanduslikule ja humanitaarruumile lähenemise tahtliku venitamisega, hoolimatusega inimõiguste vastu ning rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide raames võetud kohustuste rikkumisega,“ vahendas Nalõvaitšenko sõnu tema nõunik Markijan Lubkivskõi, teatab Interfax-Ukraina. Lisaks sellele andis idapartnerlusele teiselt poolt löögi Venemaa agressorriigina, kes saatis kõiki rahvusvahelise õiguse norme jämedalt rikkudes Janukovõtši režiimile tapvaid relvi ja erivahendeid võitluseks oma rahvaga. Meeleavalduste mahasurumiseks kaasas režiim Vene eriteenistusi. Veel kirjutab Lubkivskõi, et SBU jälgis reetur Oleksandr Jakõmenko juhtimisel ning Vene eriteenistuste otsesel kureerimisel Kiievisse akrediteeritud lääneriikide saadikuid ja saatkondi. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71312943


oktoober 2019 | 🔴 teie jaoks parim ⚡ healthcaretechnology.eu 🔴 teie jaoks parim ⚡ healthcaretechnology.eu 🍉 on koht, kus me leida vastuseid paljudele ⚡ vihastama meile küsimusi, mis on seotud tervise ja tervislike eluviiside oktoober 2019 Archives Maral Gel – kas tasub osta? Kui palju see maksab? oktoober 11, 2019 Maral Gel U> – taimne geel lahendus levinumaid seksuaalse probleeme mehed. See suurendab potentsi, annab kontrolli erektsioon, pikendab suguakti. Lisaks saab osta Maral Gel suurendamiseks peenist tolli. ravim muutub põhjal taimeosi. Saadaval geeli kujul sinise värvitooni, valguse ja homogeenne tekstuuri. Kulutatud majanduslikult – pakend 50 ml piisab mitmeks kuuks regulaarseks. Et mõista, mis annab vahenditecontinue reading NB! allpool üksikasjaliku ülevaate selle ravimi – selle eelised ja omadused, mis tulenevad kasutamise, kompositsiooni, juhised nõuetekohane kohaldamine, näidustused ja vastunäidustused, ostjate arvates ja arstid. Samuti teavet selle kohta, kuidas eristada originaali alates võlts. osta või konsulteerida Man, mille olemus on õnnistatud väike peenis, on keeruline, sageli kuulda ebameeldivaid nalju partneritelt. Et vabaneda sellest puudus,continue reading Maral Gel – tõeline arvamused, kuidas teha seda – koostisosad MARAL GEL geel peenise laienemise on spetsiaalselt mõeldud neile meestele kellele milline poleks õnnistatud pikkuse ja mahu peenis. Kui te kartke, kartke, ja iga seksuaalse kohtumine lõpeb kaldus pilgud ja lausa naeruvääristada partner, intiimne meeste geel – just teie jaoks. Maral geel loomulik, see põhineb sajanditepikkuse traditsiooni parim ravimtaimede, kes sajandeid on kasutatud Maral rootcontinue reading Maral Gel – Miks ma pean seda osta, arvamused, hind Väike peenis on probleem, mis võib saada kõige olulisem elus keegi. Kahjuks see võib põhjustada välimuse arvukate komplekse, mis mõjutab kõiki tegevusvaldkondades. Alles hiljuti viise, kuidas suurendada peenise ei eksisteeri. Alles hiljuti teha operatsioon siiski otsustada neile võib mitte kõik. Proovida toime tulla probleem tõotab Maral Gel. See geel väidab, et üle kuu see tõesticontinue reading Intiimne meeste tervis on otseselt sõltub paljudest teguritest. Sagedased stress, antibiootikumide ja teiste tugevate narkootikumide, halb toitumine, halvad harjumused, ning muud tegurid mõjutavad otseselt seksuaalse sfääri. Eelkõige tõhususest. Probleemid selles valdkonnas tähendab vähendamist erektsioon, lühike seksuaalvahekorra ja vähene libiido. Olukorra lahendamiseks Maral geel – unikaalne toode, mis põhineb ekstrakti Maral root. Oleneb mida mees potentsi?continue reading © 2021 · 🔴 teie jaoks parim ⚡ healthcaretechnology.eu · Powered By Greenlet


text: Aserbaidžaani keel kuulub turgi keelte hulka. Peale Aserbaidžaani kõneldakse seda Gruusias, Armeenias, Iraanis, Iraagis ja Türgis. Aserbaidžaani keel on väga lähedane türgi keelele. Aserbaidžaani keel kuulub oguusi keelte hulka, kuid tal on ka kõptšaki keeltele omaseid jooni. Aserbaidžaani keeles on suhteliselt palju pärsia ja araabia laensõnu. Aserbaidžaani kirjakeel, mis pärineb 13. sajandist, rajanes 1929. aastani araabia kirjal, seejärel võeti kasutusele ladina kiri ning 1939 vene tähestikul põhinev tähestik. Aastal 1991 mindi üle ladina kirjale. Iraanis kasutatakse araabia kirja. Hääldustabel: c – dž ç – tš ə – ä g – peenendatud ehk palataliseeritud g ğ – [γ] (g sarnane frikatiiv) ı – õ j – ž q – k ş – š x – h või hh y – j Rõhk on viimasel silbil. Tähestikkude vastavuse tabel: Vaata ka Aserbaidžaani keeled Aserbaidžaani kirjandus Kirjandus Vidadi Mamedov, "Aseri-eesti sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2000. ISBN 9985-9260-5-6 Vidadi Mamedov, "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2006. ISBN 9789985791745 Välislingid Vikipeedia aserbaidžaani keeles Vikipeedia aserbaidžaani keele lõuna-aserbaidžaani variandis Aserbaidžaani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Oguusi keeled Aserbaidžaani keeled Turgi keeled


tool, blond, amatöör, hardcore


Kas kodujuust on ketogeenne? RD näitab, kuidas keto piima süüa - Kaalukaotus Kas kodujuust on Keto või teete end lihtsalt nalja? Kui sa oled need , üks toiduaineid, mis teid tõenäoliselt dieediga köitis, on juust. (Ma ei süüdista teid.) Piim on tavaliselt hea, madala süsivesikusisaldusega rasvaallikas, mis aitab teil sisse saada ja seal püsida ketoos . Kuid kui olete teatud juustu alamliigi fänn - see pehme, kreemjas-kohmakas hübriid, mida nimetatakse kodujuustuks -, võite mõelda, kas see paneb keto lõikama. See on hea küsimus, kuna kodujuust on kõvemate, laagerdunud juustude vastu oma reas. Ja see on ka pikka aega olnud hommikusöök või suupiste igasugustele dieetidele, kuna see on traditsiooniliselt toitev ja üsna madala kalorsusega. Aga jällegi ... kas see on keto? Siin on diil. Mis üldse on kodujuust? 'Kodujuust on toorjuust, milles piimale lisatakse hapet, mis põhjustab piima kuivainete tükkideks moodustamise, jättes vadaku vedelaks,' ütleb Jen Bruning , MS, RDN, LDN, registreeritud dietoloog-toitumisspetsialist ning Toitumise ja dieetide akadeemia pressiesindaja. 'Muud toorjuustud on sarnased, mõnedel on vedelik välja tõmmatud või tahked ained kokku surutud,' lisab Bruning. „Vananenud juustud nagu cheddar või parmesan on üsna erinevad; kodujuust on mõeldud söömiseks lühema aja jooksul ja selle tekstuur on väga erinev kui laagerdunud juustudes. ” Kas vajate keto dieedist kinnipidamiseks inspiratsiooni? Need kuumemad kui kunagi varem kuulsused võivad seda trikki teha: Lahe, kas kodujuust on keto-sõbralik? Ühesõnaga: jah! Kuid sellega kaasneb hoiatus (sest muidugi see teeb). 'Täisrasvane kodujuust võib keto dieedil olla koht,' ütleb Bruning. 'Kuna see on enamasti valk - ja ühe portsjoni kohta on väike kogus süsivesikuid -, tuleb arvestada portsjoni suurusega, kusjuures selle valk ja süsivesikud on tasakaalus muude päeva jooksul söödud asjadega.' See tähendab, et kuigi hommikusöögi ajal saate kindlasti nautida kodujuustu, võiksite selle samal päeval pärastlõunase suupiste jaoks vahele jätta. Samuti on oluline valitud kodujuustu tüüp. Tahate meeles pidada rasvasisaldust ja jätke vahele kõik lisatud suhkrud (süsivesikute hoiatus!) Ja maitsed. 'Täisrasvane, maitsestamata versioon sobib hästi enamiku inimeste keto plaanidega,' ütleb Bruning. 'Neile, kellele on lisatud suhkruid või lisandeid, näiteks puuvilju, võib olla liiga kõrge süsivesikute sisaldus.' FYI, täisrasvane kodujuust on sildil tavaliselt märgitud „4%”, nii et otsige seda numbrit toidupoed tehes. Sain aru! Kuidas ma peaksin kodujuustu sööma keto maksimaalsete tulemuste saavutamiseks? 'Pool tassi on kodujuustu tavaline portsjon,' ütleb Bruning. (See sisaldab ka umbes 10 protsenti teie päevasest kaltsiumivajadusest.) Siin on toitumisalane teave & frac12; tassi serveerimine vastavalt MyFitnessPal (imelikul kombel pole FDA veel kodujuustu kohta teavet loginud): 3 g küllastunud rasva 14 g valku 6 g süsivesikuid 340 mg naatriumi Seda silmas pidades on palju võimalusi, kuidas oma kodujuust veelgi keto-sõbralikumaks muuta. “Kodujuustu sidumine a mittetärkline köögivili , nagu salatid või kurgid, võivad keto dieedi kontekstis toimida, ”ütleb Bruning. 'Kui teie igapäevased makrod võimaldavad mõningaid süsivesikuid, on kodujuustule marjade lisamine maitsev kombinatsioon.' Muidugi, kui soovite oma rasvasisaldust suurendada, soovitab Bruning nutikat lisandit: oliiviõli. 'Niristage oliiviõliga ja proovige maitsete segamiseks lisada ürdisegusid!' ta ütleb. Üks viimane märkus hea mõõtmise jaoks: kui olete mingil moel mures makro täitmise pärast ketoosis püsimiseks (või mis tahes muu toitumisvajaduse korral), on keto dieedi planeerimisel abistamine registreeritud dietoloogiga suurepärane abivahend sind aitama. millised on kehakaalu langetamiseks parimad harjutused Nüüd mine ja naerata - ja ütle (kodujuust)! (Vabandust, pidin ...) kuidas saaksin oma meest voodis kauem vastu pidada parimad proteiinilisandid kehakaalu langetamiseks mida kasutada seksimänguasjana mu tupe välimine osa sügeleb kas peaksite kõigepealt kutile saatma teksti


Riik hakkab õpikute kirjastamist kontrollima(14) Haridusminister Tõnis Lukas allkirjastas määruse, mis sätestab kirjastatavatele õpikutele ja õppematerjalidele esitatavad nõuded ning nende nõuete kontrollimise mehhanismi.Vastavalt määrusele tuleb kirjastustel Riiklikule Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusele (REKK) esitada õpiku või õppematerjali makett ehk juba küljendatud ja illustreeritud käsikiri ning vastava õppematerjali retsensioonid. REKK langetab otsuse õppematerjali õppekavale vastavuse kohta maksimaalselt kuu aja jooksul, teatas haridus- ja teadusministeerium. Minister Lukas ütles, et kui eelmise ministri poolt käesoleva aasta märtsi lõpus väljaantud määrusega loobuti riigi rollist õpikute kinnitamisel, siis nüüdsest annab lõpliku hinnangu iga õpiku vastavuse kohta õppekavale haridus- ja teadusminister. Uus määrus aitab riigil kontrollida nii õpikute sisu, hinda kui ka kaalu. Kirjastustele muutub lihtsamaks retsensentide valik, sest riik ei koosta enam ministri poolt määrusega kinnitatud õppematerjalide retsensentide nimekirja. Õppematerjale ei pea enam hindama ainenõukogud, kuid vajadusel võib REKK ainenõukogu hinnangut küsida. Lisaks võib REKK õppematerjali hindamiseks kutsuda kokku retsensentide nõupidamise või tellida lisaretsensiooni. Varasemast erinevalt on kontrollile allutatud välismaal avaldatud võõrkeele õpetamise materjalid, samas jätab riik vastutuse audiovisuaalsete ja elektrooniliste õppematerjalide ning õpetajaraamatute kvaliteedi eest nende avaldajale. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17165006