text: NUTIKUS: 7 OMADUST, MIS MUUDAVAD OLENDI JUMALIKUKS - TEADUS - 2021 Nutikus: 7 omadust, mis muudavad olendi jumalikuks Inimesed sulavad tavaliselt kokku kõigi olenditega, keda nad armasteks peavad. Mega Curiosos avaldame siin sageli Interneti-ühenduse katkestavaid juhtumeid "rahule". Headeks näideteks on Hiinas asuv panda lasteaed või känguru kutsikas ja tema mängukaru. Mis aga teeb olendi jumalikuks? Hiljuti puhkes Twitteris kampaania teemaga "cuteness" (milles osalejad kasutasid hashtag #CuteOff ja postitasid fotosid nunnudest loomadest), mille eesmärk oli teadvustada metsloomade kaitset. Selle põhjal otsustas Live Science'i sait loetleda seitse määravat punkti olendile, mida võib pidada armsaks või jumalikuks. Järgige allolevat loendit ja saate aru, miks need 19 armsat loomapilti soojendavad teie südant, kui klõpsate siin. 1. Suured silmad Twitteri kampaanias jagatud loomapiltide üks levinumaid omadusi on suured silmad. Seda tegurit saab hõlpsasti seletada 1979. aasta uuringuga, milles mõistetakse, et suure silmaga omadus toob inimestele ette imikute imidži. Uuringust selgub, et isegi imikud ja väikesed lapsed leiavad, et teised lapsed on lapselikumad. Uuringute kohaselt oleksid need tunnused suured silmad, lai otsmik, õhuke nägu, kuid kohevate põskedega, väikese nina ja suuga. Seega järeldab Live Science, et kui need tunnused on inimestele atraktiivsed, kuna nad sarnanevad nende imikutele, mängivad nad loomades sama rolli. Seetõttu on suured silmad näo muude tunnuste suhtes armsad. 2. Noored Inimeste suhted oma imikutega on jällegi seotud nende võluvuse kontseptsiooniga. 2013. aasta uuringu kohaselt reageerivad inimesed loomadele samamoodi nagu nende beebide armsad hetked. Uuringute kohaselt reageerivad naised loomse imetluse võludele siiski tundlikumalt kui mehed. Lisaks kipuvad suurema empaatiavõimega inimesed sulama vastsündinud loomade jaoks rohkem kui madalama empaatiavõimega inimesed. Seejärel väidavad teadlased, et seda loomade imikute ligimeelitamist peegeldab evolutsiooniline küsimus: meie oma liigi imikute kaitseinstinkt. Kuid teadlased leiavad ka, et seos loomadega on seotud heaoluga. Ehk siis beebiloomade rabedus on iseenesest. 3. Väike suurus Sellel punktil pole selle tõestamiseks ühtegi teaduslikku uurimistööd, kuid Live Science veebisaidi andmetel tõstab Twitteri kampaanias jagatud äärmiselt väikeste olendite piltide hulk seda probleemi esile. Nagu see: kui sa pole beebi, siis ole vähemalt üks, et armas välja näha. Noh, miski ei kinnita väikeuse ja rabeduse suhet imikute tunnustega, nagu juhtus eelmistes artiklites, kuid me ei saa eitada, et väiksus on iseloomulik ka vastsündinud või väikelastele. Kas see eristab ponid hobustest? Live Science mainib 2012. aasta artiklit, kus soovitatakse olendite väikeste mõõtmete ligimeelitamiseks mänguasjade nukkude tagasivõtmisega. Kuna nad on ka väikesed ja miniatuursete asjade üle on tunda võimu, võib see selgitada väiksemate loomade ümbritsevat tunnet. 4. Imetajad Imetajatel on käes ja see on Live Sciencei andmetel leitud ka Twitteris asuva hashtag-kampaania #CuteOff kaudu. Ehkki kampaania algatasid herpetoloogid, võeti võrgust peagi imetajate fotod. Ja sellel on väga lihtne seletus: inimesed on imetajad, nii et neil oleks teiste karusnahaga kaetud olendite ja karusnaha jaoks suurem jumaldus. See punkt tutvustab ja selgitab järgmist. Teiste loomaklassidega oli palju postitusi. Ühel hetkel toimus entomoloogide rühma juhitud kampaania, mis püüdis postitada ebaharilike omadustega putukate juhtumeid. Üks on hägusus, mis mõnedel liikidel on, nagu eduka mesilaseliigi puhul. Kohevad mesilasliigid ... armas? Võite öelda Seetõttu, kui inimesed kipuvad tundma end oma klassile sarnaste omaduste järgi, on juuste omamine üks neist punktidest, mis paneb meid midagi või midagi armsat leidma. Mitte juuksed ise, vaid midagi, mis tundub meie silmadele hägune, nagu teatud mesilasliigid ja muud putukad. 6. Naerunäod Nagu ütleks üks laulja Armandinho laul, "võib mõnikord naeratuse rahu sõda relvastada". Mis saab nendest väikestest loomadest, kes näivad meile kogu aeg naeratavat? Deboistid, kes seda ütlevad, kas pole? Noh, uuringud näitavad, et naeratus võib inimesi lähendada ja naeratavaid inimesi peetakse nutikamaks ja arukamaks. Kahtlemata laieneb naeratav välimus atraktiivsuse ja ilukuse allikana ka loomadele. Twitteri kampaanias on herpetoloogid levitanud paljusid konna-, mao- ja sisalikuliike lihtsa ja kütkestava naeratusega, näidates, et see on üks esemeid, mis põhjustab rangust. 7. Kodustamine Mõne liigi kodustamise võimalus on nende jaoks armas erinevus kindlasti erinev. Live Science'i andmetel käivad käepärasus majaloomadega käsikäes, sest neil on inimestega suhete parandamiseks suured füüsilised ja isiksuse erinevused. Koduloomad loodi kõige kuulekamate ja sõbralikemate liikide seast, võimaldades seega suurt kooselu inimestega. Shih Tzu: üks kodustatud koerte seas kõige populaarsemaid liike Lisaks püüti Venemaal läbiviidud eksperimendis rebaseid harida elama kodudes koos inimestega. Sündinud ja kodustatud isikud esitasid seda tüüpi kooseksisteerimisele paremini kohandatud omadusi, näiteks väiksema ja vähem tugeva füüsilise suuruse kui nende esivanemad. #Cuteoff kampaaniaga liitusid ühel hetkel tuhanded inimesed, postitades veebis pilte oma lemmikloomadest, näidates, kui armsad ja jumalikud nad võivad olla. Milline toode on teie olendil kõige armsam? Kas loendis pole veel teisi? Kommenteerige Mega uudishimulikku foorumit


brünett, saak, sitapea, pärak, ass fuck, nahk, lapsuke, perse suhu, päraku-, analfuck, perse, tool


source: CulturaX

text: Talu&Deli toote kvaliteedist! - Talu&Deli Gurmeepood Seekordne postitus on enamasti pühendatud meie Talu&Deli kaupluse tootekvaliteedile. Vestan teile faktiliselt toodete telgitagustest ja üldse sellest kuidas miski letile jõuab. Kinnitage turvavöö ja laske eraanil ennast lummata Esiteks mainin kohe ära, et Talu&Deli letil olevad toidud on tehtud koduköögi printsiibi alusel(kui üldse selline mõiste eksisteerib). Minu mõistuse kohaselt tähendab see, et toidud on tehtud köögis valmis ainut selleks, et neid kohe müüa. Mitte siis päevi hiljem soojendada või külmutada ja siis uuesti müüa. Kõik mis me teeme on tehtud selleks, et kohe letile panna. Eesti suurim toidupoekett Selver reklaamib ennast, kui "Koduköök'-i, kuid ma ei arva, et kuu aega sügavkülmas olnud viineripirukad või Eesti suurimas massiköögis masinate poolt tehtud salateid võiks nii nimetada. Sildistaksin selle puhtalt massitootmiseks. Loomulikult teisiti nad ei saakski oma 40+ poodi varustada, aga kutsuda end "Koduköögiks" on piinlik. Võiksin veel pikalt Selveri ja teiste suurte toidukettide telgitagustest rääkida ja klatsida, aga see oleks juba kibestumisakt. Suurim soov oleks, et kõigil toidupoodidel läheks hästi, sest ühel või teisel moel oleme me kõik ühes paadis. Keskendun nüüd meie Talu&Deli poele! Suurem osa meie kulinaariatoodetest valmib meie oma köögis. Igapäevaselt aitab meid ka Lavendli Köök, kes valmistab meie oma retseptide järgi koduseid kotlette ja teisi vigureid. Lavendli köök oli poe taasavamisel meie põhiline tugiisik, sest nende köök on palju suurem, kui meie oma. Seal said meie kokad realiseerida ideid, mis meelel mõlkusid. Nüüd on need meelel mõlkunud ideed üle toodud Talu&Deli kööki. Kokad eesotsas Peetriga alustavad tööpäeva hommikul, mil valmivad pudrud ja omletid ning lõpetavad pärastlõunal. Selle ajaga poolduvad erinevad pajaroad, pastad, lihad jne. Tihti juhtub, et täpselt kell 12, mil algab suurem rahvavool, ei ole kõik valmistoidud(selle ajal veel teismelised) veel ahjugi jõudnud. Töömaht ja klientide arv on lihtsalt nii palju kasvanud, et kogused aina suurenevad ja seeläbi ka köögi väljalaske võime on käeraudadesse aheldatud. Kuna meie Talu&Deli toit valmib alates porru ja kartuli lõikamisest kuni pipra ja tüümiani doseerimiseni käsitsi, siis tahes tahtmata võib toidu maitse päeviti kergelt erineda. Vahel esineb, et porgandi jupid salatites on eilsest suuremad või tatrasalat "Õnne 13"-likult mage. Inimene pole masin ja sestap õrnu retseptilt kõrvalekaldumisi tuleb ikka ette. Koduköögi miinus ongi mõningane toidu ebastabiilne kavaliteet. Kokad on kindlad piirid ja määrad ette andnud, aga kui köögis Pharell Williams ikka oma "Happy"t laulab, siis puusaniksud panevad ka käed teises rütmis tööle. Üldiselt pole meile kaebusi peaaegu üldse tulnud ja söök maiseb alati hästi! Toorained oma toitudele leiame läbi mitmete erinevate pakkujate. Tihti tellime köögivilju nõnda, et osa paneme müüki ja osa läheb kohe operatsioonituppa noa alla. Liha tellime täpselt nii nagu saada on. Näiteks Saaremaa lihaveiseid vormistatakse lihaks vaid 2 korda aastas ja pole mingit moodi võimalik seda pidevalt letil hoida. Viimasel ajal oleme üha enam ja enam hakanud sisseostma Ida-Virumaalt päris Sigwari tooteid. Tõesliselt maitsev ja naturaalne kraam. Mulle isiklikult poevad eriti naha vahele nende verivorstid ja täissuitsuvorst! Jaanuarist on plaanis ka meie juustu valikut laialdaselt kasvatada. Eestis on tegelikult palju häid juustufarme ja tehakse pikka paid väärt tooteid küll ja küll. Toorainete kvaliteet, nagu ka meie valmistoitude kvaliteet, võib aeg-ajalt varieeruda. Eriti kehtib see naturaalsete toodetega. Aastaajad on erinevad ja kui miski kasvab kasvuhoonest väljaspool, siis ka sademete hulk ja muud faktorid teevad zonglöörides oma töö. Niisamuti on lihaga. Kui ikka kraanuleid sisse ei toideta, siis mõni farm toidab oma loomi ühtemoodi ja teine tesitmoodi. Ma ei räägi siinkohal, et lammastele antakse plutooniumi ja lõhed saavad Fukushima juurest leitud uraaniumi, vaid seda, et erinevas Eesti paigus on ka erinevad võimalused. Ida-Virumaa kitsed ei söö alati sama toitu mida Saaremaa kitsed jne. Arvestades, et mitte ühelegi toidule me säilitusaineid ei pane, siis on probleemiks ka toidu kiire riknemine. Samas on meil oma kokad ja oma arvestus ning seeläbi ei ole suurkorporatsiooni mentaliteeti, et kõik peab käima täiesti kindlat rada pidi. Meie vaatame kuidas läheb ja seejärel teeme plaanid järgmiseks korraks. Samuti ei proovi me oma tootekvaliteeti peita liigsete maitseainetega. Meie pasteet on võib-olla mõne arust(pole kunagi küll kuulnud) natukene maitsetum, kui mõni teine sort, kuid see-eest pole sinna lisatud ühtki maitsetugevdajat. Minu sakslasest sõber tegi mõned aastad tagasi katse. Ta ei söönud 3 kuud mitte grammigi soola ega pipart ega ka mite ühtegi teist maitseainet what so ever. Ostis kõik asjad täiesti toorelt ja küpsetas kodus magedalt(meie arvamuse kohaselt). Heroiliselt pidaski ta sõna ja suutis pidada vastu. 3. kuu möödudes tegime ühise suure söömingu, kus olid söögid mida me kõik igapäevaselt manustame. Absoluutselt kõik, mis teiste jaoks vahest tundus magegi, oli tema jaoks kaugelt liiga soolane. Lugenuks sellest katsest kuskilt teadusajakirjast, siis ei usuks. Kui aga oma hea ja usaldusväärne sõber on seda sinu silme all teinud, siis ei jää midagi muud üle, kui pea norgus nentida: Meid on maitseainetega ära rikutud! Loomulikult ma armastan soolast sööki edasi, nii et moraal on loodetavasti rohkem teile Meie poodi külastades alati küsige meie super ägedatelt teenindajatelt koostist ja soovitusi. Maitsemeel on neil väga hea ja petma nad teid ei hakka. Kui miski ikka on nende arust liialt pehme,soolane,kõva või turris, siis seda nad teile ka ütlevad. Järgmisel nädalal kirjutan meie jõuludest ja seniks viige ennast jõulumeeleollu!


vi) vastavates majandusharudes reforme ellu viies soodustada nende strateegiate ja meetmete kavandamist, mis aitavad piirata ja vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid;


Ossinovski: loodan, et uus valitsus ei too siia saali eelnõusid, mis lähevad mu põhimõtetega liiga palju vastuollu(54) Eelmine haridusminister Jevgeni Ossinovski kinnitas, et mingit partisanisõda uue valitsuse vastu ta pidama ei hakka, kuigi ta jättis Taavi Rõivase valitsusele oma hääle andmata. Ossinovski ütles, et koalitsioonilepingule kirjutas ta alla ja selle punktide seaduseks saamisele hääletab ta poolt. Mis puudutab aga muid küsimusi, siis igale asjale ta oma poolthäält ei anna. Teile pakuti väliskomisjoni esimehe kohta, aga te läksite kultuurikomisjoni lihtliikmeks, kus teie mõju on väiksem. Miks nii? Ma olen väliskomisjonis eelmises koosseisus kolm aastat töötanud. Oma praeguses poliitilise arengu etapis on see end minu jaoks ammendanud. See ei ole piisavalt huvitav. Ka eelmises koosseisus tegelesin sisuliselt siiski rohkem lõimumise ja haridusküsimustega. Valisin selle komisjoni, kus minu arvates tehakse rohkem seda tööd, milles tunnen end kasulikuna ja mis mind huvitab. Mis te järgmised neli aastat teete? Esindan oma valijaid riigikogus. Tõenäoliselt kultuurikomisjonis. Vaatame. Kas uus valitsus teie häälele saab ikka loota? Ma pole koalitsiooni riigikogu liige veel kunagi elus olnud. See on huvitav roll, mida ma pole veel siiani täitnud. Pean tunnistama, et viimase nelja aasta jooksul pole ma kordagi pidanud oma südametunnistuse vastu hääletama. Loodan, et uus valitsus ei too siia saali eelnõusid, mis lähevad mu põhimõtetega liiga palju vastuollu. Poliitikas tuleb teha kompromisse, tuleb meeskonna nimel teha ka teatud järeleandmisi, aga mõned asjad on nii põhimõttelised, et nendes on tagasi astumine liiga keeruline. Täiesti kindlat toetust ei julge te lubada? Koalitsioonilepingule olen ma alla kirjutanud, koalitsioonilepingu punktide poolt ei ole mul probleemi hääletada. Mingit partisanisõda uue valitsuse vastu te pidama hakata ei kavatse? Ei, kindlasti mitte. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71235213


source: wikipedia

text: Aja mõõtmine on ajavahemike kestuste mõõtmine. Tehnikaeelsel ajastul on looduslike tsüklite (öö ja päeva vaheldumine, Kuu faasid, aastaaegade vaheldumine) põhjal kujunenud ajaühikud ööpäev, kuu, ja aasta. Kui võeti kasutusele kellad ja hakati tegema süstemaatilisi astronoomilisi vaatlusi, hakati ööpäeva jagama tundideks, minutiteks ja sekunditeks. Igasugune aja mõõtmine põhineb mingi regulaarselt korduva nähtuse tsüklite loendamisel ja selle murdosade täpsel mõõtmisel. Sobivaks regulaarseks nähtuseks on osutunud Maa ööpäevane pöörlemine ümber oma telje, mille kiirus on väga püsiv. Ööpäevatsüklit saab vaadelda taevakehade näivate asendite kaudu, mida saab astronoomiliste vaatluste teel üsna täpselt määrata. Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes (tegelik pöörlemisperiood) on täheööpäev, millel põhineb täheaeg. Täheööpäevad on ühepikkused. Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (järjestikuste keskpäevade vaheline ajavahemik) on päikeseööpäev, millel põhineb päikeseaeg. Et Maa tiirleb mööda oma orbiiti ümber Päikese, siis Päike liigub näiliselt kinnistähtede suhtes ida poole ning selleks, et Päike jõuaks tagasi vaatleja taevameridiaanile, peab Maa tegema pisut rohkem kui ühe täispöörde. (Taevameridiaan on taevasfääri suurringjoon, mis läbib maailma põhjapooluse ja vaatleja seniidi; Päike ületab taevameridiaani tõelisel keskpäeval.) Ent Maa liikumine orbiidil ei ole ühtlane ning tiirlemisorbiidi tasand on taevaekvaatori suhtes 23,12° võrra kaldu. Seetõttu ei ole Päikese liikumine kinnistähtede suhtes ida poole ühtlane ning tõelise päikeseööpäeva kestus oleneb aastaajast, kuid päikeseööpäev on täheööpäevast nelja minuti võrra pikem. Tõeline päikeseaeg, mida saab mõõta päikesekellaga, ei kulge ühtlase kiirusega. Seetõttu on keskmise päikeseaja põhjal kasutusele võetud keskmine päikeseööpäev, mis võrdub tegeliku päikeseööpäeva aastakeskmisega. Keskmine päikeseaeg kulgeb ühtlase kiirusega ning selle alusel arvestatakse tsiviilaega, mida näitavad kellad. Tegelikult ei ole ka keskmine päikeseaeg täpselt ühtlane, sest Maa pöörlemist pidurdavad vähesel määral looded ja muud tegurid. Gravitatsiooniseadus võimaldab ennustada Kuu asendit orbiidil igal antud ajahetkel. Teiselt poolt, Kuu täpne asend võimaldab usaldatavalt aega määrata, sest Kuu liikumine ei aeglustu. Kuu asendi põhjal arvestatavat aega nimetatakse efemeriidiajaks. See kulgeb üsna ühtlaselt. 20. sajandi jooksul kogunenud erinevus keskmise päikeseaja ja efemeriidiaja vahel on üle poole minuti. Kõige täpsema ajastandardi annavad aatomite ja molekulide võnkesagedused. Aatomkellad, milles kasutatakse masereid ja lasereid, eksivad ainult umbes 3 millisekundit 1000 aasta kohta. Aja mõõtmine on tehniliselt väga keerukas ülesanne. Vaata ka aeg maailmastandard kalender tempo ITU, GMT, GPS, TAI, UTC Välislingid Astronoomiline aeg 6. oktoober 2003, Anto Veldre, Ajaarvestuse keeruline kunst (ajakirjas Arvutimaailm), Riigi Infosüsteemi Ameti veeb Aeg Metroloogia


Puitehitiste eksport kasvas pea 42 protsenti - Äripäev Puitehitiste eksport kasvas pea 42 protsenti 17. august 2011, 00:00 ÄP 17. august 2011, 00:00 Statistika andmetel eksporditi Eestist tänavu teises kvartalis kokku 57,4 miljoni euro väärtuses puitehitisi, mis on 40 protsenti enam kui mullu samal ajal. Seejuures olid puitehitised 14,4protsendise osakaaluga suurimaks kaubagrupiks kogu teise kvartali puittoodete ekspordist. Puitehitiste ekspordi sihtriikide seas on esikohal jätkuvalt Norra, kuhu esimese poolaasta kokkuvõttes eksporditi 22,4 miljoni euro eest puitehitisi. Võrreldes 2010. aasta esimese poolaastaga kasvas Eesti puitehitiste eksport Norrasse tänavu 40%. Peamiste ekspordi sihtriikidena järgnesid Saksamaa ja Taani, vastavalt ligi 19,5 miljoni ja 10,8 miljoni eurose ekspordikäibega. Kokku moodustas puittoodete eksport selle aasta esimeses poolaastas 738 miljonit eurot, kasvades 25% võrreldes möödunud aasta sama perioodiga. Puittoodete import moodustas esimesel poolaastal 179,6 miljonit eurot. Puitmajatootjaid ühendavasse Eesti Puitmajaliitu kuulub 30 ettevõtet, kelle müügitulu ja töötajate arv moodustab ligikaudu 45-50% kogu kohaliku sektori vastavatest näitajatest. Sealhulgas ulatus puitmajade ekspordi reaalne osakaal ligi 85 protsendini sektori müügitulust. 24. November 2011, 18:58


23-aastane Arvi, kes oma perekonnanime ajalehes avaldada ei soovi, hakkas kella kaheksa paiku õhtul ümber seadistama lamellisaagi. Puhastades suruõhuga masinat, mille terad asuvad üksteisest paari sentimeetri kaugusel, libises mees saepurul, mis kattis kivist põrandaplaate, ning kukkus kättpidi ketaste vahele. Meditsiinilises kõnepruugis oli tulemuseks vasaku käe traumaatiline amputatsioon, lihtsamalt öeldes purustati noormehe labakäsi randmest saadik. Kaitsev lüliti oli rikutud Pöördumatu tervisekahjustuse põhjustanud seadmel peaks selliste õnnetuste vältimiseks olema lüliti, mis ei lase kaitsekatet avada enne, kui saekettad on seiskunud. «Põhimõtteliselt on tegemist samalaadse süsteemiga nagu pesumasinal, mis ei luba luuki enne lahti teha, kui trummel on seisma jäänud,» selgitas tööinspektsiooni Viljandimaa inspektor Andres Hendrikson. Kõnealusel masinal kaitsemahhanism aga ei töötanud ja see saigi Arvile saatuslikuks. Vastasel juhul oleks libisemine tõenäoliselt lõppenud marrastusega. «Ma teadsin, et selle aja peale peaksid kettad juba seisma,» rääkis kannatanu. «Valgust seal pole ja kui ventilatsioon töötab, siis ei kuule ega näe, kas kettad käivad veel ringi või mitte.» Vanematelt kolleegidelt oli Arvi kuulnud, et kaitsesüsteemi laskis kunagi eemaldada üks praeguseks firmast lahkunud tööline, sest nii saab masinat kiiremini ümber seadistada. «Oleme korduvalt ülemustele öelnud, et see süsteem peaks töötama ja masin tuleb korda teha, aga keegi seda kuulda ei võtnud,» ütles Arvi. Alles päev pärast õnnetust, kui oli oodata tööinspektorit, parandati kaitselüliti ära. «Selle kohta võtame täiendavad seletused, kes ja miks seda tegi,» lubas Andres Hendrikson. Ta toonitas, et kogu juhtumis on veel mõndagi ebaselget ning põhjapanevaid järeldusi teha ei saa. 77-st viimase viie aasta jooksul Dold Puidutööstuses juhtunud õnnetusest on tööinspektsiooni andmetel 12 tulenenud sellest, et seadet polnud enne puhastamist seisma jäetud. Kümnest raskelt vigastatud töölisest said sel põhjusel häda pooled. Viljandimaa tööinspektsiooni juhataja Olev Rahnu sõnul paistab Dold Puidutööstus suure õnnetuste arvu poolest silma isegi puidu- ja mööbliettevõtete hulgas, kus keskmisest kõrgem vigastuste arv on töö eripära tõttu loomulik. Alates 2002. aastast on inspektsioon registreerinud Viljandimaa puidu- ja mööblitööstustes 267 õnnetust, millest 77 ehk 29 protsenti on juhtunud Doldis. Raskete vigastustega lõppenud õnnetuste osa on mõnevõrra väiksem, 18 protsenti. Samas moodustavad Doldi töötajad vaid 8 protsenti kõigist selles sektoris Viljandimaal töötavatest inimestest. Pilt on veel hullem, kui vaadata kõiki maakonnas registreeritud õnnetusi. Doldis on neist juhtunud kümnendik, ehkki sealne töötajaskond moodustab vaid ühe protsendi Viljandimaa omast. Tempo on kiire Ametikoha kaotamise kartuses anonüümsust palunud Doldi töölise jutu järgi on rohkete õnnetuste põhjus liiga kiire tempo, mida suurelt jaolt sakslastest koosnev juhtkond töötajatelt nõuab. «Ega 23-aastane inimene lähe ju vabatahtlikult oma käsi ohverdama,» sõnas ta. «Aga ülemused nõuavad kogu aeg, et ära jäta masinale vahet sisse, anna muudkui takka!» Ka käe kaotanud Arvi nentis, et kui masina ümberseadistamiseks kulub veidigi kauem aega, tuleb meister kohe küsima, miks töö seisab. «Nii lähevad tahes-tahtmata mõtted sassi, kipud kiirustama ja apsud tulevad sisse.» Dold Puidutööstuse töökeskkonna spetsialist Toomas Rohtla ei soostunud ettevõtte omaniku Erwin Günther Werner Doldi korraldusele viidates andma ühtegi kommentaari enne firmasisese uurimise lõppu. Nii ettevõte kui tööinspektsioon loodavad paralleelsete juurdlustega valmis saada nädala pärast.


Goldman: aasta teine pool tuleb raske Pille Ivask • 3. juuli 2018 Goldman Sachs Foto: Reuters/Scanpix Goldman Sachsi analüütikud ei näe kaubandusvaevadel lõppu ning prognoosivad rasket teist poolaastat, kirjutab CNBC. Investeerimispanga hinnangul ei peaks investorid siiski ilmtingimata rahasse pugema, sest heade majandustulemustega firmadesse tasub endiselt panustada. Goldman toob võimalike valikutena välja kiibitootja Nvidia, keda Wall Street on juba pikka aega armastanud heade majandustulemuste ja ambitsioonika tulevikuvisiooni tõttu. Teise näitena tuuakse Facebook, kes peaks oma ärimudeli tõttu paisuvad laenamiskulutused üpris valutult üle elama ning hästi toime tulema ka suurema üldise volatiilsusega. Mõlemal aktsial on läinud tänavu paremini kui S&P 500 indeksil tervikuna. „Kuigi kaubanduspinged on olnud 2018. aastal üpris liikuvad, siis viimase kuu jooksul on olukord eskaleerunud. Valge Maja on hiljaaegu välja tulnud uute tariifidega, mis ulatuvad kokku 275 miljardi dollarini, ning Hiina importe puudutavad tariifid ulatuvad 400 miljardi dollarini,“ selgitas Goldman Sachsi USA börsi peastrateeg David Kostin. Samuti ütles Kostin, et oma mõju turgudele avaldab ka USA Föderaalreservi intressimäärade tõstmine. Praeguse info kohaselt peaks Fed tõstma intressimäärasid tänavu veel vähemalt ühe korra. Kostin usub, et Fedi rahapoliitika võib karmistuda oluliselt tempokamalt, kui turud seda seni oodanud on. Goldman SachsBörsFacebook


source: fineweb

text: Renoveeritud aastal , garanteerib Whitsunday Terraces Resort külalistele mõnusa viibimise Whitsundays's äri või puhkuse eesmärgil. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 1. Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine minutit aega. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele The Doctors Airlie rand, Whitsunday arstiabi, Boathaven rand annavad sellele hotellile erilise šarmi. Whitsunday Terraces Resort teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need baar, pakihoid, WiFi , ekskursioonid, koosolekuruumid . Külalised võivad valida 46 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas aed, spaa, massaaž, välibassein , golfirada (3 km raadiuses), et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Avasta kütkestav segu Whitsunday Terraces Resort professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


Rannaniit - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia Eesti rannaniidud[muuda | muuda lähteteksti] Niitmine[muuda | muuda lähteteksti] Kinnikasvamine[muuda | muuda lähteteksti] Ülekarjatamine[muuda | muuda lähteteksti] Selle lehekülje viimane muutmine: 12:09, 9. juuni 2017.


Kohveri järgmine ülekuulamine toimub kolmapäeval(12) Eesti-Vene piirilt röövitud kaitsepolitseinik Eston Kohveri advokaat Jevgeni Aksjonov ütles Delfile, et FSB uurijad süüdistavad Kohverit relvade salakaubaveos, sest väidetavalt ületas ta Eesti-Vene piiri koos relvaga. Lisasüüdistused, mis Kohverile reedel esitati, seisnevad ebaseaduslikud piiriületuses ja relvade salakaubaveos. "Kinni pidamise ajal oli Kohveril kaasas püstol koos laskemoonaga, uurijad süüdistavad teda selles, et ta ületas riigipiiri koos relvaga vastava loata," täpsustas Aksjonov. Reedesel ülekuulamisel näidati Kohveri väidetavast piiririkkumisest tehtud videosalvestisi, Aksjonov ei täpsustanud, kus ja kelle poolt videod salvestatud olid. Rohkemat ülekuulamise käigust ta samuti ei avalikustanud. Järgmine ülekuulamine toimub eeldatavasti kolmapäeval. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71289995


tegelikkus, võluv, mahlane, hoor, cutie, valatud, alasti, lits, tüdruk nextdoor, esimest korda, hoe, valamine


Ledige job - Backup - Kommunikation - Løsningsarkitekt - Oracle Database Administration - Produktchef - Salgskoordinator / Aftersales - Storage - 3971 Qaanaaq | it-jobbank


intellektuaalse omandi kaitse tagamine, eriti kaabeltelevisioonis ja võitluses igat liiki andme- ja multimeediakandjate piraatkoopiate müügi, levitamise ja kasutamisega.


Rendi Kabrioletid auto järgmises asukohas: Stazione Circumvesuviana, Itaalia. Broneerige täna veebilehel Rentalcars.com! Autorent Kabrioletid auto rentimine Itaalia Sorrento Stazione Circumvesuviana Kabrioletid auto rentimine asukohas Stazione Circumvesuviana Otsige rentimiseks pakutavate Kabrioletid auto hindade loendist, et rentida auto asukohas Stazione Circumvesuviana Rentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. Registrikood: GB 855349007. ID: 5913D


text: Arvustus: "Life Is Strange: True Colors" on täpselt see, mida fännid on oodanud - Diktor 1. nov. 2021 kell&nbsp12:25 "Life is Strange'i" seeria on olnud läbivalt suurepärane, kuid "True Colors" tõstab kvaliteedilati uutesse kõrgustesseFoto: pressimaterjal 2015. aastal ilmunud Dontnodi "Life is Strange" oli nagu pudelisse püütud välk – kordumatu ja kaunis. Jah, tehnilisi apsakaid oli palju, aga need jäid pigem pisikesteks tõrvatilkadeks mesimagusas kompotis. Kaks aastat hiljem saime mängida fantastilist eellugu "Life Is Strange: Before the Storm", mille taga seisis uus stuudio, Deck Nine. Uued tulijad tõestasid, et mõistavad "Life is Strange'i" seeria identiteeti isegi paremini kui esimese mängu loojad. Nüüd on ohjad näiliselt lõplikult Deck Nine'i käes, sest nende looming on ka 10. septembril ilmunud "Life Is Strange: True Colors". Uusim "Life is Strange" on täpselt see, mida fännid on oodanud: tõeline järg esimesele osale. Kui 60-eurone hinnasilt ehmatab, siis olge mureta, sest "True Colors" on täismäng. Minul kulus lõppu jõudmiseks 22 tundi, selle mänguaja sisse mahub lisaks baasmängule ka üks lisaosa. Vana valem töötab ikka veel "Life Is Strange'i" tuumik ei ole 6 aasta ja 5 mängu jooksul muutunud: keerulise minevikuga noor peategelane elab läbi midagi traumaatilist, mis toob temas välja erilised võimed. Nii on ka "True Colorsi" peategelase Alex Cheni elu olnud tohutult keeruline. Lastekodus üles kasvanud Alex kolib pärast 7-aastast lahusolekut oma venna Gabe'i juurde, et elus uus lehekülg keerata. Tema uueks koduks saab Colorado mägede vahel asuv maaliline Haven Springs, kus kõik tunnevad kõiki. Alex peidab endas ainulaadset võimet, mida mängijad Haven Springsi asukate peal kasutada saavad: ta suudab tajuda ja mõjutada inimeste emotsioone. See on suurepärane valik: võimetega oleks saanud minna superkangelaslikult üle piiri, kuid õnneks seda ei juhtunud. On loogiline ja sobiv, et terve elu kannatanud Alexi võime on tajuda viha, kurbust ja rõõmu ning kuulda mõtteid, mida need emotsioonid tekitavad. See tähendab aga, et Alexil lasub unikaalne vastutus: ta saab inimesi aidata või neile halba teha. Tal on võime muremõtted ära võtta või neid võimendada. Mänguliselt on Alexi võime kaaskodanike tundeid mõjutada lahendatud oluliste valikutena, mille tagajärjed ei ole alati kohe selged. Kas võtta ära politseiniku hirm või mitte, lootuses, et ta saab sellest ise üle? Iga otsus on kaalukas ja paneb pikalt vaagima, mida ikka valima peaks. Stsenaristide kiituseks on pea kõik mängijale pakutavad valikud tõeliselt keerukad: ei ole ilmselgelt häid ja halbu otsuseid, vaid keerukad dilemmad, mille vahel valimine oleneb mängija tõekspidamistest ja inimtüübist. Alex suudab tajuda ja mõjutada inimeste emotsiooneFoto: pressimaterjal Kõik osad korraga kätte Sarnaselt varasemate "Life is Strange'i" mängudega on ka "True Colorsis" olulised valikud, mis mõjutavad oluliselt mängu sündmuste käiku. Haven Springs ei ole nii uniselt idülliline, kui pealtnäha paistab, ning Alexi võime lugeda emotsioone ja mõtteid aitab mängijal lahti harutada kaasahaarava, südamliku ja siiralt inimliku loo perekonna leidmisest ja minevikus juhtunuga leppimisest. Latti aitavad tõsta ka suurepäraselt kirjutatud tegelased ja kvaliteetne häälnäitlemine. On vaat et uskumatu, et "True Colors" on Alexit kehatava Erika Mori esimene videomänguprojekt. Sarnaselt varasemate seeria mängudega on ka "True Colors" episoodiline, kuid sel korral saavad mängijad kõik viis osa korraga kätte. Vigadest on õpitud: pikad pausid "Life is Strange 2" episoodide ilmumise vahel kahandasid aja jooksul mängijate huvi. "True Colorsit" saab tervikuna nautida korraga ja nautida on siin palju: tõeliselt kvaliteetsed uue põlvkonna näoanimatsioonid ja graafika, liigutav lugu ning suurepäraselt realiseeritud tegelased. Lisaosa pikaaegsetele fännidele Lisaks baasmängu viiele episoodile on väikese lisatasu eest võimalik soetada ka lisaosa "Wavelengths". Siin kehastub mängija diskoriks Stephiks, kes on "Life is Strange'i" fännidele juba tuttav. "Wavelenghts" on emotsionaalne lugu posttraumaatilise stressi all kannatavast noorest naisest, kelle probleemidega suudavad paljud tõenäoliselt mingil määral samastuda. Olgu öeldud, et esimese "Life is Strange'i" fännidele on "Wavelenghts" rangelt kohustuslik "True Colors" on suurepärane mäng, mis jutustab uhiuue loo, kuid on samaaegselt lahutamatult seotud varasemate "Life is Strange'i" sündmustega. Uus näoanimatsioonide tehnoloogia annab "True Colorsile" aga emotsionaalse sügavuse, millele seeria varasemad osad vastu ei saa. Kui lisame võrrandisse veel suurepärase stsenaariumi ja võrratud tegelased, siis saame tulemuseks kvaliteetse täiskasvanuliku videomängu, mis sobib kõigile, kes hindavad häid lugusid.


Ajakirjanikud lahkuvad Võrumaa Teatajast(19) "Lehte jäävad vaid kehvasti koostatud kultuuriteated, kuna loomingulised töötajad on otsustanud, et uue peatoimetajaga jätkata pole võimalik," ütles Võrumaa Teataja esireporter Arved Breidaks. Sisesõdadest lõhestatud Võrumaa Teatajas ligi 17 aastast töötanud Arved Breidaks ütles Õhtulehele, et ajalehe kuuest protestikirjale allkirja andnud töötajast on otsustanud lahkuda enamik: “Tänase seisuga on kindlalt öelnud vaid üks noor reporter, et tema jääb lehte edasi.” Reedel tegeles Võrumaa Teataja peatoimetaja koha tagasi saanud Kalev Annom sellega, et pidas toimetuse iga töötajaga kohalejäämise või mittejäämise asjus eraldi läbirääkimisi. Oma kindla otsuse lehest lahkuda julgeb praegu avalikult välja öelda Breidaks: “Küsimus ei ole pelgalt selles, et Annom ajas korduvalt sassi firma ja enda rahakoti — kui usaldus on kaotatud, siis on raske koostööd teha. Kõik vaatasid Annomi laristamisele läbi sõrmede niikaua, kui ta tuli mullu suvel välja ideega, et vähendada töötajate palku 20%, samal ajal kui ta ise üle võlli elas,” rääkis Breidaks. Refereeritud artikli täistekst Õhtulehe veebiküljel See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29624969


text: "A causal account of knowing" ("Üks kausaalne teadmise teooria") on Alvin Goldmani artikkel, milles ta esitab kausaalse teadmisteooria esimese variandi. Artikkel ilmus 22. juunil 1967 ajakirja Journal of Philosophy köites LXIV numbris 12. Hiljem on see ilmunud autori raamatus "Liaisons: Philosophy Meets the Cognitive and Social Sciences" (1992). Kokkuvõte Edmund Gettier tuletas 1963. aastal meelde, et väljendi "S teab, et p" traditsiooniline analüüs ei ole adekvaatne (vaata Gettieri probleem). Sellele osutas juba Bertrand Russell raamatus "The Problems of Philosophy" ("Filosoofia probleemid"; 1912). Seda analüüsi püüdsid hiljem mitu korda korrigeerida järgmised inimesed – Michael Clark 1963. aasta teoses "Knowledge and Grounds: A Comment on Mr. Gettier's Paper", Ernest Sosa 1964. aasta teoses "The Analysis of 'Knowledge that p ' " ja Keith Lehrer 1965. aasta teoses "Knowledge, Truth, and Evidence", Analysis. Selles artiklis püüab Goldman pakkuda väljendile "S teab, et p" uue analüüsi, mis Gettieri probleemi ära hoiab. Ta tegeleb ainult empiiriliste propositsioonidega, sest ta peab mitteempiiriliste tõdede korral traditsioonilist analüüsi adekvaatseks. Vaatleme Gettieri teist vastunäidet (vaata Gettieri probleem) lühendatud kujul. Smith usub, et (q) Jonesil on Ford, ja tal on selle kohta väga tugev tõendmaterjal. Näiteks: Jonesil on aastaid Ford olnud ja ta äsja sõidutas Jonesi Fordiga. Smithil on üks tuttav, kelle nimi on Brown ja kelle asukohast tal pole aimugi. Smith valib huupi ühe linna ja konstrueerib propositsiooni (p) Jonesil on Ford või Brown on Barcelonas. Propositsioonist q järeldub propositsioon p. Smith jõuab järeldusele, et p on tõene. Et tal on q kohta adekvaatne tõendmaterjal, siis tal on adekvaatne tõendmaterjal ka p kohta. Oletame aga, et Jonesil tegelikult Fordi ei ole (ta sõidutas Smithi üüritud autoga), aga Brown ongi juhuslikult Barcelonas. Siis propositsioon p on tõene, Smith usub propositsiooni p ja Smithil on p kohta adekvaatne tõendusmaterjal. Kuid Smith ei tea, et p. Selle seletamiseks, et Smith ei tea, et p, saab püstitada mitmesuguseid hüpoteese. Näiteks Michael Clark osutab asjaolule, q on väär, ning oletab, et sellepärast ei saagi öelda, et Smith teab, et p. Seda juhtumit üldistades ütleb Clark, et selleks, et S mingit propositsiooni teaks, peavad S-i kõik alused olema tõesed, samuti nende aluste kõik alused jne. Artikli autor Goldman esitab teise hüpoteesi selle seletamiseks, et ei saa öelda, et Smith teab, et p, ja üldistab selle hüpoteesi väljendi "S teab, et p" uueks analüüsiks. Pöörake tähelepanu sellele, et propositsiooni p teeb tõeseks asjaolu, et Brown on Barcelonas, kuid sel asjaolul ei ole sellega, et Smith usub, et p, mingit pistmist. Puudub põhjuslik seos Browni Barcelonas olemise ja Smithi uskumise vahel, et p. Kui Smith oleks hakanud propositsiooni p uskuma sellepärast, et ta luges Browni kirja, millel on Barcelona postitempel, siis me saaksime öelda, et Smith teab, et p. Või kui Jonesil oleks olnud Ford ja ta siis oleks Smithi sõidutanud ja see oleks pannud Smithi uskuma, et p, siis me ütleksime, et Smith, teab, et p. Nii et üks asi, mis paistab Gettieri näites puuduvat, on põhjuslik seos fakti vahel, mis teeb p tõeseks (ehk: fakti vahel, et p), ja Smithi uskumuse vahel, et p. Säärase põhjusliku seose nõude tahabki Goldman traditsioonilisele analüüsile lisada. Selleks, et näidata, et kõikidel (empiirilise) teadmise juhtudel on see nõue rahuldatud, tuleb sääraseid põhjuslikke seoseid lähemalt uurida. Taju Kõige lihtsam kausaalne ahel, mis seob mingit fakti, et p, kellegi uskumusega, et p, on vast taju. Ma lähtun siin kausaalsest tajuteooriast, mis on lähedane Herbert Paul Grice'i kausaalsele tajuteooriale ("The Causal Theory of Perception", Proceedings of the Aristotelian Society, 1961). Oletame, et S näeb, et tema ees on vaas. Kuidas on see mõisteliselt analüüsitav? Ma ei püüa seda täielikult analüüsida, kuid üks tarvilik tungimus selleks, et S näeks, et tema ees on laud, on see, et vaasi kohaloleku ja S-i uskumise vahel, et vaas on kohal, oleks teatavat tüüpi põhjuslik seos. Ma ei püüa seda põhjuslikku seost täpselt kirjeldada. Suurelt jaolt ei ole see mitte filosoofia, vaid eriteaduste ülesanne. Aga mingi kausaalne protsess seal aset leiab, nimelt see, mis tavaliselt aset leiab, kui me ütleme, et keegi midagi näeb. Seda, et meie tavaline nägemisemõiste (nägemise abil saadud teadmise mõiste) sisaldab mingit põhjuslikkusenõuet, näitab asjaolu, et kui asjakohane põhjuslik seos puudub, siis me nägemisest ei räägi. Oletame, et kuigi vaas on otse S-i ees, on vaasi ja S-i vahel hologramm, mis varjab vaasi S-i pilgu eest ära. Ent hologrammil on vaas (üks teine vaas) ja kui laser seda valgustab, paistab ta S-ile täpselt samasugusena nagu päris vaas. S hakkab valgustatud hologrammi nähes uskuma, et tema ees on vaas. Me ei ütleks sel juhul, et S näeb, et tema ees on vaas, sest päris vaas on tema pilgu eest täielikult varjul, nii et tal pole S-i uskumuse kujunemises mingit kausaalset rolli. Muidugi võib S seda, et tema ees on vaas, teada ka siis, kui hologramm selle tema pilgu eest ära varjab. Keegi teine, kes vaasi näeb, võib S-ile öelda, et tema ees on vaas. Sel juhul võib vaasi kohalolek olla S-i uskumuse kausaalne eellane, kuid kausaalne protsess ei ole (puht)tajuline. Ei saaks öelda, et S näeb, et tema ees on vaas. Et viimane oleks tõsi, selleks on tarvis erilist tüüpi kausaalset protsessi, mis seob vaasi kohalolekut S-i uskumusega. Ma eeldan allpool, et faktide tajumuslik teadmine on mittejärelduslik. See on lihtsustus, mis minu teooriat ei kitsenda. Igatahes ei järelda tajuja fakte füüsiliste esemete kohta oma aju seisundist ega oma meeleelundite stimuleeritusest. Ta ei pruugi nendest asjadest üldse midagi teada. Aga mõned epistemoloogid väidavad, et me tajume vahetult meelteandmeid ning järeldame nendest füüsiliste esemetega seotud fakte. Minu analüüsi saaks sellise arusaamaga kohandada. Ma võiksin öelda, et füüsiliste esemetega seotud faktid põhjustavad meelteandmeid, inimesed tajuvad otseselt meelteandmeid ja nad järeldavad füüsiliste esemetega seotud fakte meelteandmetest. Mälu Vaatleme nüüd teadmist, mis osaliselt põhineb mälul. Nagu taju, nii ka mäletamist tuleb vaadelda kausaalse protsessina. S mäletab propositsiooni p ajahetkel t ainult juhul, kui S-i uskumine, et p, mingil varasemal ajahetkel põhjustas tema uskumise, et p, ajahetkel t. Muidugi ei ole igasuguse põhjusliku seose puhul varasema ja hilisema uskumuse vahel tegemist mäletamisega. Kuid ma ei hakka seda protsessi täpsemalt kirjeldama. Selle asemel viitame lihtsalt mäletamise näidisjuhtudele ja ütleme, et mäletamine on seda tüüpi protsess. Põhjuslik seos propositsiooni p mingi varasema uskumise (või teadmise) ja selle mingi hilisema uskumise (teadmise) vahel on igatahes mäletamise olemuslik koostisosa. Mingi fakti mäletamine ei ole lihtsalt selle uskumine hetkel t0 pluss selle uskumine hetkel t1. Samuti ei järeldu sellest, et keegi teab mingit fakti hetkel t0 ning teab seda hetkel t1, et ta seda hetkel t1 mäletab. Võib ju olla nii, et hetkel t0 ta tajus seda fakti, siis unustas ära ja hetkel t1 sai selle uuesti teada, sest keegi ütles talle seda. Samuti ei taga see, et kellelgi on mäletamisetunne või -mulje, et ta tõesti mäletab. Oletame, et S tajub hetkel t0, et p, kuid hetkel t1 unustab selle. Hetkel t2 hakkab ta uuesti uskuma, et p, sest keegi ütleb talle, et p, kuid hetkel t2 tal ei ole muljet, et p. Hetkel t3 kutsutakse S-il kunstlikult esile mulje, et ta mäletab, et p. Sellest ei järeldu, nagu S hetkel t3 mäletaks, et p. Selle juhtumi kirjelduse järgi ei ole sellel, et S hetkel t0 usub, et p, mingit kausaalset mõju sellele, et ta hetkel t3 usub, et p. Seetõttu me ei ütleks, et ta hetkel t3 mäletab, et p. Järeldamine Teadmiseni on võimalik jõuda taju ja mälu koostoimel. Hetkel t0 põhjustab fakt, et p, taju kaudu selle, et S usub, et p. S-i uskumine hetkel t0, et p, põhjustab mälu kaudu selle, et S usub hetkel t1, et p. Nõnda osaleb fakt, et p, selle põhjustamisel, et S hetkel t1 usub, et p, ning võib öelda, et S hetkel teab, et p. Aga mitte igasugune teadmine ei sünni üksnes tajust ja mälust. Muuhulgas põhineb suur osa teadmisest järeldamisel. Ma kasutan sõna "järeldamine" siin niisuguses tähenduses, et see, et S teab, et p, järeldamise kaudu, ei tähenda tingimata, et S oleks läbi teinud eksplitsiitse, teadvustatud järeldamisprotsessi. Ta ei pea tingimata olema "iseendaga rääkinud", öeldes midagi taolist: "Et see ja see on tõsi, siis ka p peab olema tõene." Minu uskumus, et kuskil lähedal on tulekahju, põhineb minu uskumusel (on järeldatud minu uskumusest), et ma kuulen tuletõrjeauto sireeni. Kuid ma ei ole läbi teinud eksplitsiitset arutlemisprotsessi, öeldes: "Seal on tuletõrje auto; järelikult peab kuskil siin olema tulekahju." Kui sõna "järeldamine" tavaliselt kasutatakse ainult siis, kui on tegemist eksplitsiitse järeldamisega, siis mina kasutan seda terminit mõnevõrra laiemas tähenduses. Oletame, et S tajub, et mitmel pool maal on hangunud laavat. Toetudes sellele uskumusele pluss taustuskumustele laava tekkimise kohta, jõuab S järeldusele, et lähedal asuv tulemägi on sajandeid tagasi pursanud. Oletame, et see on väga tugev induktiivne järeldus, mis annab S-ile adekvaatse tõendmaterjali uskumiseks, et sajandeid tagasi tõesti oli vulkaanipurse. Oletame ka, et see propositsioon on tõene. Kas siis S teab seda? See sõltub selle kausaalse protsessi iseloomust, mis selle uskumuseni viis. Kui on olemas katkematu kausaalne ahel, mis tema meelest seob fakti, et vulkaan purskas, sellega, et tema seda fakti usub, siis S teab seda. Kui aga säärast kausaalset ahelat ei ole, siis S seda propositsiooni ei tea. Oletame, et mägi purskab, jättes ümbrusesse laavat. Laava jääb sinna, kuni S tajub seda ja järeldab, et mägi purskas. Aga oletame nüüd, et pärast vulkaanipurset keegi kuidagi koristas kogu laava ära. Sajand hiljem otsustab üks teine inimene (kes ei teagi, et seal vulkaanipurse oli) jätta mulje, nagu seal oleks olnud vulkaan, ja paneb sellepärast siia-sinna laavat. Veel hiljem satub S selle laava peale ning teeb järelduse, et sajandeid varem on seal olnud vulkaanipurse. Sel juhul ei saa öelda, et S propositsiooni teab. Asi on selles, et vulkaanipurse ei olnud selle põhjuseks, et S usub, et vulkaanipurse aset leidis. Tarvilik tingimus selleks, et S teaks, et p, on see, et tema uskumus, et p oleks kausaalse ahela kaudu p-ga seotud. Tekib aga küsimus, kas ahela järelduslik osa on ise kausaalne ahel. Teiste sõnadega, kas S-i uskumine, et q, on põhjuseks tema uskumisele, et p? Sellele küsimusele ma ei püüa üheselt vastata. Ma kaldun ütlema, et järeldamine on kausaalne protsess, kuid ma ei taha, et minu tees sõltuks sellest väitest. Seetõttu ma väidan üksnes seda, et kui kausaalsele ahelale on "liidetud" järelduste ahel, siis kogu ahel on kausaalne. (Mingi fakt võib olla mingi uskumuse põhjuseks ka juhul, kui uskumus ei ole sellest faktist alguse saanud. Oletame, et ma usun, et teatud maakohas on järv, ning see uskumus sai alguse nii, et sellel polnud seost järve olemasoluga. Mul on ikka veel see uskumus, ja ma lähen kohale ning tajun seal järve. Nüüd muutub järve olemasolu selle põhjuseks, et ma järve olemasolu usun. See on nagu lauaplaadiga, mis toetub neljale jalale. Kui lisada viies sama pikk jalg, saab ka sellest jalast põhjus, miks lauaplaat ei kuku, kuigi plaadil oli ka varem kindel tugi.) Tunnistus Vaatleme nüüd tunnistusel põhinevat teadmist. Ka seda saab kausaalselt analüüsida. Fakt, et p, põhjustab taju kaudu selle, et isik p usub, et p. See, et T usub, et p, põhjustab selle, et ta väidab, et p. See, et T väidab, et p, põhjustab kuulmistaju kaudu selle, et S usub, et T väidab, et p. S järeldab, et T usub, et p, millest ta omakorda järeldab, et p on fakt. On olemas pidev kausaalne ahel p-lt S-i uskumisele, et p, ja kui eeldada, et S-i järeldused on iga kord õigustatud, siis võib öelda, et S teab, et p. Siin, nagu ka laava näites, teab S, et p, sellepärast, et ta rekonstrueeris õigesti kausaalse ahela, mis viib p-lt tõendmaterjalini p kohta, mida S tajub, käesoleval juhul selleni, et T väidab, et p. Säärane õige rekonstruktsioon on järeldamisel põhineva teadmise tarvilik tungimus. Et seda mõista, vaatleme järgmist näidet. Ajakirjanik vaatleb p-d ja teatab sellest oma ajalehele. Aga trükkimisel tehti viga, nii ajalehes väidetakse p eitust. Ent lugeja ei pane sõna "ei" tähele, ja arvab, et ajaleht väidab, et p. Usaldades ajalehte, järeldab ta, et p on tõene. Siin on meil pidev kausaalne ahel, mis viib p-lt S-i uskumiseni, et p. Ometi S ei tea, et p. S arvab, et p põhjustas selle, et ajalehele teatati p-st, ja see omakorda põhjustas selle, et väide p trükiti lehes ära. Seega ta rekonstrueerib kausaalse ahela valesti. Selleks aga, et ta teaks, et p, ei tohi tema rekonstruktsioonis vigu olla. Ta ei pea küll rekonstrueerima kausaalse ahela kõiki üksikasju, kuid ta peab rekonstrueerima kõik tähtsad seosed. Lisanõue järeldamisel põhinevale teadmisele on see, et teadja järeldused oleksid õigustatud: propositsioonid, millele tema uskumus, et p, tugineb, peavad p-d tõesti väga tugevalt [kinnitus (epistemoloogia)|kinnitama]], olgu siis deduktiivselt või induktiivselt. Kausaalse ahela rekonstrueerimine lihtsalt äraarvamise teel ei anna teadmist. Clarki analüüs Teadmise traditsiooniline analüüs esitab teadmisele kolm nõuet. Esiteks, p peab olema tõene. Teiseks, S peab uskuma, et p. Kolmandaks, kui S midagi järeldab, siis need järeldused peavad olema õigustatud. Michael Clark esitab teadmisele veel ühe nõude. Ta nõuab, et iga uskumus S-i järeldamisahelas peab olema tõene. Teiste sõnadega, kui traditsiooniline analüüs nõuab, et S-i uskumusele, et p, vastaks mingi fakt, siis Clark nõuab, et igale S-i uskumusele, millele tema uskumus, et p, toetub, vastaks mingi fakt. Clarki analüüs jätab välja kausaalsed seosed. Kuid ta saaks oma analüüsi niiviisi ümber sõnastada, et ta implitsiitselt nendele põhjuslikele seostele osutaks. Kui ta nõuaks, et teadja uskumuste seas oleksid (asjakohast tüüpi) kausaalsed uskumused, siis tema nõue, et need uskumused oleksid tõesed, taanduks nõudele, et oleksid olemas seda tüüpi kausaalsed ahelad, mida mina nõuan. Clarki analüüsi selline tõlgendus teeks ta minu omaga peaaegu ekvivalentseks ning võimaldaks tal vältida mõningaid vastuväiteid, mis talle on esitatud. Kuid ta ei ole oma analüüsi eksplitsiitselt niimoodi sõnastanud, ja seetõttu jääb see selles suhtes puudulikuks. Hargnevad ahelad Enne kui hakkame vaatama raskusi, mis Clarki analüüsi puhul tekivad, tuleb öelda veel midagi minu enda analüüsi kohta. Seni on minu näidetest jäänud mulje, et kui S teab, et p, siis fakt, et p põhjustab tema uskumust, et p. Ent see ei peaks ilmselt paika. Oletame, et mul on võimalik teada tuleviku fakte. Kui sel juhul nõuda, et fakt, mida teatakse, põhjustaks teadja uskumust, siis meil tuleks tegemist teha "tagurpidi" põhjuslikkusega. Minu analüüsil aga seda raskust ei teki. Analüüs nõuab, et p ja S-i uskumise vahel oleks kausaalne seos, mitte tingimata seda, et p oleks S-i uskumuse põhjus. p ja S-i uskumus, et p, võivad olla kausaalselt seotud viisil, mis annab teadmise juhul, kui p-l ja S-i uskumisel, et p, on ühine põhjus. Seda võib illustreerida nii. T kavatseb esmaspäeval linna minna. Pühapäeval räägib T S-ile oma kavatsusest. S kuuleb, et T ütleb, et ta läheb linna, ja järeldab, et T tõesti kavatseb linna minna. Ja sellest teeb S järelduse, et T läheb esmaspäeval linna. Oletame nüüd, et T teeb oma kavatsuse teoks ja lähebki esmaspäeval linna. Kui üldse võib öelda, et meil on tuleviku kohta teadmine, siis siin on tegemist niisuguse teadmise mõistliku kandidaadiga. Nii et ütleme, et S tõesti teadis seda propositsiooni. Kuidas minu analüüs saab S-i teadmist seletada? See, et T läheb esmaspäeval linna, ei saa muidugi olla selle põhjuseks, et S pühapäeval usub, et T esmaspäeval linna läheb. Aga sellel, et T läheb linna, ja sellel, et S usub, et T linna läheb, on ühine põhjus, nimelt see, et T pühapäeval kavatseb linna minna. Selle kavatsuse tõttu T läks linna ja S uskus, et T läheb linna. See põhjuslik seos S-i uskumuse ja fakti vahel, mida ta usub, võimaldab meil öelda, et S teab, et T läheb linna. Põhjuslikul seosel q ja p vahel on oluline roll selles, et S teab, et p. Oletame, et T pühapäevane kavatsus linna minna ei põhjusta seda, et ta esmaspäeval linna läheb. Oletame, et T ütleb S-ile, et läheb linna, aga pärast mõtleb ümber. Aga esmaspäeval sunnitakse ta relva ähvardusel linna minema. Selles näites leiavad aset nii q kui ka p, kuid nende vahel puudub põhjuslik seos. Kui muud asjaolud on samad mis eelmises näites, siis ei saa öelda, et S teab, et p. Oleks väär öelda, et T läheb esmaspäeval linna. Sirge kausaalse ahela korral räägime teadmise esimest tüüpi (Pattern 1) juhtudest , hargneva ahela korral teist tüüpi (Pattern 2) juhtudest. Viimased ei piirdu teadmisega tuleviku kohta. Ma tean, et eelmisel õhtul tuli minu korstnast suitsu. Ma tean seda sellepärast, et mäletan, et tajusin eelmisel õhtul oma kaminas tuld, ning ma järeldan, et tuli põhjustas selle, et korstnast tuli suitsu. Siin on tegemist teist tüüpi teadmise juhuga. See, et korstnast suitsu tuli, ei osalenud minu uskumuse põhjustamises. Ent fakt, et kaminas oli tuli, oli põhjuseks nii minu uskumusele, et korstnast tuli suitsu, kui ka faktile, et korstnast tuli suitsu. Kui me seda juhtumit pisut täiendame, siis me võime siin rääkida nii esimest kui ka teist tüüpi teadmisest. Oletame, et sõber ütles mulle täna, et tema tajus, et eelmisel õhtul, tuli minu korstnast suitsu, ja ma toetan, selle, et ma seda fakti jätkuvalt usun, tema tunnistusele. Siis oli see fakt põhjuseks sellele, et ma seda parajasti uskusin, aga ka ühe teise, minu uskumust põhjustanud fakti tagajärg. Üldjuhul võib antud fakti ja selle vahel, et antud isik seda fakti usub, olla mitmesugust tüüpi põhjuslikke seoseid. Clarke'i analüüsi raskused, mille minu analüüs ületab Vaatleme nüüd mõningaid vastuväiteid Clarki analüüsile ja vaatame, kuidas siin esitatud analüüs nendega toime tuleb. John Turk Saunders ja Narayan Champawat on esitanud Clarki analüüsile järgmise vastuväite ("Mr. Clark's Definition of 'Knowledge' ", Analysis, 1964). Oletame, et Smith usub, et (p) Jonesil on Ford, sest Smithi sõber Brown, kellest ta teab, et ta on üldiselt usaldusväärne ja aus, ütles eile Smithile, et Jonesil on alati Ford olnud. Browni informatsioon oli õige, aga täna müüb Jones oma Fordi ära ja asendab selle Volkswageniga. Tund aega hiljem leiab Jones oma suureks rõõmuks, et ta on kahe auto omanik: tal vedas ja ta võitis loteriil Fordi. Smithi uskumus, et p ei ole mitte üksnes õigustatud ja tõene, vaid ka kõik lülid Smithi aluste ahelas on tõesed. Selge, et Smith ei tea, et p. Ometi tundub, et Clarki analüüsi järgi peaks teadmine olemas olema. Seda, miks Smithil teadmist ei ole, saab minu analüüsi põhjal seletada. Smith ei tea, et p, sest sellel, et ta usub, et p, puudub põhjuslik seos sellega, et p (et Jonesil on praegu Ford). Kui me Clarki analüüsi ülalpool toodud viisil täiendame, siis saab seda tollest vastunäitest päästa. Kuigi Saunders ja Champawat seda otseselt ei maini, on eeldatavasti üks Smithi uskumustest see, et kui Jonesil eile oli Ford, siis see põhjustab seda, et tal praegu on Ford. Kahtlemata oli see üks aluseid, miks ta uskus, et Jonesil on praegu Ford. Et aga see uskumus on väär, siis annaks Clarki analüüs õige tulemuse, et Smith ei tea, et p. Kahjuks ei pannud Clark ise seda nähtavasti tähele, sest Saundersi ja Champawati oletatavatele vastuväitele pole vastu vaieldud. Saunders ja Champawat ning ka Keith Lehrer on esitanud ühe teistsuguse vastunäite, millele Clarki analüüs vastu ei pane. Esitan sellest probleemist Lehreri näite ülalmainitud näitest. Oletame, et Smithi uskumus (p) Kellelgi Smithi töökaaslastest on Ford tugineb neljale propositsioonile: (q) Jonesil on Ford (r) Jones on Smithi töökaaslane (s) Brownil on Fordil (t) Brown on Smithi töökaaslane Tegelikult Smith teab propositsioone q, r ja t, kuid ta ei tea propositsiooni s, sest s on väär. Et s on väär, siis ei ole mitte kõik Smithi alused uskunisele, et p, tõesed, ja seetõttu Clarki analüüsi järgi Smith ei tea, et p. Ometi on selge, et Smith teab, et p. Nii et Clarki analüüs on liiga tugev. Põhjuslikke ahelaid arvestades on lihtne Clarki nõudeid korrigeerida, nii et liiga nõrgaks ei muutu. Pole vaja nõuda, et kõik S-i alused oleksid tõesed. Ainult nii paljud neist peavad tõesed olema, et p ja S-i uskumuse vahel, et p, oleks vähemalt üks põhjuslik seos. Lehreri näites arvab Smith, et tal on kaks viisi, kuidas ta teab, et p: propositsioonide q ja r konjunktsiooni teadmise kaudu ja propositsioonide q ja r konjunktsiooni teadmise kaudu. Tegelikult tal on ainult üks põhjuslik seos, kuid sellest piisab. Teine tüüp juhtumeid, mille puhul mõni S-i alustest uskumiseks, et p võib olla väär, ilma et see takistaks S-il teadmist, et p, on need, kus väär propositsioon on mõni ebaoluline tausteeldus. Oletame, et S toetab oma uskumuse, et p, 17 tausteeldusele, kuid ainult 16 neist on tõesed. Kui need 16 on küllalt tugevad, et p-d kinnitada, siis seitsmeteistkümnes on ebaoluline. Võib öelda, et S teab, et p, kuigi üks tema alustest on väär. Sellest näitest on näha, et kausaalse ahela mõistet tuleb täiendavalt selgitada. Varem ma ütlesin, et kausaalsed ahelad, millele on liidetud järeldamist, on kausaalsed ahelad. Nüüd ma tahan lisada, et kausaalsed ahelad, millele on liidetud loogilisi seoseid, on kausaalsed ahelad. Muidu on raske mõista, kuidas sellised faktid nagu "Mõnel Smithi töökaaslasel on Ford" ja "Kõik inimesed on surelikud" saavad nende faktide uskumisega kausaalses seoses olla. Kasulik on järgmine printsiip: Kui x on y-iga loogilises seoses ja y on z-i põhjus, siis x on z-i põhjus. Oletame, et q põhjustab selle, et S usub, et q, ja r põhjustab selle, et S usub, et r. Oletame veel, et S järeldab propositsiooni q&r oma uskumusest, et q ja oma uskumusest, et r. Siis faktid q ja r on põhjuseks S-i uskumisele, et q&r. Ent fakt, et q&r, on loogilises seoses faktiga, et q, ja faktiga r. Seetõttu võib ülalpool sõnastatud printsiipi kasutades öelda, et fakt, et q&r, on selle põhjuseks, et S usub, et q&r. Üldistus Teadmise analüüsi võib nüüd sõnastada nii: S teab, et p, siis ja ainult siis, kui fakt, et p on "õiget tüüpi" (appropriate) viisil põhjuslikus seoses sellega, et S usub, et p. Teadmisele viivad "õiget tüüpi" kausaalsete protsesside seas on järgmised: 1) taju 2) mälu 3) esimest või teist tüüpi kausaalne ahel, mis on õigesti rekonstrueeritud järelduste abil, mis on õigustatud (taustpropositsioonid aitavad järeldust õigustada ainult juhul, kui nad on tõesed; tuleb vist nõuda, et neid teatakse; siin ei teki vigast ringi, sest jutt ei ole propositsiooni p teadmisest; nii võib tekkida rekursiivne definitsioon) 4) kolme esimese kombinatsioonid Nägime, et see analüüs on teatud mõttes rangem kui traditsiooniline analüüs: vanemas analüüsis põhjusliku seose ja õige rekonstruktsiooni nõuet ei ole. Need lisanõuded võimaldavad vältida Gettieri vastunäiteid traditsioonilisele analüüsile. Kuid mõnes mõttes on ta traditsioonilisest analüüsist leebem. Vähemalt traditsioonilise analüüsi ühe populaarse tõlgenduse järgi peab teadja oskama õigustada iga propositsiooni, mida ta teab. Selleks et S hetkel t teaks, et p, peab S hetkel t oskama öelda, mis õigustab seda, et ta usub, et p. Minu analüüs seda ei nõua, ja selle nõude puudumine võimaldab mul seletada teadmise juhtumeid, mille traditsiooniline analüüs ekslikult välja jätaks. Näiteks ma tean praegu, et Abraham Lincoln sündis 1809. aastal. (Seda tüüpi juhtum on pärit Gilbert Harmani käsikirjalisest artiklist.) Oletame, et ma sain sellest esimest korda teada entsüklopeediast. Ma uskusin, et see entsüklopeedia on usaldusväärne ning et selle põhjuseks, et seal on öeldud, et Lincoln sündis 1809. aastal, on see, et ta sündiski 1809. aastal. Nii et ma sain selle fakti alguses teada õigustatud järeldamise teel. Aga nüüd ma seda järeldust enam ei mäleta. Ma mäletan, et Lincoln sündis 1809, kuid mitte seda, et see mõnes kindlas entsüklopeedias kirjas on. Mul ei ole enam mingeid asjakohaseid uskumusi, mis tugevalt kinnitaksid propositsiooni, et Lincoln sündis 1809. Sellegipoolest ma praegu tean seda propositsiooni. Minu algse teadmise on praeguseni säilitanud mälu kausaalne protsess. Traditsioonilise analüüsi pooldajad kahtlemata eitaksid, et ma tõesti tean Lincolni sünniaastat. Aga paistab küll, et nad tahavad sellega lihtsalt oma analüüsi kaitsta. Tundub igatahes ilmne, et paljude asjade puhul, mida me teame, me ei mäleta, kuidas me selle algselt teada saime. Kui eitada, et nendel puhkudel on tegemist teadmisega, siis jääb meil teadmist küll hulga vähemaks. Minu analüüs lubaks ka muud laadi teadmist ilma eksplitsiitse tõendmaterjalita. Ma ei sulgenud "õiget tüüpi" kausaalsete protsesside nimekirja. Mõned praegu vaieldavad kausaalsed protsessid võivad hiljem osutuda "õiget tüüpi" olevat. Üheks näiteks on meelteväline taju. Ka sellisel juhul oleks tegemist teadmisega, mille puhul teadja ei oska oma uskumust õigustada ega kaitsta. Spetsiaalset kommentaari vajab teadmine omaenda vaimuseisundute kohta. See on väga keeruline ja vaidlusalune teema. Tõenäoliselt on selliseid vaimuseisundeid, mis selgelt erinevad subjekti uskumusest, et ta on selles vaimuseisundis. Sellisel juhul on eeldatavalt olemas kausaalne protsess, mis seob nende seisundite olemasolu sellega, et subjekt neid usub. Seda laadi protsessi võib lisada "õiget tüüpi" kausaalsete protsesside hulka. Keerulisemad juhtumid on need, mille puhul seisund on vaevalt eristatav subjekti uskumisest, et ta selles seisundis on. See, et mul on valus, ja see, et ma usun, et mul on valus, on vaevalt erinevad asjad. Kui siin ei ole erinevust uskumise ja usutava vahel, siis kuidas saab nende vahel olla põhjuslik seos? Siinse analüüsi puhuks võib samasust vaadelda põhjusliku seose "piirjuhuna" või "kõdunud juhuna", nii nagu nulli võib vaadelda arvu piirjuhuna. Ei ole üllatav, kui iseenda vaimuseisundi teadmine osutub teadmise piir- või kõdunud juhuks. Filosoofid on selle iseäralikku staatust ammu tunnistanud. Mõned filosoofid on pidanud seda teadmise paradigmaatiliseks juhtumiks, teised on väitnud, et meil ei ole üldse omaenda vaimuseisundite "teadmist". Teadmisteooria, mis teeb omaenda vaimuseisundite teadmise erinevaks mõne aiataimesordi teadmisest, on seetõttu aktsepteeritav ja isegi teretulnud. Lõpetuseks tahaksin vastata mõnele võimalikule vastuväitele oma analüüsile. Võidakse kahelda, kas kausaalne analüüs väljendab õigesti sõna "teab" või lause(skeemi) "S teab, et p" tähendust. Aga ma ei räägigi lauseskeemi "S teab, et p" tähendusest, vaid üksnes selle tõesustingimustest. Ma väidan, et ma andsin lauseskeemi "S teab, et p" tõesustingimuste ühe õige komplekti. Lause tõesustingimused ei anna alati selle tähendust. Vaatleme näiteks järgmist tõesustingimuste sõnastust: "Lause "Võistkond T võidab pesapallimängu siis ja ainult siis, kui võistkonnal T on mängu lõpus rohkem punkte kui vastasvõistkonnal." See sõnastus ei ütle, mis tähendab "Võistkond T võidab pesapallimängu", sest ta jätab välja selle lause tähenduse olulise osa, nimelt et mängu võitmine tähendab selle mängu mängimise eeldatava eesmärgi täitmist. Keegi võib ülaltoodud tõesustingimusi küll täielikult mõista, ent lause tähendusest ikkagi mitte aru saada, sest ta ei saa aru üldisest võitmisemõistest. Tõesustingimusi ei tohi segi ajada verifitseerimistingimustega. Minu analüüs lauseskeemile "S teab, et p", ei püüa anda protseduure selleks, et välja selgitada, kas üks või teine isik (seal hulgas ise) antud propositsiooni teab. Kahtlemata me mõnikord ikkagi teame, et inimesed teavad teatud propositsioone, sest mõnikord me teame, et nende uskumused on (õiget tüüpi) põhjuslikus seoses faktidega, mida nad usuvad. Teiselt poolt võib sageli olla raske või isegi võimatu kindlaks teha, kas see tingimus antud propositsiooni ja antud isiku puhul on täidetud. Näiteks võib mul olla võimatu kindlaks teha, kas ma tõesti mäletan teatud fakti, mille puhul mulle tundub, et ma seda mäletan. Kuid need raskused ei ole minu analüüsi raskused. Samas vaimus tuleb märkida, et ma ei teinud katset anda vastust skeptilistele probleemidele. Minu analüüs ei anna vastust skeptikule, kes küsib, kuidas ma oma kogemuse sisust lähtudes tõestan, et ma tean, et on olemas materiaalne maailm, minevik jne. Ma ei leia, et see kuuluks lauseskeemi "S teab, et p" tõetingimuste andmise juurde. Siin esitatud analüüs hakkab vastu epistemoloogia juurdunud traditsioonile, mille kohaselt epistemoloogia küsimused on loogika või õigustuse küsimused, mitte kausaalsed ega geneetilised küsimused. Ent see traditsiooniline arusaam ei tohi jääda väljakutseta. Ma leian, et minu analüüs näitab, et küsimus, kas keegi teatud propositsiooni teab, on osalt kausaalne küsimus, kuigi muidugi küsimus, mis on lauseskeemi "S teab, et p" õige analüüs, ei ole kausaalne küsimus. Välislingid Artikli tekst Filosoofiateosed Teadusartiklid


12. osa | Maale elama! Posted on aprill 14, 2016 by Liisi See osa saab nüüd küll väga uduse peaga kirjutatud. Kolisime pühapäeval päriselt päris oma koju. Mina ja elukaaslane olime juba varasemalt kohanenud, aga meie väike neljajalgne sõps pani terve öö täiega hullu. Ja absoluutselt arusaadav. Pea iga kord, kui me ta reisikohvrisse kupatame, on kas uude koju või arstile minek. Ma ausalt öeldes ei tea, kumb variant ühe kassi jaoks hullem on. Ta tuli meiega Keilast Espoosse, sealt edasi Kohilasse, Tallinnasse, Järva-Jaani ja nüüd Karinule. Pole just väga rutiinne elu? Mul on ühelt poolt kahju, et ta nii palju uusi kodusid üle on pidanud elama. Samas kui inimene harjub kõigega, äkki harjub kass ka? Meie oleme ju samad. Tal on uues kodus kindlasti huvitav, kuid samas nähtavasti ka hirmutav, kuna ta kebis varsti pärast reisikohvri avamist teki alla peitu. Kupatasin ta sealt ikka ja jälle välja, et ta ringi luusiks ja harjumisega algust teeks. Peatselt tundis ta end juba kui peremees. Kolistas ringi ja muudkui mjäugus! Mäletan möödunud ööst ainult seda, et kass karjus toas ja koer karjus õues. Ja nii nad lasid varahommikuni välja. Mõtlesin, et oh johhaidii, küll see uus nädal algab ikka valesti! Aga mitte sellest ei tahtnud ma täna rääkida! Me nüüd olemegi päris oma kodus. Vanaema juurest asju ära tarides arvasin, et no palju neid ikka olla saab. Lõpuks oli auto otsast-otsani tavaari täis. Veidi leebemalt muidugi, kui Soomest Eestisse tagasi kolides, kuid siiski. Asju koguneb märkamatult ja kohutavalt palju. Ma üritan nädalavahetuseks kõik asjad omale kohale sättida, et ma ikka ise ka koju ära mahuks. See tähendab ühtlasi ka seda, et mul tekib jõhkralt nänni ja riideid, mida maha müüa! Püsige lainel, staarmaaka kirbuturg varsti avatud! Reedel pandi paika uus trepp. Trepp on aus! Väga ilus, just minu maitse ja kordades paremini ’’läbitav’’ kui eelmine redelitaolisest moodustisest seiklusrada. Enam ei karda ma alt üles või ülevalt alla ronides surma saada. Täna tuleb ehitusmees veel päris viimast korda, et puuduolevad pistikud paika panna ja meie unistuse täitumise ilusale teostusele joon alla tõmmata. Meenutades algust, siis mõte tuli eelmise aasta juulis, ehitus algas jaanuari alguses ja tänaseks oleme kodus! Kui aus olla, siis ma tunnen, et mulle veel päriselt ei ole kõik kohale jõudnud. Kogu asjaajamine on nii kaua kestnud, et imelik on mõelda, et see on läbi. Samas tegelikult ju alles algab. Uus peatükk. Puhas lehekülg. Kanad ja peenrad. Õnn ja rõõm. Kuna päris palju asju on veel puudu, tuleb tekitada ajutised lahendused. Esimese asjana on ehitusmaterjali ülejääkidest plaanis kokku klopsida kraanikausikapp. Ma vahel veidi pelgan ajutisi lahendusi, sest kui paned midagi püsti ja see püsib, siis aja möödudes läheb meelest, et tegu oli ajutise lahendusega. Võimaluste piires tuleb jupi kaupa köögimööblit ja seda-teist-kolmandat soetama hakata, kuid mul kiiret pole. Eelmine mina oleks praegu närvis ja skeemitaks, kuidas kõik puuduolevad asjad korraga soetada, kuid uus mina ei lähe sellise asja peale enam üldsegi närvi! Voodi on, pesta saab, süüa saab ka teha – pole hullu! Kodutunne kaalub kõik tühja-tähja üles. Kui enne olid raskused takistuseks, siis nüüd hoopis võimalusteks. Kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab ja seda on elu just viimasel ajal palju näidanud. Ja nagu elu juba poleks äge – uus kodu, kevad, põldudel käib hane-pardi simman ja lilled õitsevad – saab veel ägedamaks minna! Nimelt kirjutas mulle märtsi lõpus armas fotograaf Birgit Varblane (pikutaja), kes soovib mind ja mu väikest pere meie uude pessa pildistama tulla. Mina koos oma blogiga olevat inspiratsiooniks ja eelmänguks Birgiti maale kolimise loole, kuna tema näol on lisandunud veel üks maaelu huviline. She made my day ja ta saabub aprilli viimasel pühapäeval! Tunnen, et sellest tõotab tulla vägev päev – ilusad pildid ja uus tutvus, super!


text: Iisrael on riik Aasias Vahemere rannikul Lähis-Idas. Iisraeli naaberriigid on Jordaania, Süüria, Liibanon ja Egiptus ning piiratud autonoomiaga Palestiina. Iisrael asub Vahemere kagurannikul omades lõunas lühikest piiri ka Punase merega. Riigis elab suurim juutide kogukond. Pindalalt on Iisrael Eestist umbes poole väiksem. Riik Valitsemine Iisraeli valitsusorganid kujunesid välja Suurbritannia hallatud rahvusvahelise Palestiina valitsusmandaadi ajal. Riigipiir Israeli rannajoone pikkus Vahemeres on 187 kilomeetrit ja Punases meres 12 km. Lisaks hõlmab Israeli ja Jordaania piir 20 kilomeetri ulatuses Surnumerd. Haldusjaotus Iisrael jaguneb kuueks ringkonnaks ning Juudamaa ja Samaaria alaks (sarnaselt Jeruusalemma ringkonna ja Põhjaringkonna piirkondadega ei ole Samaaria Iisraeli osana rahvusvaheliselt tunnustatud). Haifa ringkond Jeruusalemma ringkond Keskringkond Lõunaringkond Põhjaringkond Tel Avivi ringkond Rahvastik 2011. aasta seisuga elas Iisraelis 7,75 miljonit inimest. 2021. aasta seisuga oli rahvaarv kasvanud 9 452 975 inimeseni. Iisraeli rahvusgrupid on järgmised: 73,3% juudid, 21,1% araablased, 5,6% muud rahvused. Iisrael on suhteliselt noore elanike struktuuriga riik. 2021. aastal moodustasid kuni 14-aastased lapsed 28% rahvastikust. Vaid 12% inimestest olid vanemad kui 65-aastased. Iisraelis on keskmine oodatav eluiga 83 aastat. Suuremad linnad Majandus Iisraeli SKP oli 2022. aastal 522 miljardit USA dollarit. Iisrael on maailma suuruselt 28. majandus. Iisraeli majandus on oma suuruselt võrreldav Iirimaa majandusega. Perioodil 2012-2022 on Iisraeli majandus suurenenud maailma keskmisest kiiremini. Vaadeldud perioodil on maailma majandus suurenenud 15% võrra ja Iisraeli majandus 65% võrra. Iisraeli SKP elaniku kohta on 49 789 USA dollarit. Iisraeli riigivõlg moodustab 83% riigi SKPst, mis on võrreldav Soome vastava näitajaga. 2021. aastal elas 21% elanikkonnast allpool vaesuspiiri ehk iga viies inimene. Iisraelis elas 2022. aastal 30 inimest, kelle varade väärtus oli suurem kui 1 miljard dollarit. Maakasutus 23,8% maismaast on kasutusel põllumajandusmaana. Metsamaa moodustab 7,1% maismaast (2018). Väliskaubandus Iisraeli peamised ekspordiartiklid on teemandid, integraallülitused, rafineeritud nafta, meditsiiniinstrumendid ja muud mõõteriistad. Iisraeli peamised ekspordipartnerid on Ameerika Ühendriigid 27%, Hiina 7%, Palestiina 6% ja India 4% (2021). Euroopa riikidest on eksporditakse enim tooteid Saksamaale (3,5% nende ekspordist). Iisraeli peamised impordiartiklid on teemandid, autod, ringhäälinguseadmed, integraallülitused ja rafineeritud nafta. Iisraeli peamised impordipartnerid on Hiina, Ameerika Ühendriigid, Türgi, Saksamaa ja Šveits. Turism Turismi valdkond moodustab 2,8% Iisraeli SKTst ja 3,6% riigi tööhõivest. Koroonapandeemia ajal ja selle järgselt on Iisraeli külastavate turistide arv vähenenud tugevalt. Kui aastatel 2018 ja 2019 kummalgi külastas Iisraeli üle 4 miljoni turisti, siis 2021. aastal külastas Iisraeli vaid 400 000 turisti. Enim külastavad Israeli turistid Ameerika Ühendriikidest, Prantsusmaalt, Saksamaalt ja Suurbritanniast. Suurimad ettevõtted Bank Leumi (pangandus) Bank Hapoalim (pangandus) Mizrahi Tefahot Bank (pangandus) Teva Pharmaceutical (ravimitootja) ZIM Integrated Shipping Services (meretransport, kaubavedu) Israel Discount Bank (pangandus) Kultuur Juudid on traditsiooniliselt pidanud judaismi kultuuriks, millel on oma ajalugu, keel (heebrea keel) ja kodumaa – Iisrael. Igas Iisraeli linnas on sünagoog, mis on filosoofia, eetika ja religioosse praktika keskus. Rabid on judaismi nimetanud arenevaks religioosseks tsivilisatsiooniks. Ajalugu Iisraeli ajaloo alguseks loetakse Aabrahami elu ja tegevust umbes aastal 2000 eKr. Samast ajast pärineb ka Iisraeli usundi eellugu. Heebrea hõimude liit hõivas Palestiina ja nendel aladel jäid hõimud paikseks. Iisraellased (heebrealased) asusid Palestiinas hiljemalt alates 12. sajandist eKr. 12.–11. sajandil eKr polnud maa tõenäoliselt poliitiliselt ühendatud. Nimi Iisrael võeti Kaananimaa kohta kasutusele aastal 1211 eKr. Perioodi iseloomustab vaen Kaanani rannikualal elanud vilistitega. 11. sajandil eKr said iisraellased lüüa Palestiina rannikul asuvatelt vilistitelt. Võitluses vilistite vastu sai iisraellaste esimeseks kuningaks Saul, kes valitses aastatel u 1030–1002 eKr. Iisraeli kuningriik tekkis aastal 1000 eKr. Taavet (1002–962 eKr) lõi puruks Sauli pooldajad ja vallutas vilistitelt Jeruusalemma ja enamus vilistite alasid alistati Taaveti ülemvõimule. Võimu pärandas ta ühele oma noorematest poegadest Saalomonile (962–922 eKr). Kuningriik lõhenes Saalomoni surma järel kaheks: Iisraeli kuningriigiks põhjas (koos Sikemi ja Samaaria linnadega) ja Juuda kuningriigiks (Jeruusalemma linnaga) lõunas. Juuda suguharu esiletõus algas pärast ühtse kuningriigi lagunemist aastal 928 eKr. Kuningas Omri rajas Iisraeli pealinna Samaaria umbes aastal 880 eKr. 8. sajandil eKr vallutas Assüüria Iisraeli kuningriigi ja Juuda kuningriigi riigi alad. Sionismiliikumise mõjul algas 1870. aastatel juutide naasmine Palestiinasse, mis oli eriti populaarne Aškenazi juutide seas 1920.–1930. aastatel, pärast seda soositi Suurbritannia Balfouri deklaratsiooni (1917). 1880. aastal algas juutide massiline immigreerumine Palestiinasse. I maailmasõda ja Palestiina Aastatel 1917–1918 vallutasid Briti Egiptuse Ekspeditsioonikorpuse väed Edmund Allenby juhtimisel koostöös kohalike vastupanugruppidega Palestiina piirkonna, kuhu aga Suurbritannia väed jäid paigale, et tagada rahu juutide ja araablaste vahel. Briti koloniaalpoliitika Palestiina suhtes rajanes koostööl sionistidega, sionistid said omavalitsuse (Jewish Agency) ning korraldasid juutide sisserännet. 1. novembril 1917 võttis Suurbritannia valitsus vastu otsuse võimaldada juutidel rajada oma "rahvuslik kodu" Briti vägede vallutatud territooriumil nn Balfouri deklaratsiooniga Suurbritannia rahvusvaheline Palestiina valitsusmandaat 25. aprillil 1920 anti Suurbritanniale Balfouri deklaratsiooni täideviimiseks rahvusvaheline mandaat. See mandaat anti välja San Remo konverentsil. 2. juunil 1922 kinnitasid mandaadi Rahvasteliidu 51 liikmesriiki. 30. juunil kinnitas seda ka Rahvasteliitu mitte kuuluva Ameerika Ühendriikide Kongress. Briti koloniaalpoliitika raames korraldati juutide sisserännet Palestiinasse (1919. aastal oli Palestiinas 58 000 juuti, 1939. aastal 445 000 ehk umbes 30% rahvastikust) ja araablastelt maa ostmist. Palestiina araablaste vastupanu väljendus nii juutide kui ka Briti võimu vastastes ülestõusudes aastatel 1921, 1929, 1936–1939. 1939. aastal otsustasid britid piirata juutide sisserännet ja maaoste. Sionistid orienteerusid seejärel peamiselt Ameerika Ühendriikide valitsuse toetusele, nende relvavõitlusorganisatsioonid (Hagana, Irgun Zvai Leumi, Sterni rühm) korraldasid Briti võimu ja araablaste vastaseid rünnakuid ning juutide salajast sisserännet Palestiinasse. 1921. aastal eraldati Palestiina mandaatterritooriumist Transjordaania, mis sai iseseisvaks emiraadiks. 1923. aastal jagasid britid Palestiina kaheks administratiivpiirkonnaks – juutidele anti Jordani jõest läände jääv osa ning araablastele ida poole jääv osa. Selle jagamise tulemusel said araablased 75 protsenti Palestiina alast, kuhu loodi Transjordaania riik. Ülejäänud Palestiina territoorium pidi saama juutide kodumaaks. Osa araablastest, kes jäid Jordani jõest läände, aga polnud sellise maajaotusega rahul ning alustasid seal elavate juutide ründamist. Kuigi Briti väed püüdsid alguses korda luua, loobuti sellest varsti. II maailmasõda ja Palestiina Palestiina juudid moodustasid Palestiina araablaste vastu organiseeritud kaitseorgani Haganah, mis on praeguste Iisraeli kaitsejõudude eelkäija. Samuti moodustus põrandaalune organisatsioon Irgun, mida juhtis hilisem Iisraeli peaminister Menaẖem Begin. Iisraeli riigi väljakuulutamine 1947. aasta Nõukogude Liidu ja Ameerika Ühendriikide toetusel vastu võetud ÜRO Peaassamblee otsuse alusel kuulutati 14. veebruaril 1948 välja Iisraeli riik. Partitsioneerimisresolutsiooni järgi pidi moodustatama allesjäänud 25 protsendile Palestiina alast juudiriik ning teine Palestiina araablaste riik (Transjordaania oli esimene). Jagamine pidi toimuma vastavalt rahvaarvudele. Juudid nõustusid resolutsiooniga, araablased aga lükkasid selle tagasi. Iisraelile eraldati 14 100 km2 suurune ala (umbes 56% Palestiinast), seal elas 498 000 juuti ja 497 000 araablast (palestiinlast), Palestiina Araabia riigile anti 11 100 km2, seal elas 725 000 araablast ja 10 000 juuti. 14. mail 1948 kuulutasid juudid oma territooriumil välja Iisraeli riigi. Järgmisel päeval ründasid vastloodud riiki seitse naaberriiki: Egiptus, Jordaania, Süüria, Liibanon, Saudi Araabia, Iraak ja Jeemen. Iisraeli rünnanud araabia riikide valitsused kutsusid Iisraeli alal elavaid araablasi üles lahkuma, kuid neile lubati võimalust pärast sõjategevuse lõppu tagasi pöörduda. Iisraelil õnnestus araabia riikide rünnak tagasi lüüa, ta okupeeris 6700 km2 Palestiina araabia riigile määratud alast ja Ida-Jeruusalemma. Okupeeritud aladelt põgenes naaberriikidesse umbes 900 000 araablast. Ülejäänud Palestiina-osa, mis oli määratud araabia riigile, liidendati Jordaaniaga. Esimese välisriigina tunnistas Iisraeli riiklikku iseseisvust Nõukogude Liit, kes andis Iisraeli sõjaväele ka relvastust. Nõukogude Liidu poliitilise toetuse eesmärk oli leida liitlasriik Lähis-Idas, kuna teised araabia riigid olid Suurbritannia liitlased. Euroopast ja Nõukogude Liidust emigreerunud vene juurtega väljarändajad olid pärast teist maailmasõda lojaalsed Nõukogude Liidule ja Jossif Stalinile. Iisrael ei vastanud Nõukogude Liidu välispoliitilistele ootustele, mistõttu Nõukogude Liit katkestas suhted Iisraeliga 1949. aastal. Sellega algas ka Nõukogude Liidus elavate juutide represseerimine. Pärast sõda anti Iisraeli alale jäänud araablastele Iisraeli kodakondsus, neid ja nende järeltulijaid tuntakse Iisraeli araablastena. Lahkunuid tunti aga esimeste "Palestiina põgenike" nime all. 1949. aastal lõppenud Iseseisvussõja järel oli Iisraeli territoorium suurem kui 1947. aastal tehtud ÜRO plaan ette nägi. Ala, millest oleks pidanud saama teine Palestiina araablaste riik, oli okupeeritud. Gaza maariba kuulus Egiptusele ning Juudea ja Samaaria ehk Jordani Läänekallas Transjordaaniale. Transjordaania valdusse jäi ka enamik Jeruusalemmast, sealhulgas vanalinn ja Nutumüür. Iisrael sõlmis 1949. aastal Egiptusega (24. veebruaril), Liibanoniga (23. märtsil), Jordaaniaga (3. aprillil) ja Süüriaga (20. juulil) vaherahulepingud. Transjordaania annekteeris Läänekalda ametlikult 1950. aastal ning kõigile seal elavatele araablastele anti kodakondsus. Kuna Transjordaania paiknes Jordani jõe mõlemal kaldal, sai riigi nimeks Jordaania. Nii läks araablaste valdusse kokku 85 protsenti kunagisest Suurbritannia mandaadiga piiritletud alast. Aastatel 1949–1967, kui Juudea-Samaaria ja Gaza olid araablaste poolt okupeeritud, ei püütud neil aladel iseseisvat riiki välja kuulutada. Palestiinlaste liider Yasser Arafat ning tema 1964. aastal loodud Palestiina Vabastusorganisatsioon asusid iseseisvust taotlema alles pärast Kuuepäevast sõda 1967. aastal, millega Läänekallas ja Gaza olid Iisraeli valdusse läinud. Kuuepäevane sõda Kuuepäevane sõda oli kolmas sõda Iisraeli ja araabia riikide vahel. Sõda lõppes juba esimese päeva varahommikul. 1967. aasta mais mobiliseerisid Egiptus, Jordaania ja Süüria oma sõjaväed sissetungi alustamiseks Iisraeli piiri äärde. Sissetungi ennetamiseks ründasid Iisraeli väed Egiptust 5. juuni hommikul, hävitades selle õhuväe. Egiptus kaotas sõja esimestel tundidel 300‒310 oma 340 lennukist. Järgnevatel tundidel korraldas Iisrael õhurünnakud ka Jordaania ja Süüria õhuväe vastu, mille käigus hävitati umbes 450 vastasvägede sõjalennukit. 5. juuni keskpäevaks kindlustas kindralmajor Mordechai Hodi juhitud sõjaväeoperatsioon Iisraeli ülemvõimu õhus ja pani aluse nende maavägede kiirele edasitungile. 1949–1967 oli Gaza piirkond Egiptuse valduses, Golani kõrgendikud Süüria valduses ja Läänekallas Jordaania valduses. Pärast Kuuepäevast sõda aga kuulusid need alad ning Siinai kõrb Iisraelile. Läänekaldal ja Gaza piirkonnas elas toona 850 000 araablast, kellest pärast kuuepäevast sõda sai teine põgenike laine. Läänekalda ja Gaza araablased olid valmis pärast 1967. aastat piirkonnast lahkuma, kuid toonane Iisraeli kindral Moshe Dayan palus neil jääda. Dayani plaan oli inimesi harida, pakkuda neile töökohti, arstiabi ja muud. Jom Kippuri sõda 1973. aasta oktoobris toimus Jom Kippuri sõda, milles Egiptus ja Süüria üritasid eelmistes sõdades kaotatud alasid tagasi vallutada. Sõda algas Egiptuse ja Süüria vägede jaoks edukalt, kuid Iisraeli vägede vasturünnakutega löödi nad tagasi. 1980. senise pealinna Tel Avivi asemel kuulutati pealinnaks Jeruusalemm, vt ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nr. 478 1982. aastal sõlmisid Iisrael ja Egiptus rahulepingu ning Iisrael andis Siinai poolsaare Egiptuse valdusse tagasi. Golani kõrgendikud, Läänekallas ja Gaza piirkond jäid Iisraeli valdusse. 1982. aastal tõi Iisrael väed välja Siinai poolsaarelt; 1985. aastal Liibanonist (v.a puhvertsoonist riigi piiril). 1993. aastal tunnustasid Iisrael ja Palestiina Vabastusorganisatsioon teineteist. 2005. aastal tõi Iisrael oma väed Gaza piirkonnast välja ning likvideeris sealsed asundused. 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikt Aastal 2006 tungisid organisatsiooni Ḩizb Allāh sissid üle Iisraeli-Liibanoni piiri, tappes viis Iisraeli sõdurit ja võttes vangi kaks. Vangi võetud sõdureid hoiti Liibanoni territooriumil ja nad anti Iisraelile välja 2008. aastal toimunud vangide vahetuse käigus. Ḩizb Allāh tulistas konflikti käigus üle Liibanoni piiri Iisraeli pihta ligi 4000 raketti. Iisrael vastas õhu- ja maarünnakuga peamiselt Lõuna-Liibanoni aladel. Kõige rohkem said kannatada Liibanoni tsiviilrajatised. Lisaks viis Iisrael osa oma sõjaväest Liibanoni, hoides Ḩizb Allāh liikmeid blokaadis. Viimased Iisraeli väed lahkusid Liibanonist 2006. aastal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga relvakonflikti lõpetamise ja Ḩizb Allāhi desarmeerimise kohta. ÜRO rahuvalvajad pole veel täitnud resolutsiooni desarmeerimise sätet. Iisraeli luure andmetel on Ḩizb Allāh oma relvastust täiendanud ja suurendanud. Gaza sõda 2023. aasta Ḩamāsi-Iisraeli sõda Relvakonflikt Ḩamāsi juhitud Palestiina sõjaliste rühmituste ja Iisraeli vahel algas 7. oktoobril 2023 koordineeritud üllatuspealetungiga Iisraeli vastu. Rünnak algas hommikul Ḩamāsi kontrolli all olevast Gaza sektorist Iisraeli pihta välja saadetud vähemalt 5000 raketiga. Umbes 2500 Palestiina võitlejat murdsid Gaza ja Iisraeli alade vahelise tara ning ründasid Gaza sektori lähedal tsiviilkogukondi ja Iisraeli relvajõudude (IDF) sõjaväebaase. Vähemalt 1400 iisraellast (peamiselt tsiviilisikud) tapeti, sealhulgas 260 inimest, kes viibisid Re'imi muusikafestivalil. Sajad tsiviilpantvangid, kelle hulgas olid naised, lapsed ja vanurid, rööviti ja viidi Gaza sektorisse. Iisrael alustas vastulöökide andmist, enne kui päev hiljem ametlikult Ḩamāsile sõja kuulutas. Ḩamās alustas rünnakuid juutide püha Sukkoti lõpus, täpselt 50 aastat pärast Yom Kippuri sõja algust 1973. aastal. Ḩamās teatas, et nende rünnak oli vastus Egiptuse ja Iisraeli blokaadile Gaza sektoris, juudi asunduste jätkuvale rajamisele, Iisraeli asunike vägivallale ning liikumispiirangutele Iisraeli ja Gaza vahel. Iisrael likvideeris Ḩamāsi üksuste võitlejad Iisraeli kogukondade aladel, kus tapatalgud aset leidsid ja korraldas Gaza sektoris õhurünnakuid, milles hukkus üle 5000 palestiinlase. Hirm humanitaarkriisi ees suurenes pärast seda, kui Iisrael katkestas toidu-, vee-, elektri- ja kütusetarned Gazasse, mis olid juba varem blokeeritud nii Egiptuse kui ka Iisraeli poolt. Iisrael kutsus 1,1 miljonit Gaza elanikku Gaza põhjaosast evakueeruma lõuna osasse, samal ajal kui Ḩamās kutsus elanikke oma kodudesse jääma ja blokeeris lõunasse viivad teed. ÜRO teatas, et umbes 1 miljon palestiinlast, peaaegu pool Gaza sektori elanikkonnast, on riigisiseselt ümberasustatud. ÜRO ja paljud teised riigid nõudsid viivitamatut relvarahu kehtestamist. Inimõigusorganisatsioonid kutsusid üles võtma vastu sõjatandrilt ära liikuvaid Gaza põgenikke. Tsiviilelanikke oli hukkunud rohkesti ning ÜRO eriraportööridest koosnev rühm ja inimõigusrühmitused süüdistasid nii Iisraeli kui Ḩamāsi sõjakuritegudes. Vähemalt 44 riiki, peamiselt lääneriigid, mõistsid Ḩamāsi tegevuse selgesõnaliselt hukka kui terrorismi USA, Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Itaalia ja Saksamaa ühisavalduses. Lähis-Ida riigid nõudsid sõjategevuse deeskalatsiooni ja taunisid Iisraeli aastakümneid kestnud Palestiina alade okupeerimist kui sõja algpõhjust. Iraan hoiatas Iisraeli, et ta peataks viivitamatult igasuguse sõjalise agressiooni Gaza vastu, öeldes, et vastasel korral tema liitlased tekitavad uute rinnete avamisega "suure maavärina" ja ähvardasid sekkuda, kui Iisraeli sõjavägi alustab maapealset sissetungi Gazasse. Diplomaatilised suhted Iisraeli on tunnustanud 164 ÜRO liikmesriiki, lisaks Vatikan, Kosovo, Taivan, Cooki saared ja Niue. Araabia riikidest on Iisraeli tunnustanud Egiptus, Jordaania, Maroko, Bahrein, Araabia Ühendemiraadid, Sudaan. Teistest islamimaadest tunnustavad Iisraeli Albaania, Kosovo, Bosnia ja Hertsegoviina, Türgi, Niiger, Tšaad, Lõuna-Sudaan, Aserbaidžaan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Turkmenistan, Kasahstan, Usbekistan ja veel mitmed. 18 ÜRO liikmesriiki: Afganistan, Alžeeria, Bangladesh, Brunei, Djibouti, Indoneesia, Jeemen, Katar, Komoorid, Kuveit, Liibüa, Malaisia, Omaan, Pakistan, Põhja-Korea, Saudi Araabia, Somaalia, Tuneesia ei tunnusta ametlikult Iisraeli. 6 ÜRO liikmesriiki: Kuuba, Maldiivid, Mali, Mauritaania, Niger, Venezuela on Israeli tunnustanud, kuid hiljem tunnustuse tagasi võtnud. 4 ÜRO liikmesriiki: Süüria, Liibanon, Iraan ja Iraak ei tunnusta Iisraeli ja loevad ennast olevat Iisraeliga sõjaseisukorras. Vaata ka Iisraellased Juudi autonoomne oblast Judaism Sefaradi juudid 1972. aasta suveolümpiamängud Must September Iisraeli näitlejate loend Eesti-Iisraeli suhted Antisemitism Holokaust MOSSAD Aman Viited Välislingid Israelis hit by new digger attack, 22. juuli 2008 Sergei Stadnikov. Iisraeli riigile saatuslikuks saada võivatest asjaoludest Eesti Ekspress, 12. veebruar 2009 Riigid Aasia maad Vahemere maad


text: Kuidas: teisendada hääl tekstiks Windowsis - Appuals.com - Kuidas On Kuidas: teisendada hääl tekstiks Windowsis Hääle teisendamiseks arvutis tekstiks, kasutades sisseehitatud häälest tekstiks teisendamise utiliiti, peate Windowsis: kõnetuvastuse kasutamine Kuidas lubada Kõnetuvastus : Kliki Kõnetuvastus . Kliki Alustage kõnetuvastust . On Tere tulemast kõnetuvastusse ekraanil, lugege tekst läbi ja klõpsake nuppu Järgmine . Järgmisel ekraanil valige kasutatava mikrofoni tüüp ja klõpsake nuppu Järgmine . Lugege läbi järgmine ekraan ja klõpsake nuppu Järgmine . Järgmisel ekraanil lugege näidislause valjusti ja klõpsake nuppu Järgmine . Jätkake ülejäänud osa Kõnetuvastus häälestusviisard, seadistamine Kõnetuvastus oma eelistuste järgi. Kui olete häälestusviisardi läbinud, kuvatakse Kõnetuvastus juhtpaneel peaks ilmuma väikesele osale ekraanist. Kui olete sättinud Kõnetuvastus üles, saate oma arvutit koolitada, et teid paremini mõista ja vaadata viitet sisaldavat kaarti Kõnetuvastus käsud (ja rohkemgi veel) Kontrollpaneel > Juurdepääsu lihtsus > Kõnetuvastus . Kõnetuvastuse kasutamine: Et kõnetuvastus saaks teid kuulama hakata, öelge "Alusta kuulamist" või klõpsake kõnetuvastuse juhtpaneeli nupul Mikrofon. Rääkige kõik, mida soovite tekstiks teisendada, ja kõnetuvastus transkribeerib selle teie ekraanile. Kui soovite, et kõnetuvastus lõpetaks teie kuulamise, öelge "lõpeta kuulamine" või klõpsake kõnetuvastuse juhtpaneeli nupul Mikrofon. Professionaalne näpunäide: Mitte ainult ei saa Kõnetuvastus kasutada hääle tekstiks teisendamiseks, seda saab kasutada ka arvuti juhtimiseks - alates häälel ekraanil objektidel klõpsamisest kuni programmide ja rakenduste käivitamiseni. Lisateavet paljude võimaluste kohta Kõnetuvastus saab kasutada, navigeerige Kontrollpaneel > Juurdepääsu lihtsus > Kõnetuvastus ja klõpsake nuppu Võtke kõneõpetus .


Panorama 65: ühtekuuluvuspoliitika – arukama tuleviku suunas Ajakirja Panorama suvenumbris, mida saab nüüd ka alla laadida, vaadatakse tulevikku ja käsitletakse Euroopa Komisjoni kavandatud eelarvet rahastamisperioodiks 2021–2027. Lisaks sissejuhatavale artiklile, mis kirjeldab ettepanekuid ja lootusi ühtekuuluvuspoliitika reformimiseks, tegime eksklusiivintervjuu volinik Creţuga, milles tutvustatakse ja põhjendatakse peamisi muudatusi, samuti avaldame esialgsed vastukajad erinevatelt sidusrühmadelt üle Euroopa.585 Seekord on tähelepanu keskmes Iirimaa, kes tähistab 45 aasta möödumist ELiga liitumisest. Intervjuus riiklike kulutuste ministri Paschal Donohoega ja valitud projektide kaudu näitame, kuidas Iirimaal on õnnestunud ERFi toetuse abil suurendada uuenduslikkust ja konkurentsivõimet. Avalikustame tänavuse Regiostarsi auhinnakonkursi 21 finalisti ning anname ülevaate oktoobri alguses Brüsselis toimuva järgmise Euroopa piirkondade ja linnade nädala teemadest ja üksikasjadest. Samuti uurime seoses Euroopa kultuuripärandi aastaga mitmesuguseid ERFi toetatavaid kultuuripärandi projekte ning rubriigis „Pildile tabatud“ on luubi all innovatsioon Poolas. Teeme reportaaži hiljutiselt Hea valitsemistava konverentsilt ja uurime mitmesuguseid algatusi, mis aitavad suurendada haldussuutlikkust kogu ELis, samuti jälgime noorte Euroopa sotsiaalmeediatähtede seikluslikku teekonda läbi Euroopa ELi Road Tripi projekti raames. Projektide rubriigis külastame Itaaliat, Prantsusmaad ja Bulgaariat. Panorama 65: ühtekuuluvuspoliitika – arukama tuleviku suunas


USA-s kukkus väikelennuk elumajja(4) USA Virginia osariigis Louisas kukkus väikelennuk elumajja. Piloot sai surma ja maja süttis põlema. Pooleteistkordse maja omanik oli parajasti keldris ja pääses. Virginia osariigi politsei teatel maandus lennuk neljapäeva keskpäeva paiku Louisa lennuväljale ja tõusis pärast tankimist taas õhku. Mõni minut hiljem kukkus lennuk 400 meetri kaugusel lennuväljast alla, teatab Associated Press. Lennuki pardal oli ainult piloot. USA föderaalse lennundusadministratsiooni FAA esindaja Jim Petersi sõnul räägivad pealtnägijad, et Cessna T303 Crusaderi mootorid ütlesid üles. Õnnetust uurib USA rahvuslik transpordiohutuse amet NTSB.


Odessa - rühmareis ja individuaalpaketid | www.meelis.ee Odessa - rühmareis ja individuaalpaketid Otselennud Tallinnast septembri lõpuni 2018 4 viimast kohta rühmareisile 8.-15 august 2018 - hind alates 495 eurot! Odessa - päike, Must meri, kuulus ooperiteater ja rannapromenaad Suvel 2016. alustas meie rahvuslik lennukompanii Nordica otselende Tallinnast Odessasse ja Odessast sai kohe üks suve populaarsemaid sihtkohti. Lisaks päikesepaistele ja Mustale merele leiab Odessast maailma kõige ilusama ooperimaja, mitmesuguseid muuseume ja galeriisid, rahulikke aedu ja imekaunist arhitektuuri, turulettidele laotatud puu- ja köögivilju, enam kui 200 kohvikut ning restorani, palju romantikat ning nostalgiat, aga ka Eesti investeeringute toel avatud uhke ja kaasaegse rannapromenaadi. Lennud Tallinnast Odessasse toimuvad alates 2. juunist septembri lõpuni 2018 kaks kuni kolm korda nädalas sõltuvalt kuust. Viimased kohad meie rühmareisile Odessasse 08-15.08.2018 (7 ööd) - kasuta võimalust ja liitu rühmareisiga! 08AUG TLL - ODS 0655- 0910 15AUG ODS - TLL 0945- 1205 * Hotell Premier Geneva 4* hommikusöögiga, mis asub Odessa vanalinnas. Hea kesklinna hotell, väga korraliku hommikusöögiga, mis asub Ooperiteatrist ja kuulsast Derebasovskaja jalakäijate tänavast umbes 10 minutit jalutada. * Lennujaamatransfeerid hotelli edasi-tagasi. Reisipaketi hind 495 eurot/ in. kaheses toas. Ettemaks 150 eurot, liituda on võimalik kuni 01.05 või kuni kohti jätkub. Lõppsumma tähtaeg 45 päeva enne reisi. Lisavõimalused rühmareisil: vanalinna ekskursioon 2,5 tundi jalgsi. Hind 12 eurot/inimene Shabo veinitehase ekskursioon. Hind 30 eurot/inimene. Tehase tänapäevase tootmisega tutvumine jalutuskäik veinitehase territooriumil ja keldrites, mis tutvustab veinimõisa ajalugu film veinitehase tekkeloost tänapäevani 6-e erineva toote degusteerimine väikse snäkiga. http://shabo.ua/en/ Odessa kuulsa ajaloolise Ooperi- ja Balletiteatri külastus Mida veel teha ja külastada Odessas: * Arkadia rannapromenaad ja puhkepiikond. Vastvalminud ostutänav, ilus rand, erinevad meelelahutused, palju restorane, ülisuper avatud rannadiskoteek läbi mitme korruse, karusellid. Vaata: arcadia-odessa.com/nightlife.html * Palju söögikohti kesklinnas Deribasovskaja jalakäijate tänaval, mis kõik pakuvad imehead toiduvalikut ja soodsa hinnaga. * Hotell Nemo rannas on väike promenaada, avalik rand ja Delfinaarium. visittoukraine.com/en/unique-ukraine/dolphinarium-nemo.html * Odessa tohutu suur turg PRIVOZ, kus on toitu ja tööstuskaupa ja hõlmab terve kvartalit. Kõik, kes seda on külastanud, kiidavad väga head valikut ja soodsaid hindu. hwww.travbuddy.com/Odessa-Privoz-Market-v464203 www.youtube.com/watch?v=JY_lRjitLh0 Orange Hotel 3* Hind kaheses toas 495 eurot/inimene lennujaamast hotelli eratrnsfeer edasi-tagasi 7 ööd majutust valitud hotellis hommikusöögiga Veel hotelle Odessas: Hotell Vele Rosse *** Hotell Londonskaja **** Hotell Stella Residence ***** Põnevad lisavõimalused: Shabo veinitehase eksursioon 20.-eurot/in. (miinimum 16 inim) Vaata: http://shabo.ua/en/ Odessa ooperiteatri külastus. Piletihinnad keskmiselt 5-7 eurot. Kasuta toredat võimalust natuke üle kahe tunnise lennu järel külastada Odessa maailmakuulsat Ooperiteatrit, jalutada legendaarsel Deribassovskaja tänaval või lihtsalt nautida rannarõõme garanteeritult soojas kliimas! Küsi pakkumist Vilja käest: vilja.nurm@meelis.ee


text: Kontaktkomitee | 2009 Asute siin: Avaleht > 2009 ELi kontaktkomitee iga-aastane kohtumine Budapestis 30. novembril ja 1. detsembril 2009 2009. aastal oli ELi liikmesriikide SAIde juhtide ja Euroopa Kontrollikoja presidendi osalusel toimunud iga-aastase koostööalase kohtumise korraldajaks Ungari riigikontroll. Kohtumisel osalesid aktiivsete vaatlejatena ELi kandidaatriikide (Türgi, Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) SAIde juhid ning ka EUROSAI, INTOSAI (Development Initiative) ja SIGMA (Support for Improvement in Governance and Management) esindajad. Töökava raames toimunud poolepäevasel seminaril arutasid osalejad SAI rolli finantsmajanduslikust kriisist tingitud valitsuse meetmete toetamisel. Järeldati, et enamik SAIdest reageeris kiiresti, kohandas oma auditiplaanid vastavalt uuele olukorrale ja keskendus oma tegevuses kriisiohje meetmete auditeerimisele. Samal ajal erines SAIde konkreetne tegevus riigiti, sõltudes valitsuse kriisivastaste meetmete liigist ja ulatusest ning SAI .juriidilisest volitusest. Lisaks esitleti teemasid, mis on seotud SAIde tööd mõjutavate ELi vahendite haldamisega seoses hiljuti vastu võetud ja 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga. Osalejate vahel toimus SAIde sõltumatust käsitlev elav arutelu. Selle tulemusel koostati kontaktkomitee avaldus eesmärgiga nõuda ELi institutsioonidelt ja liikmesriikide parlamentidelt kõikide meetmete võtmist selleks, et säilitada ja tagada, et sõltumatute kõrgeimate kontrolliasutuste toimimine on kaitstud, nagu on ette nähtud Lima ja Mehhiko deklaratsioonide ja Lissaboni lepinguga. Osalejad arutasid ka liikmesriikide SAIde esitatud aruandeid energiamärgiste auditi ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi haldussüsteemide auditi kohta; kontaktkomitee töörühmade tegevust; kandidaat- ja võimalike kandidaatriikide SAIde võrgustikuga seonduvaid küsimusi; praegust ja tulevast koostööalast tegevust ning ka koostööalaseid organisatsioonilisi küsimusi.


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb TRYP by Wyndham Berlin am Ku’Damm ideaalselt Wilmersdorf's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Berliin hotellis. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas seifid, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), restoran, müügiautomaat. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida föön, dušš, laud, traadita internetiühendus (tasuta), satelliit/kaabel TV. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu aed, saun. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab TRYP by Wyndham Berlin am Ku’Damm märki mitmel viisil.


2. Kokkuleppeosaline teatab sekretariaadile kokkuleppe tingimustest protokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise või protokolliga ühinemise kirja hoiule andes. Sekretariaat teeb kokkuleppe tingimused teatavaks konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele.