text: November 2003, sündmuste kroonika 3. november Mihhail Hodorkovski lahkus Jukose juhi kohalt. 4. november Sri Lanka president Chandrika Kumaratunga saatis parlamendi laiali, viies riigi faktiliselt sõjaseisukorda. 5. november Päikesel leidis aset suurim loide, mis on kunagi registreeritud. Kinodesse tuli kolmas Matrix 'i seeria film The Matrix Revolutions. 6. november Briti Konservatiivse Partei uueks liidriks kinnitati Michael Howard. 8. november Saudi Araabia pealinnas Ar-Riyadis oli võimas enesetaputerrorirünnak; plahvatuses sai surma üle 20 ja haavata üle 100 inimese. 9. november Jaapani valimised võitis Liberaaldemokraatlik Partei (peaminister Junichiro Koizumi). 12. november Palestiina parlament kiitis heaks uue valitsuse, mida juhib Ahmed Qurei. 13. november Craig Venter teatas paljuneva kunstliku viiruse loomisest. 15. november USA Louisiana osariigi kuberneriks valiti esimese naisena Kathleen Blanco. İstanbulis (Türgi) plahvatas sünagoogide lähedal kaks autopommi. Surma sai vähemalt 20 ja haavata 250 inimest. 16. november Serbia presidendivalimised ebaõnnestusid, sest osalusprotsent oli ainult 38% (vajalik oli 50%). 17. november Arnold Schwarzenegger vannutati USA California osariigi kuberneriks. 18. november Fermi laboratoorium kinnitas, et on avastatud elementaarosake X(3872), mille olemasolu senised teooriad ei seleta. 19. november Jun'ichirō Koizumi nimetati Jaapani peaministriks. Neljapartiiline malematš Garri Kasparovi ja programmi X3D Fritz vahel lõppes viigiga. 20. november İstanbulis oli kaks autopommiplahvatust HSBC pangas ja Suurbritannia konsulaadis. Surma sai vähemalt 25 (sealhulgas Briti peakonsul Roger Short) ja haavata sadu inimesi. Terroriaktide eest võttis vastutuse enda peale islamistlik rühmitus İslami Büyükdoğu Akıncılar Cephesi (IBDA-C). 22. november Thbilisis piirasid Gruusia presidendi Eduard Ševardnadze vastased parlamendihoone ümber ja nõudsid presidendi tagasiastumist. Ševardnadze kuulutas välja erakorralise seisukorra. Peruu president Alejandro Toledo palus vabandust 70 000 inimese pärast, kes on tapetud 15 aasta jooksul võitluses mässulise liikumisega Sendero Luminoso. 23. november Gruusia president Eduard Ševardnadze astus tagasi. Kuni uute presidendivalimisteni asus presidendi kohuseid täitma Nino Burdžanadze. 26. november India ja Pakistan kuulutasid välja relvarahu Kashmiri piirkonnas. 27. november USA president George W. Bush külastas tänupüha puhul Ameerika sõdureid Bagdadis. Simon Crean astus tagasi Austraalia Tööpartei juhi kohalt. 2003-11


Kertriin: „Kõik kukkus kokku nagu kaardimaja. Keskendumist polnud ollagi.“ 20 lugu elust Covidiga Laseri lugejatelt - Laser Loe Laseri lugejate kogemusi elust Covidiga 8. nov. 2021 kell&nbsp17:47 Pärast eelmise nädala saadet (2. novembril) jõudis meieni 20 lugu sellest, millise jälje on nn pikk Covid jätnud inimese elule ja tervisele. Karolin: „Taastumine võttis ikka üsna kaua aega ja tervenemisest alates läks umbes kaks kuud, kui ma suutsin normaalselt pikema jalutuskäigu teha ja samal ajal ka vestelda. Enne oli tavaline, et võtsin hingamispause või pidin tugevate valude tõttu rindkeres üldse kuskil pikali viskama. Haigestusin jaanuari lõpus. Kolm nädalat olin pikali maas. Magasin enam-vähem ööd ja päevad läbi, olin lihtsalt nii väsinud. Esinesid praktiliselt kõik sagedasemad koroonaga seotud haigusnähud, mõni nõrgemalt, mõni tugevamalt.“


"Mul on ütlemata hea meel, et hiljuti tippsporti naasnud Kristina Šmigun-Vähi tagasitulek kujunes niivõrd säravaks ja kinnitas Eesti kohta suusariikide seas," ütles kultuuriminister Laine Jänes. Kultuuriministri ettepanekul premeeritakse Kristinat 1 100 000 ja tema treener Anatoli Šmiguni 550 000 krooniga. Vastavalt valitsuskabinetis kokku lepitud kriteeriumidele võib valitsus premeerida Eestit edukalt esindanud sportlasi olümpiamängudel hõbemedali võitmise puhul 1 100 000 miljoni krooniga ning treenereid kuni poolega sportlastele määratud summast. Kristina ja tema treeneri vastuvõttu tähistatakse täna õhtul Tallinnas Raekoja platsil algusega kell 16:45.


2056,67 €/l Eucerin VOLUME-FILLER silmaümbruskreem. Taastab naha volüümi ja pinguldab silmade ümber olevat nahka, SPF 15 + UVA kaitse. Aja jooksul kaotab nahk oma toonuse ja tugevuse ning silmade ümber olev nahk muutub lõdvemaks - tulemuseks peened kortsud ja kurrud. 3. Hüaluroonhape niisutab nahka intensiivselt ning vähendab kortse. Lisaks toetab koostises olev dekspantenool naha uuenemist öö jooksul Kliinilised ja dermatoloogilised uuringud tõestavad: regulaarselt kasutades aitab koostis taastada naha volüümikust ja silub silmaümbruses olevaid kortse. Peened kurrud ja kortsud vähenevad nähtavalt. Nahasobivus kliiniliselt tõestatud. Oftalmoloogiliselt testitud. Sobib läätsekandjale. Kandke hommikul ja õhtul hästi puhastatud silmaümbrusnahale, kreemi õrnalt sisse masseerides.


Motex Ipari és Szolgáltató Rehabilitációs Kft. (Motex Kft.) 30. novembril 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 28. septembri 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-713/17, Motex versus komisjon (kohtuasi C-748/18 P) Apellant: Motex Ipari és Szolgáltató Rehabilitációs Kft. (Motex Kft.) (esindaja: ügyvéd L. Szabó) Motex Kft. palub oma apellatsioonkaebuses Euroopa Kohtul tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja tuvastada, et see on põhjendatud, ning järelikult tühistada Üldkohtu (seitsmes koda) 28. septembri 2018. aasta otsus kohtuasjas T-713/17, Motex Ipari és Szolgáltató Rehabilitációs Kft. (Motex Kft.) versus Euroopa Komisjon, millest teatati apellandile 1. oktoobril 2018; saata asi seoses teises ja neljandas vastuvõetamatuse väites nimetatud vaidlustatud otsusega tagasi Üldkohtule; Apellandi väitel on põhjendatud tema tuginemine oma menetluslike õiguste kaitsele, mistõttu tuleb teda lugeda puudutatud isikuks, kui tema kaebuse ese on tühistada määruse 659/19991 artikli 4 lõike 3 alusel tehtud vastuväidete esitamata jätmise otsus, ning kaebus sisaldab vaikimisi, selle viitamise tasandil, tuginemist õiguste kaitsele. Osas, milles Üldkohus tõlgendas hagiavalduse lisa ning tegi selle tõlgenduse alusel ka sisulise otsuse, siis ei saa ta tugineda põhjendatult sellele, et ta ei ole kohustatud leidma ja tuvastama kaebaja poolt hagiavalduse lisas viidatud õiguslikke aluseid. Kui Üldkohus nõuab, et kaebaja näitaks konkurentsi kahjustavat mõju, mis on „konkreetne ja käegakatsutav“, tema olukorrale, ning tõendaks seeläbi, et ta on vaidlustatud õigusaktist otseselt puudutatud, siis on tegemist juba olukorra faktiliste asjaolude hindamisega. Nii moonutab ta aga tingimusi, mis on kehtestatud selleks, et hinnata, kas isik on õigusaktist otseselt puudutatud. Juhul kui vastustaja tugineb sellele, et vaidlustatud otsuseid ei ole võimalik vaidlustada, kuna need ei ole lõplikud otsused sel põhjusel, et uurimismenetlus on alles pooleli, siis kohtu otsus selles küsimuses tuleb teha enne teisi vastuvõetavuse küsimuses tehtavaid otsuseid.


source: wikipedia

text: Max Tegmark (sündinud 5. mail 1967) on rootsi päritolu USA füüsik ja astronoom. Ta on töötanud Pennsylvania Ülikoolis ja seejärel Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Kvantenesetapu mõttelise eksperimendi pooldajana on esitanud matemaatilise argumendi multiversumi olemasolu kasuks: arvutuseeskiri üheainsa juhusliku arvu jaoks nulli ja ühe vahel on pikem kui arvutuseeskiri kõikide arvude jaoks nulli ja ühe vahel, seega on reaalsusel võib-olla informatsiooniliselt ökonoomsem koosneda lõpmatust hulgast paralleeluniversumitest kui ainult ühest universumist. Ameerika Ühendriikide füüsikud Ameerika Ühendriikide kosmoloogid Ameerika Ühendriikide astronoomid Sündinud 1967


Kiri: Unustagem integratsioon(41) Integratsioonist on meedias juttu viimaste kuude jooksul peaaegu iga päev. Jääb mulje, nagu oleks tegemist mingi moehaigusega.Integratsiooni saab käsitleda nii riikide kui isikute tasandil. Tänapäeva riigid on integreeritud ÜRO ja mitmete regionaalsete liitude tasandil. Niisugune integratsioon toob kaasa rea reegleid ja seadusi, millega liitunud peavad arvestama. Riikide integratsiooni näidetena võiks nimetada NATO-t, Euroopa Liitu, SRÜ-d. Ebaõnnestunud integratsiooniks osutusid Jugoslaavia ja Nõukogude Liit. Osariikide lõimumise positiivseks näiteks on Saksamaa ja USA, suuri probleeme esineb aga Ühendkuningriigis, Hispaanias ning viimasel ajal ka Belgias. Lõimumisega seotud probleemid on täna teravalt päevakorras ka Euroopa Liidus. Isikute integreerumisel tuleks arvestada nende keele, rahvus, usu ning isegi soo ja vanuse erinevust. Sajandeid on teada noorte ja vanade vastuolud. Feministid püüavad soolisi erinevusi igati pisendada. Ei kujuta ette, kuidas integreerida erinevasse rahvusse kuuluvaid isikuid. Kas saaksime tulemusena eestivenelase ja vene-eestlase, kes täiesti võrdselt valdab mõlemaid keeli? Kas neil puudub siis emakeele mõiste? Sama probleem on usuga. Tõsiusklik ei saa olla korraga nii protestant kui õigeusklik. Maailma positiivse kogemuse eri rahvuste, keelte ja uskude integreerimisest võime tuua vaid USA-st. Kuid sealgi on domineeriv inglise keel ja katoliku usk. Seega oleks USA puhul tegemist ikkagi sinna elama asunute assimileerumisega. Küllaga on aga teada isikute integratsiooni negatiivseid näiteid. Alustada võiks seda loetelu Põhja-Iirimaast, Hispaaniast ja Kosovost ning lõpetada India, Pakistani ja Iraagiga. Siit järeldus — eri rahvuse, keele, kultuuri ja usundiga isikute integreerimine ei anna loodetud tulemust. Küll on toime tuldud väikerahvuste assimileerimisega suuremate rahvuste poolt (indiaanlased, Venemaa põhjarahvad ning soomeugrilased ). Tulles tagasi Eesti juurde — teame, et siinsed muulased erinevad keele ja usu poolest eestlastest. Integreerimisel peaksime lahti ütlema emakeelest (mida võiks asendada inglise keel) ja muutuma ateistideks. Seega jääks üle üksikute vene keelt rääkivate eraldi elavate inimeste assimileerumine eestlast hulka ja vastupidine protsess näiteks Narvas ja Sillamäel. Integratsiooni näiteid saame tuua üksikute kultuuritegelaste ja teadlaste hulgas. Olgu siin esimesena nimetatud Neeme Järvi perekond, kes on küll eestluse ja eesti kultuuri levitaja, kuid keda peetakse omaks mitmes riigis. Integreerinuks võiks pidada ka Brüsselis ja Luksemburgis alaliselt töötavaid inglise ja prantsuse keelt valdavaid eestlasi. Kus on siis väljapääs normaalse elu korraldamiseks mitmerahvuselises riigis? Selleks on edukalt kasutusele võetud kodakondsuse mõiste. Igas riigis on selle riigi kodanikkond. Mitmes riigis, näiteks Ungaris, puudub rahvaloendusel rahvuse küsimus — seda asendab kodakondsuse küsimus. Iga riik on seadusega kinnitanud kodanikuks saamise reeglid. Neist olulisem on sünnijärgne õigus ja vastava riigi keele valdamine. Järelikult tuleks ka Eestis lõimimise asemel tegelda pigem kodakondsuse probleemidega. Selles on võimalik eeskuju võtta paljudest Euroopa riikidest. On teada, et mitmes suurlinnas, näiteks New Yorgis ja Londonis, on eri rahvusest elanikel omad elukvartalid, kus säilib nende keel ja kultuur. Eestis on sääraseks piirkonnaks olnud Kallaste ja Mustvee ümbrus, praegu aga Sillamäe ja Narva. Mõttetute kulutuste vältimiseks tuleks tõsiselt üle vaadata rahvastikuministri büroo tegevus. Ei ole vajadust varustada ETV eestikeelseid saateid subtiitritega. Meil on mitmeid venekeelseid raadiojaamu ja kohalikke ajalehti. Mis aga puutub keeleõppesse, siis tuleb seda üha toetada. Inimeste töölevõtmisel tuleks rakendada erinevaid keelenõudeid. On töökohti, kus tuleb vallata eesti, vene ja inglise keelt. Kõik arstid, apteekrid ja politseinikud peaksid oskama nii eesti kui vene keelt. Seevastu kohalikus teeninduses peaks tingimata valdama eesti keelt, vaid lihtsamatel töödel piisaks ainult vene keele valdamisest. Neid nõudeid inimeste töölevõtmisel ei tohiks mingil juhul samastada diskrimineerimisega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17159934


source: fineweb

text: Paiknedes sobivalt Pattaya ööelu, poodlemine, rannad alas, lubab Hotel Vista Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Linna keskus on vaid 5. Km kaugusel ja lennujaama jõuab 120 minutiga. Neile teist, kes tahavad välja minna, on O Tattoo, Avarin Spa, Pattaya Dragon ostukeskus vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused. Hotel Vista pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Pattaya's. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas ööpäevaringne toateenindus, poed, restoran, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, puudega inimestele mõeldud lisad. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli bassein (lastele), aurusaun, treeningkeskus, välibassein on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Avasta kütkestav segu Hotel Vista professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


text: Kosmoloogia on füüsika seadustel ja astronoomilistel vaatlustel põhinev teadusharu, mis uurib Universumi ehitust ja muutumist. Ajalugu Üldrelatiivsusteooria järgi sõltub aegruumi ehitus Universumi ainest. Albert Einstein püüdis seda teooriat kohe kosmoloogias rakendada. Einsteini esimeses kosmoloogilises mudelis (1917) on Universum staatiline, st tema geomeetria on ajast sõltumatu. Et see mudel ei olnud algsete väljavõrranditega kooskõlas, lisas Einstein neile kosmoloogilise konstandi Λ. Hiljem Einstein küll kahetses seda, kuid nüüdseks on olemas sõltumatuid põhjusi selle lisamiseks. 1920ndatel avastasid Edwin Hubble ja teised punanihke, millest järeldati, et kauged taevakehad eemalduvad meist kiirusega, mis on võrdeline nende kaugusega meist. Seega Universum paisub. 1920ndatel ja 1930ndatel pakuti välja hulk üldrelatiivsusteoorial põhinevaid kosmoloogilisi mudeleid, mis ennustasid Universumi paisumist. Vaatlusandmetega oli kõige paremini kooskõlas Friedmanni universumiks nimetatav mudelite klass. Neis on ruum homogeenne, seega isotroopne (on kõigis suundades ühesugune). Homogeensuse eeldusest järeldub, et neljamõõtmeline aegruum jaguneb kolmemõõtmelisteks ruumideks, kusjuures igal ruumil on konstantne kõverus. Kui kõverus on null, siis saadakse eukleidiline geomeetria, kui positiivne, siis sfääriline geomeetria, ja kui negatiivne, siis hüperboolne geomeetria. Ühe ruumi geomeetria on teise ruumi geomeetriaga seotud skaalateguri S(t) kaudu. Selleks et saada teada taevakehade paari vahelist kaugust aja t pärast, tuleb praegune kaugus korrutada skaalateguriga. Friedmanni universumi mudelites, mis arvestavad massiivsete objektide olemasoluga Universumis, on ajamuutujal t alamtõke t0, millele lähenemisel ajategur läheneb nullile. Selle väärtuse juures on tegu singulaarsusega, mille kohta mudel midagi ei ütle. Seda singulaarsust nimetatakse Suureks Pauguks. Et need mudelid kirjeldavad Universumi tegelikku struktuuri väga täpselt, siis on mõistlik järeldada, et Universum ei ole alati eksisteerinud. Ent 1950ndatel ja 1960ndatel oli valdav arvamus, et singulaarsus Friedmanni mudelis tuleneb väärast idealiseerivast eeldusest, et ruum on täiesti homogeenne. Ent Robert Geroch, Stephen Hawking ja Roger Penrose tõestasid singulaarsuse teoreemid, mille järgi peaaegu kõik võimalikud aegruumid on singulaarsusega ning peaaegu kõik kosmoloogilised mudelit kirjeldavad lõpliku vanusega universumit. Aastal 1965 avastati kosmiline mikrolaine-taustkiirgus. Pärast seda sai Suure Paugu mudelist kosmoloogia standardmudel. Kosmoloogiat hakati nimetama ka füüsikaliseks kosmoloogiaks. Aastal 1971 ilmus Jim Peeblesi selle pealkirjaga raamat. Teaduslik kosmoloogia ja religioosne kosmoloogia Monoteistlike usundite järgi (sealhulgas kristluse, judaismi ja islami järgi on Universumi loonud ja säilitab seda transtsendentne ja kõikvõimas Jumal. 19. sajandi teisel poolel hakati arutama termodünaamika teise seaduse kosmoloogilisi järelmeid seoses kristliku õpetusega maailma ajalisest algusest ja lõpust. Uus arutelu algas 1930ndatel seoses Universumi paisumise ja võimaliku ajalise alguse avastamisega. Teoloogilist huvi pakkuvate kosmoloogiliste küsimuste seas on järgmised. Miks Universum on olemas? Kas Universumi algusest on möödunud lõplik ajavahemik? Kas Universumile tuleb lõpp? Miks on Universumi evolutsioon ja loodusseadused just niisugused, et mõistusega olendid saavad eksisteerida? Suur Pauk ja maailma loomine Paljud teistid, sealhulgas Pius XII, Francis Collins, William Lane Craig ja Hugh Ross, on pidanud Friedmanni universumit ja singulaarsuse teoreeme kinnituseks kreatsionistlikule väitele, et Jumal lõi Universumi eimillestki. Teism ei nõua iseenesest, et Universum oleks lõpliku vanusega. Aquino Thomase ("De aeternitate mundi") järgi ei saa mõistusega tõestada maailma lõplikku vanust, küll aga Jumala olemasolu, järelikult ei nõua Jumala kui Looja mõiste maailma lõplikku vanust; selle saame teada üksnes ilmutusest. Teoloogide Arthur Peacocke'i ja Ian Barbouri järgi tuleb õpetust maailma loomisest tõlgendada Universumi ajatu sõltuvusena Jumalast. Samal seisukohal on jesuiit ja kosmoloog William Stoeger (2010), kelle väitel saab teaduslik kosmoloogia teoloogiat puhastada, kuid ei saa olla vastuolus teoloogia legitiimsete väidetega. Need teistid, kelle meelest maailm on umbes 6000 aastat vana, (noore Maa kreatsionistid) ei saa kinnitust teadlaste väitest, et Universum on umbes 13,8 miljoni aasta vanune. Kristlasest teist, kes lakkab uskumast Piibli loomisloo sõnasõnalist tõesust, kaotab ühe (ja võib-olla ainsa) põhjendi uskumiseks, et Universum on lõpliku vanusega. Nende teistide jaoks, kes ei loe Piiblist välja Universumi konkreetset vanust, võib Suure Paugu teooria olla pigem loomisloo kinnituseks. Kui maailma loomine eimillestki on ime, mida ei saa loodusseadustega seletada, siis miks peaks teist pöörduma kinnituse saamiseks teaduse poole? Siis võib vabalt olla, et elegantseima teadusliku teooria järgi on maailm lõpmatu vanusega, kuid tegelikult lõi Jumal maailma lõpliku ajavahemiku eest. Kui aga otsida kosmoloogiast mitte loodusseadusi, vaid ajaloolisi andmeid, siis pöördumine kosmoloogia poole mitte seletuse saamiseks, vaid fakti kinnituseks, on asjakohane. Lõplikku aega võib matemaatiliselt vaadelda ka lõpmatuna: vahemik (0, t) on homöomorfne vahemikuga (−∞, t). Homöomorfismi realiseeris Charles Misner, seades ajamuutuja t väärtustele −log t. Misner leidis, et isegi singulaarsusega algavates mudelites "on Universum mõttekalt lõpmata vana, sest pärast algust on juhtunud lõpmata palju asju." Katoliiklik teadusfilosoof Ernan McMullin (1981) märkis võimalust, et lõpliku ja lõpmatu aja eristus on konventsionaalne, ning jõudis järeldusele, et loomist eimiskist ei tule tõlgendada kindla meetrika abil, vaid piirdudes järjestusega: ajal on esimene punkt. Kuid Friedmanni universumis ei ole esimest punkti, samas aga võib igale mudelile esimese punkti lisada Parem sisulise singulaarsuse tunnus on see, et aegruumi mudel sisaldab lõpliku pikkusega geodeetilisi jooni, mis ei ole minevikku pikendatavad. Friedmanni universum rahuldab seda kriteeriumi. Selle kriteeriumi puudused on seotus kindlat tüüpi füüsikaliste mudelitega ning arusaamatus tavainimesele. Üldrelatiivsusteoorial põhinev kosmoloogia ei kehti singulaarsuse ümbruse kohta, kus väga tugeva gravitatsiooni tõttu etendavad olulist rolli kvantefektid, mida see teooria ei arvesta. Kuni puudub relatiivsusteooriat ja kvantmehaanikat ühendav teooria, pole kindel, kas selle järeldused jäävad jõusse. Tavaliselt arvatakse, et Suure Paugu teooria on traditsioonilise teismi suhtes neutraalne või toetab seda, mistõttu ateistid on tavaliselt lihtsalt püüdnud Suurele Paugule toetuvate teoloogide argumente ümber lükata. Mõned ateistid, sealhulgas Adolf Grünbaum ja Quentin Smith, on aga väitnud, et Suure Paugu teooria toetab ateismi. Smith toetub lisaks ka kvantkosmoloogiatele. Üks nende argument on, et Friedmanni universumis ei ole esimest seisundit. Seega puudub seisund, milles Jumal oleks maailma loonud. Teine argument ütleb, et kui pole Suure Paugu eelset aega, siis ei saa rääkida Universumi põhjustamisest. Sellele argumendile vastavad paljud teistid, et Universumi põhjustamine on ajatu. Kvantkosmoloogiad ja loomislugu Paljud kvantkosmoloogiad postuleerivad universumite tõenäosusjaotuse, mille järgi saab kindlaks määrata üht või teist tüüpi universumi eksisteerimise tõenäosuse. Meie Universumi taolise universumi eksisteerimise tõenäosus on suur. Seda võib tõlgendada nii, et kvantkosmoloogiad annavad Universumi olemasolule teistlikule seletuse alternatiivse seletuse. Teistid (näiteks Craig (1997), Deltete ja Guy (1997) ning Oppy (1997)) väidavad, et kvantkosmoloogiad räägivad ainult tinglikest tõenäosustest. Quentin Smith (1998) kaitses väidet, et kvantkosmoloogias on jutt tingimatutest tõenäosustest. Raskused kvanttõenäosuste tõlgendamisel tulenevad ka Kocheni-Speckeri teoreemist. Kosmolooge Stephen Hawking Jakov Zeldovitš Max Tegmark Eestis on kosmoloogiaga professionaalselt tegelenud Arved Sapar. Vaata ka Kosmoloogia mõisteid Kosmogoonia Universum Astrofüüsika Tumeenergia Viited Kirjandus Jim Peebles. Physical Cosmology, 1971 Teaduslik kosmoloogia ja religioosne kosmoloogia Ernan McMullin. How Should Cosmology Relate to Theology? – A. Peacocke (toim). The Sciences and Theology in the Twentieth Century, Chicago: Notre Dame University Press, 1981, lk 17–57. W. Craig. Hartle-Hawking Cosmology and Atheism. – Analysis, 1997, 57, lk 291–295. R. Deltete, R. Guy. Hartle-Hawking Cosmology and Unconditional Probabilities. – Analysis, 1997, 57, lk 304–315. G. Oppy. On Some Alleged Consequences of ‘The Hartle-Hawking Cosmology’. – Sophia, 1997, 36, lk 84–95. Quentin Smith. Why Steven Hawking's Cosmology Precludes a Creator. – Philo, 1998, 1(1). Veebiversioon D. Kelly. 'Creation and Change: Genesis 1.1–2.4 in the Light of Changing Scientific Paradigms, Ross-shire, Scotland: Mentor (Christian Focus Publications) 2000. Quentin Smith. Problems with John Earman's Attempt to Reconcile Theism with General Relativity. – Erkenntnis, 2000, 52, lk 1–27. J. Byl. God and Cosmos, Carlisle, PA: Banner of Truth Trust 2001. Quentin Smith. Big Bang Cosmology and Atheism: Why the Big Bang is No Help to Theists. – Paul Kurtz (toim). Science and Religion: Are They Compatible?, Prometheus Books 2003, lk 67–72. P. Copan, W. Craig. Creation out of Nothing: A Biblical, Philosophical, and Scientific Exploration, Grand Rapids, MI: Baker Academic 2004. William Stoeger. God, Physics and the Big Bang. – P. Harrison (toim). The Cambridge Companion to Science and Religion'', New York: Cambridge University Press 2010, lk 173–189. Välislingid Kosmoloogia õpik Kosmoloogilisest probleemist – Looming nr.6/1936 Astronoomia harud


Kiltsi mõisas tehti filmivõtteid - Maaleht Arhiiv 17. aprill 2011 Kiltsi mõisas tehti filmivõtteid TV Pervõi Baltiiski Kanal valmistab filmi Eestist pärit kuulsatest meresõitjatest, maadeavastajatest, teadlastest Bellingshausenist, Kotzebuest, Wrangellist, Krusensternist jt. CREATOR: gd-jpeg v1.0 (using IJG JPEG v62), quality = 85 --- 14. aprillil toimusid filmivõtted Krusensterni kodumõisas Kiltsis. Filmivõtted jätkuvad järgmisel nädalal. Filmi pikkuseks on planeeritud 42 minutit, valmimisaeg käesoleva aasta sügis. Filmi lavastaja on Oleg Bessedin, stsenarist Marina Dunaeva. Filmi on kavas näidata eelpoolnimetatud kanalil, samuti Riia ja Peterburi televisioonis. Koolide tarvis plaanitakse teha CD.


Mumifitseerimine (18)


text: Saaremaa ja teda ümbritsevad väiksemad saared - Muhu, Vilsandi, Abruka ning Ruhnu - on eestlaste seas armastatud sihtkohad. Head transpordivõimalused teevad saartele reisimise mugavaks: siia pääsed nii parvlaeva kui ka oma veesõidukiga. Saaremaale on võimalik Tallinnast ka lennata. Saaremaa ja Muhu on omavahel 3,5km pikkuse Väinatamme kaudu ühenduses – nii saad ühelt saarelt teisele liikuda jala, jalgratta, auto või ühistranspordiga. Kuressaaret ja Tallinnat ühendab omavahel lennuliin, Muhu saart ja mandrit regulaarne laevaühendus. Saaremaalt Vilsandile pääsed paadiga. Suvel on võimalik pikema kuiva perioodi korral, mil veetase oluliselt langeb, minna Vilsandile ka jalgsi. Tõsi, päris kuiva jalaga saarele ei pääse. Parvlaevad, mida rahvasuus pigem „Saaremaa praamiks“ kiputakse kutsuma, sõidavad päris tihedasti: suvisel tipphooajal iga poole tunni tagant, talvisel ajal võib laevade vahe venida ka tunni-paarini. Samuti on ülepäevane laevaühendus Saaremaa ja Hiiumaa vahel. - Mandri ja Muhu vaheline parvlaev sõidab marsruudil Virtsu – Kuivastu. Lihtsaim viis Saaremaale jõuda on tulla Tallinnast bussiga. Laevapilet sisaldub bussipileti hinnas ja ootejärjekordasid ei pea pelgama ka jaanipäeva paiku. Buss sõidab läbi Muhu saare Kuressaareni. - Saaremaa ja Hiiumaa vahel sõidab laev marsuudil Triigi – Sõru. Suvisel ajal on laevaühendus igapäevane, talvel toimub aga ülepäeviti kaks korda päevas. Kes plaanib autoga saari avastama minna, võiks parvlaeva piletid broneerida varakult: läbi interneti on seda lihtne ja mugav teha. Juunis ja juulis, mil reisijaid on palju, eriti jaanipäeva ning suuremate kultuuriürituste aegu, tuleb autoga reisijal ilma eelneva reserveeringuta arvestada ka mitmetunnise järjekorras seismisega. Bussipilet Tallinnast Kuressaarde maksab umbkaudselt 15 eurot. Teine võimalus Muhu ja Saaremaa külastamiseks on sinna lennukiga lennata. Avies opereerib regulaarlende Kuressaare ja Tallinna Lennart Meri nimelise lennujaama vahel, pileti hinnad jäävad 15- 20 euro vahele. Külmematel talvedel on avatud ka jäätee: selle kohta annab maanteeamet eraldi teate välja. Üle jäätunud mere sõitmine on kogemus omaette ning võimalik vaid vähestes riikides üle maailma. Kasuta juhust ja naudi Eesti unikaalsust! Kui järgida liiklusmärke ning ettenähtud maanteel püsida, on jäätee turvaline ja hõlpus viis Muhumaale ja Saaremaale jõudmiseks.


Maavärin raputas hooneid ka Taiwani pealinnas Taipeis, vahendab Reuters. Jaapani meteoroloogiaagentuur andis ühemeetrise tsunami hoiatuse väikestele saartele, mis kuuluvad Okinawa saarestikku. Okinawa peasaarele, kus asuvad USA sõjaväebaasid, tsunamihoiatust ei antud. Hiljem tsunamihoiatus tühistati. 6,8-magnituudine maavärin leidis Jaapani andmetel aset Okinawa lähistel kell 10.43 kohaliku aja järgi. Taiwani keskilmabüroo asetas maavärina epitsentri umbes 75 kilomeetri kaugusele Taiwani idarannikust umbes 17 kilomeetri sügavusele. USA geoloogiateenistus paigutas 6,6-magnituudise maavärina 72 kilomeetri kaugusele Suaost Taiwanil umbes 30 kilomeetri sügavusele.


Ptarmigani projektiruumis Toom-Kooli 13, Tallinn tants : meediakunst : muusika "How ta tawk & dans rite" on kohaspetsiifiline osalusperformance, milles ühinevad tants, elav muusika, digitaalsed meediumid. Tantsija Joey Chua Poh Yi, multimeediakunstnik Rhys Turner, valguskunstnik Anna Rouhu ja muusik Guadalupe López uurivad etenduses professionaalsuse mõistet ning kultuurinorme. Nad mängivad läbi eri kultuuridesse sisenemiseks vajalikke rituaale ja kultuuridevahelises suhtluses tekkivaid jaburaid olukordi, kus see, kuidas õigesti käituda, pole üldse enam nii selge. "How ta tawk & dans rite" performance läbivaiks teemadeks on armastuse otsimine, kultuurilised vääritimõistmised ja valus huumor. Joey Chua Poh Yi: http://joeychuapohyi.wordpress.com/about/ Anna Rouhu: http://www.rouhuanna.blogspot.com/ Guadalupe López on muusik ja teadlane Hispaaniast. Ta on õppinud tšellomängu Rafael Ramose ja Ángel Ga Jermanni käe all Madriidi Kuninglikus Konservatooriumis, praegu kirjutab doktoritööd muusika ja kognitiivse psühholoogia teemadel. Sissepääs on TASUTA ent kohtade arv on piiratud. Osalemiseks registreeruge palun vastava päeva all www.ptarmigan.ee leheküljel või saatke kiri pealkirjaga “how ta tawk” ja kuupäeva sooviga aadressile info@ptarmigan.ee. Esietendus oli 2. veebruaril 2012 Helsingis, kokku mängitakse tükki selles vormis kaheksa korda. Produktsiooni toetas Singapuri Kunstide Nõukogu. Lisainfo: info@ptarmigan.ee / 56 352 886. For information in English, see www.ptarmigan.ee.


Milliseid Töökohti Saate Terrorismi Vastu? | Õpilased - 2019 Põhiline Õpilased Milliseid Töökohti Saate Terrorismi Vastu? Milliseid Töökohti Saate Terrorismi Vastu? Luureandmete tootmine ja analüüs Terrorismi lõpetamine tähendab terroristide mõtlemist. Alates 11. septembrist sõltuvad avalik-õiguslikud asutused, valitsusasutustelt eraettevõtetesse, üha enam koolitatud terrorismivastase võitluse eksperdid, et hoida avalikkust, valitsust ja äriringkondi turvaliselt. Paljude karjääriväljade avamiseks võib omandada bakalaureuse-, magistri- või doktorikraadi. Riikliku terrorismivastase keskuse luuretootmise ja analüüsi eksperdid teevad põhjaliku analüüsi poliitikakujundajatele, luurekogukonna liikmetele ja õiguskaitseorganitele. Nad koguvad poliitilisi, kultuurilisi, luureandmeid ja ajaloolist teavet Ameerika Ühendriikide võimalike ohtude kindlakstegemiseks. See töö nõuab võimet näha mustrid ja ühendused erinevate teabeallikate ja terroristlike meetodite, relvade ja tendentside põhjaliku tundmise kaudu. See eeldab ka heal tasemel kriitilist mõtlemist ja probleemide lahendamise oskusi. Valvur tuvastab potentsiaalsed terroristid sisejulgeolekuministeeriumi, FBI ja teiste luureagentuuride saadud teabe põhjal. Ta võrdleb seda teavet föderaalsete terroristlike dokumentide ja andmebaasidega ning jagab kahtlusi kahtlustatava isiku asukoha, asukoha ja võimalike ühenduste või plaanide kohta, mis hõlmavad teisi terroriakte. See töö nõuab tugevaid organisatsioonilisi oskusi ja suutlikkust viia läbi põhjalik uurimistöö, samuti võime koostada aruandeid, et õiguskaitseasutused saaksid tegutseda. FBI terrorismivastase võitluse osakonna karjääri võti võib olla võitlus terrorismi vastu. Büroos on jagunemise raames mitmeid karjäärivõimalusi alates rahvusvaheliste ja kodumaiste terrorirakkude jälgimisest ning terrorismi rahastamise jälgimisest terrorirelvade kindlakstegemiseks ja nende vastu võitlemiseks ning krüpteeritud või võõrkeelse side jälgimiseks. Bürool on ka lennumeeskonnad - terrorismivastased eksperdid, kes tegutsevad terroriaktide või ähvarduste esmased vastajad. Terrorismivastane karjäär ei eksisteeri ainult valitsuses. Eraettevõtted ja ettevõtted kasutavad terrorismivastase võitluse eksperte turvatöötajatena ja kaitsetöötajatena. Ettevõtete terrorismivastane karjäär hõlmab füüsilist turvalisust, nagu külastajate skaneerimine, ettevõtte büroodesse ja avariide tõkkeid või muid hoiatusi sissepääsudes; äritegevuse järjepidevuse planeerimine, mis aitab ettevõtetel jätkata tegevust terroriaktide korral, nagu bioloogilised rünnakud või enesetapurünnakud; terrorismivastane võitlus, mis tagab, et turvameetmed ja juurdepääs teabele on kooskõlas föderaalse terrorismivastaste seadustega. Video Juhiseid: 2013 State of the Union Address: Speech by President Barack Obama (Enhanced Verison). Kuidas Saada Elektriõpetajaks Colorados Kui Väärtuslik On Juhtimise Kraad? Summer Job Ideas 12 Ja 13-Aastastele


Janukovitš lubas Moskvas Venemaa „kinni püüda“(7) Brüsseli järel Moskvasse välisvisiidile saabunud Ukraina uus president Viktor Janukovitš lubas parandada kahe riigi suhteid ja Venemaa „kinni püüda“. Interfaxi teatel avaldas Janukovitš kohtumisel Kremlis oma kolleegi Dmitri Medvedeviga lootust, et Venemaa ja Ukraina suudavad teineteist aidata üleilmsest finantskriisist ülesaamisel. „Venemaa on veidi ette liikunud, kuid minu eesmärk on — seda sõna heas mõttes — Venemaa kinni püüda,” kuulutas Ukraina president, märkides, et peab eelkõige silmas sotsiaalsfääri. Medvedev ütles vastusõnas, et on valmis arendama suhteid Ukrainaga „kõikidel suundadel”, kaasaarvatud energiasfäär. „Meie suhetes oli teatud seisak ja ma loodan, et uus meeskond loob uue suhete atmosfääri,” oli Vene riigipea optimistlik. Medvedev avaldas lootust, et Ukraina uue presidendi ajal lõppeb kahe riigi vahelistes suhetes madalseisuperiood. Ukraina president pole alates 2008. aastast Kremlis käinud kui Kreml süüdistas eelmist riigipea Viktor Juštšenkot Gruusia abistamises augustisõja ajal. Suvel 2009 saatis Medvedev Kiievisse avaliku kirja, milles süüdistas oma Ukraina kolleegi teadlikus venevastase poliitika ajamises. Ning sinnamaani Moskva-Ukraina suhted presidentide tasemel puudusid.


text: Renoveeritud aastal 2008, garanteerib Bluewater Harbour Motel külalistele mõnusa viibimise Whitsundays's äri või puhkuse eesmärgil. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Korallranniku meditsiinikeskus, Bowen meditsiinikeskus, Bowen haigla. Bluewater Harbour Motel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need parkla, WiFi , raamatukogu, grillimisvahendid, kiire sisse-/väljaregistreerimine. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi köögitarbed, filmid, telefon, kööginurk, teler, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Terve päeva võid nautida golfirada (3 km raadiuses), aed, sukeldumine, välibassein, kalastamine lõõgastavat atmosfääri. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Bluewater Harbour Motel'st perfektse baasi Sinu Whitsundays's viibimise nautimiseks.


source: CulturaX

text: Nädalavahetusel toimuvad Tartus Baltimaade suurimad spordimängud - Tartu Postimees Nädalavahetusel toimuvad Tartus Baltimaade suurimad spordimängud 9. juuli 2019, 14:52 Eestimaa suvemängud liidavad spordirahva ühtseks pereks. Sel reedel algavad Tartus 15. Eestimaa suvemängud, millega tähistatakse Eesti 101. sünnipäeva. Üritusele oodatakse Eesti maakondade, linnade ja valdade võistkondi – kokku üle 4000 osaleja. Kõige sportlikumad maakonnad ja omavalitsused selguvad mõõduvõttudes 25 spordialal ligi sajas võistlusklassis. Mitukümmend võrkpalliväljakut Eestimaa suvemänge korraldatakse Tartus esimest korda. Tartu linnavalitsuse sporditeenistuse juhataja Veljo Lamp sõnas, et tegu on märgilise tähtsusega üritusega. «Osalejad ja pealtvaatajad üle Eesti tulevad suvemängudeks Tartusse kokku ning külalisi on ka välisriikidest. See on kasulik siseturismile ning tutvustab Tartut heade mõtete linnana. Kuna Tartu on end sidunud tervislike eluviisidega, on Eestimaa suvemängude toimumine just siin üks selle väljundeid,» ütles Lamp. Üritust korraldab spordiliit Jõud, mille peaspetsialisti Helen Masti sõnul on tartlased oodatud kõikidele võistlustele kaasa elama. «Näiteks võrkpallivõistluse jaoks pannakse üles 20 väljakut Tartu ülikooli staadionile ning kergejõustikus võib võistlemas näha ligi 700 inimest. Samuti toimub sangpommivõistlus Raekoja platsil või köievedu Atlantise ja Võidu silla vahelisel alal – seda just iga päev ei näe,» selgitas Mast. Mälumängust orienteerumiseni Suvemängude üldkokkuvõttes selgitatakse välja spordialade parimad – maakondade võitjad selguvad kahes rühmas (üle 40 000 elaniku ja kuni 40 000 elanikku) ning valdade parimad samuti kahes rühmas (üle 8 000 elaniku ja kuni 8 000 elanikku). Linnade parimad selgitatakse välja eraldi. Maakondade esindajad võtavad mõõtu kergejõustikus, jalgrattakrossis, orienteerumises, kettagolfis, jahilaskmises CSP, juhtide võistluses, meeste korvpallis, naiste korvpallis, meeste käsipallis, poiste jalgpallis, tüdrukute jalgpallis, laskmises, judos, tõstmises, sangpommi võistluses, ratsutamise takistussõidus ning arvestuslikuna meeste võrkpallis, naiste võrkpallis, petangis, mälumängus, tennises ja köieveos. Omavalitsuste esindajad võistlevad kergejõustikus, jalgrattakrossis, orienteerumises, jahilaskmises CSP, kettagolfis, petangis, juhtide võistluses, meeste võrkpallis, naiste võrkpallis, mälumängus, tennises ja köieveos. Lisaks arvestuslikele aladele peetakse Jaak Uudmäe auhinnavõistlus kolmikhüppes, juhtide võrkpall, sumo, triatlon, vibulaskmine ning mitmesugused liikumisharrastuse üritused kõigile soovijatele. Reedel kell 18.30 algab Toomkiriku juurest rongkäik, millele järgneb kell 19 suvemängude avamisüritus Raekoja platsil. Kell 22.30 võib Raekoja platsil näha Rally Estonia ning suvemängude kontserti. Selle aasta suvemänge korraldab Eestimaa spordiliit Jõud koostöös Tartu linnavalitsuse, Tartumaa omavalitsuste liidu ning Tartumaa spordiliiduga. Samuti tehakse koostööd Eesti olümpiakomitee, kultuuriministeeriumi, spordialaliitude ning Eesti omavalitsustega. Eestimaa suvemänge korraldatakse iga nelja aasta järel.


VII. VAHENDID, MIDA KASUTATAKSE AVALIKULE SEKTORILE SUUNATUD TEGEVUSES


, Rasva kadumise segud Teie õlavarred peaksid jääma terveks. Test X Tempesti kombineeritud kolm võtmesegu aitavad teil jõusaalis veedetud ajast maksimumi võtta. Parandage keha koostist jõutreeningu abil Kaalulangus nõuab tahtejõudu ja pühendumist, rasva kadumise segud kui teil on palju kaalu kaotada, on see eriti hirmutav. Kui teie keha rasvaprotsent on üle 50 protsendi, vaatate soovitud füüsise saamiseks kuude või võimalike aastate pikkust tööd, sõltuvalt sellest, kui palju kaalulangetamist kavatsete saavutada. Kuid tõenäoliselt näete esimese kahe kuu jooksul märgatavaid tulemusi, mis võivad motiveerida teid jätkama. Enne kaalulangetamise ja treenimisreisi alustamist pidage nõu oma arstiga; ta võib pakkuda juhiseid kõigi põhiliste terviseseisundite lahendamiseks, et hoida teid turvalisena, kui jõuate vormi ja kaotate keharasva. Rasvapuudu teekonna alustamine Täpselt see, kui palju rasva peate kaotama, sõltub teie praegusest kaalust. Kui teil on praegu märkimisväärne ülekaal või rasvumine, peaksite võtma eesmärgiks märkimisväärse kaalulanguse; kui te ei ole märkimisväärselt ülekaaluline, kuid teil on suur keha rasvaprotsent, siis püüdke kehakaalu vähendamiseks väiksemale kaalulangusele. Teie keha rasvaprotsent varieerub sõltuvalt teie vanusest ja soost; naiste eesmärk peaks olema 16—31 protsenti, meestel aga 10—22 protsenti. Rasva kaotamiseks peate põletama rohkem kaloreid, kui võtate toidust ja jookidest, nii et keha vabastaks ja põletaks rasva, et erinevus saavutada. Eesmärk on kaotada 1—2 naela nädalas, mille saate saavutada, kui vähendate igapäevases dieedis — kalorit. Tervisliku toitumise ja treeningprogrammi järgimisega rhonda patricku rasva kadu iga kuu kaotama umbes 1 protsendi keharasvast, vastavalt Ameerika treeningnõukogu andmetele. Kasutage oma päevase kalorite vajaduse arvutamiseks veebikalkulaatorit, et kaalulangetamiseks saaksite lahutada kuni kalorit. Kasutage lähtepunktina veebikalkulaatori kalorite sihtmärki, kuid eeldage, et korrigeerite oma kaloraaži edenedes veidi, kuni leiate tarbimise, mis võimaldab teil nädalas kaotada 1—2 naela. Keharasvaprotsendi vähendamine dieediga Näete kiireimaid tulemusi ja saavutate tervislikuma keha koostise, kui kohandate dieeti rasva kadu soodustamiseks ja lihaskoe säilitamiseks. Veenduge, et sööksite palju valku, mis annab aminohappeid, mida vajate uue lihaskoe parandamiseks ja ehitamiseks. Lisaks muudab valkude lisamine toidukordadesse ka täidisemaks, nii et tunnete end rahul ka piiratud kalorsusega dieedil. Lahja liha, pähklite ja seemnete, piimatoodete ja munade, läätsede ja ubade ning rasvade kalade segu annab kasulikku valku, mis aitab teil rasva heita. Vastavalt American Journal of Clinical Nutrition ajakirjas avaldatud uuringule on kalorite sihtmärgi saavutamine - mitte süsivesikute, rasvade ja valkude tarbimise mikromajandus - rasvade kaotuse kõige olulisem aspekt. Uuringu autorid vaatasid nelja erinevat tüüpi piiratud kalorsusega dieedi - igaühel erineva rasva, valgu ja süsivesikute osakaalu - mõju ning leidsid, et need kõik olid kaalulangetamiseks võrdselt tõhusad. Lõppkokkuvõttes saate paremaid tulemusi, kui leiate tervisliku toitumise, millest saate kinni pidada, selle asemel, et tunda end sunnitud dieedile, mis teile ei meeldi ja millest loobute. Suurendage oma rasvapõletust südamega Suurema aktiivsuse saavutamine on rasva kadumise võti - südant pumpav aeroobika suurendab teie päevaseid kalorite nõudmisi ja iga treening aitab teil rasva ära sulatada. Leidke mõni aeroobika, mis teile meeldib - näiteks vesiaeroobika, sõudmine, elliptiline, kiire kõndimine või jooksmine - ja tüütage igavuse vältimiseks terve nädala jooksul oma lemmiktegevusi. Kui treenite kardiomasinaga, nagu elliptiline, siis ärge tundke kohustust viibida "rasvapõletuse" pulsivööndis, mis nõuab tavaliselt madala intensiivsusega töötamist. Tegelikult kulutate rohkem kaloreid, kui sunnite end treenima mõõduka või jõulise intensiivsusega, mis lõpuks põletab rohkem rasva ja kaloreid kui rasvapõletustsoonis viibimine. Parandage keha koostist jõutreeningu abil Jõutreeningu kaasamine oma rutiini aitab ka rasva kaotada. Jõutreening ehitab lihaseid - ainevahetuslikult aktiivse koetüübi - nii et saate kogu päeva jooksul rohkem kaloreid põletada. Samuti aitab see teil rasva kaotamisel lihaseid säilitada, mis aitab tagada, et teie kehakaalu saavutamisel on teie keha rasvaprotsent terve. Kavandage jõutreeningu treeningud kaks või kolm korda nädalas oma rutiini ja tehke igast seansist kogu keha treening. Kaaluge professionaali palkamist, rasva kadumise segud viia läbi sobivuse hindamine ja koostada teile programm. Keskmisest suurema keharasvaprotsendi korral võivad mõned harjutused olla eriti rasked rasva kadumise segud vajavad muutmist, vähemalt seni, kuni muutute tugevamaks ja kaotate keharasva. Isikupärastatud programm annab teile kiireima tulemuse ja vähima vigastuste ohu.


text: Ostke online Kammuri canbus 7443 7444 t20 w21/5w led light lada kalina granta vesta päevatuled led pirnid 6000k 12v valge super ere 2835 smd | Auto tuled < Retrohome.ee Märksõnad: led päevatuled, päevatuled led lada granta, lada vesta, led t20, fiat 500 strace, led-w21, w215w, led t20 ambar, granta led, oxilam t20 merevaik. Nimi: T20 7443 W21/5W LED Pirn (Ringi Lambivarju) LED Tüüp: 8PCS 2835 SMD LED Värv: Valge 6000K LED valgusvoog: umbes 1200 luumenit Pinge: DC9V-18V Sisend: 740±40mA Eluiga: kuni 50000+ tundi Polaarsus: Non-polar disain Funktsioon: Canbus Vigadeta Valgustus: 360 kraadi valgus 1. Uue Kujunduse Kontseptsiooni "Ring Lambivarju" Tüüp Teeb Led On Parem Ühilduvus (Lühike pirn suurus, mingeid piiranguid paigaldamine) ja hea valgustus (Muudab valguse pehme vorm 360° valgustus) 2. Euroopa ja uusim sõiduk, mis on varustatud CAN-BUS süsteem võib nõuda koormus takistid ümbersõit veakoodid/värelus küsimus, kui intall nagu PÄEVATULED, suunatuli ja piduri tuled. See element sobib nende pesad:7443 7444NA 7440 T20 990 991 992 7443R W21/5W ----Palun comfirm oma pesa enne ostu, käitise asukoht on üksnes võrdluseks.---- Pirni Pesa Tüüp A: OEM Asendada Jaoks 1156 P21W BA15S Canbus funktsioon: Näiteks LADA Lada Kalina Granta Vesta PÄEVATULED Pirni Pesa Tüüp B: OEM Asendada Jaoks T15 W16W 912 921 4/5 Frosted and plastic glass. Quality at 3 5/5 The quick arrival, but it gives error in Fiat Ducato. It didn't do me any good. BMTxms 2tk PSX24W 2504 Canbus LED Auto Tuled Pirnid MINI Cooper F55 F56 Halogeen-Esilaternate Sisekujundus Jaoks päevatuled Funktsioon: BMTxms® müüb ainult kvaliteetseid auto LED lambid.Sul on väga hea valguse ja kvaliteediga, kui sa osta seda, ja nad on väga ohutu ja usaldusväärne.Pakkudes paremaid tooteid siis on meie eesmärk.See lehekülg pakub ühte paari (2TK) Valge 6000K Canbus No Error PSX24W 2502 LED Pirn PSX24W LED MINI Cooper F55 F56 Halogeen-Esilaternate Sisekujundus Jaoks päevatuled .Märkus: Auto, bussi süsteemide eri riikides 5TK CarLEDCourtesy Ukse Projektor Kerge Jalaga Pesa Kerge Valge A4L A5 A6L Q7 Q5 12New Mai Teng CC Uus Passat moderniseerimiseks erilist Kohaldatava sõiduki: suu lamp, uus A4L A5A6L Q5 Q7 VW 12 Uut Metten CC Uus Passat B7L Toote nimetus: Double needle LED suu lamp Praegu: 12 V, Värv: Valge, Sinine, Punane, Roosa, Sinine kui Jää Sõbrad, enne ostu palun veendu, et toode vastab teie esituled või mudeli järgi.


text: Albu aed, Kauni kodu konkurss 2016 Foto: Birgit Püve Nagu elus ikka, on ka Samblapesa aia areng käinud ajaga kaasas: alguses pöörati rohkem rõhku tarbeaiale, nüüdseks on maastiku peamine eesmärk pakkuda silmailu. Kahjuks on elutee läinud nii, et Agu kallis abikaasa Malle Sammelselg on raske haiguse tõttu nüüdseks meie hulgast lahkunud ja just tema töö ning armastatud hobi mälestuseks otsustas Samblapesa talu peremees sellel aastal ka meie konkursil osaleda. Otse Ambla jõega piirnev krunt on piisavalt suur uhke aiaruumi loomiseks. Aed on rajatud nii, et kogu aeg oleks midagi vaadata.


Paunveres tuli suuri plaane ümber mängida - Uudised - Tänane leht 20. november 2017, 8:14 3 min lugemist Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi direktor Arne Tegelmann seisab tulevase külastuskeskuse keldri juures, mille ehitus jäi ootamatult vastu tulnud põhjavee tõttu toppama. Taamal paistab koolimaja, millel hakatakse peagi katust vahetama. FOTO: Sille Annuk Nüüd on tulnud aga plaane ümber mängida. Mitme ootamatu tagasilöögi tõttu ehituse algus venis ning nüüd on selge, et suviseks pööripäevaks kõike vajalikku valmis ei jõuta. Muuseumi ja külastuskeskuse avamine lükkub tulevasse sügisesse, kuid kindlat kuupäeva, mil uksed lahti tehakse, pole hakatud igaks juhuks paika panema. Hiljem, aga korralikult Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi direktor Arne Tegelmann rääkis, et esimene tagasilöök tuli veebruari lõpus ehitushanget välja kuulutades. Nimelt oli muuseum teinud külastuskeskuse ja koolimaja ehitustööde projekti juba 2010. aastal – toona jäädi aga loodetud rahastuseta –, kuid nüüd selgus ootamatu tõsiasi, et üks muinsuskaitseameti kooskõlastus oli vahepeal aegunud. «Meil oli arvamus, et algul olid koolimaja seinad krohvimata ning sestap puhastasime palgid välja, kuid nüüd soovis muinsuskaitseamet selle kohta dokumentaalset tõestust,» selgitas Tegelmann. «Seda meil pole, nii et uue kooskõlastuse saime tingimusel, et seinad on ikkagi kaetud krohviga, nii nagu 1987. aastal muuseumi avades.» Kooskõlastuse saamine võttis aega ligi kolm kuud ning alles seejärel sai ehitushanke välja kuulutada. Paraku see esimesel katsel nurjus, ehitaja ehk KRC Ehitus leiti teise hankega. «Nii et kui lootsime ehitusega peale hakata aprillis, siis tegelikult saime hangetega ühele poole alles suve lõpuks,» nentis Tegelmann. Sellega polnud aga mured lõppenud. Vana köstrimaja vundamendi kohale külastuskeskust, täpsemalt selle keldrit ehitama hakates selgus, et põhjavesi tuleb ootamatult varakult vastu. See tähendas aga, et keldri projekt tuli ümber teha ning seetõttu oli tarvis hankida ka uued kooskõlastused. Kõik see võttis jällegi üksjagu aega, mistõttu on ehitaja saanud objektile täishooga pihta andma hakata alles viimastel nädalatel. Põhimõtet «kui tervet rehkendust ei jõua, teeme pool» ehitusel kindlasti ei rakendata, kinnitas Arne Tegelmann. Tegelmann ja KRC Ehituse objektijuht Ülo Mahoni loodavad, et tagasilöögid on lõppenud. Peagi hakatakse valama keldri põrandat, karkass hakkab kerkima jaanuaris. Külastuskeskuse hoone peaks valmima augustiks, misjärel hakatakse nii seda kui ka koolimaja sisustama ekspositsiooni ja mööbliga. See võtab aega paar kuud ja sestap arvas Tegelmann, et reaalne on muuseum taasavada järgmise aasta oktoobris või novembri alguses. «Kui sai selgeks, et 21. juunil avamine kõne alla ei tule, ei hakanud me täpset avamise ajakava enam paika panema,» ütles Tegelmann. «Teeme nii, kuidas ehitaja jõuab, ning avame pigem hiljem, sest tellijana on meie soov, et saaksime hooned kätte täpselt sellisena nagu tahame, mitte et avamise järel peaks mingeid töid veel tegema.» Külastuskeskusesse on kavandatud näituseruumid, õppeklassid, töötoad, filmi vaatamise ruum, raamatukogu, arhiiv, väike kohvik ning muuseumi tööruumid. Vana koolimaja renoveeritakse ning see tuleb selline, nagu oli «Kevade» aegadel. Vabamad käed See tähendab, et lisaks koolitoale, poiste magamistoale ja õpetaja elutoale ehitatakse välja ka köstri elutuba, magamistuba ja köök. «Esimene korrus tuleb selline, nagu võis toona olla,» märkis Arne Tegelmann. Hiljem juurde ehitatud teisele korrusele tehakse ajutiste näituste ruum. Tegelmanni sõnul annab külastuskeskus neile senisest vabamad käed: kui muidu lähtuti haridusprogrammides ja tegevuses kihelkonnakooli ajaloost «Kevade» põhjal, siis uus maja võimaldab asju lihtsamalt teha ning lisanduvad programmid ja väljapanekud, mis ei pea olema «Kevade» või kooli ajalooga seotud. See peaks tooma ka palju rohkem külastajaid: kui mullu käis muuseumis ligi 14 000 inimest (neist 600 välisriikidest), siis kahe aasta pärast võiks see arv olla kümne tuhande võrra suurem. Välisturiste oodatakse aastas 4000 ringis, selleks plaanitakse teha jõulist müügitööd ennekõike Läti, Soome ja Venemaa turiste meelitamiseks. Euroraha Palamusele • Palamuse kihelkonnakoolimuuseum ja külastuskeskus valmivad Euroopa regionaalarengu fondi toel. • Maksumus 2,16 miljonit eurot. • Ehitab KRC Ehitus.


Karvane Amatöör (687)


text: Kreeka (uuskreeka keeles Ελλάδα Elláda, formaalselt Ελλάς Ellás, ajaloolise nimega Hellas) on riik Kagu-Euroopas Balkani poolsaarel ja ümberkaudsetel saartel Joonia mere ja Egeuse mere ääres, üks Vahemere maaid. Kreeka piirneb loodes Albaania, põhjas Põhja-Makedoonia, kirdes Bulgaaria ja idas Türgiga. Kreeka riigikeel on kreeka keel. Alates 1952. aastast on Kreeka NATO ja 1981. aastast Euroopa Liidu liikmesriik. Alates 1. jaanuarist 2001 kuulub Kreeka ka euroalasse. Nimi Enamikku Euroopa keeltesse on Kreeka nimi tulnud ladinakeelsest nimest Graecia. See on omakorda tuletatud ladina nimest Graecus, mis on laenatud vanakreeka nimest Γραικός (Graikos). Graikos tähistas aioolia hõimu, mis asus Itaalia aladele elama 8. sajandil eKr ja kelle järgi helleneid läänes tundma õpiti. Homeros mainis oma eeposes "Ilias" Graia linna (Γραῖα); Pausaniase järgi oli see Tanagra vana nimi. Pärsiakeelne nimi یونان (Yūnān) ja türgikeelne nimi Yunan ning Kreeka nimed enamikus Lähis-Ida keeltes pärinevad vanapärsia nimest Yauna, mis on laenatud joonlaste vanakreekakeelsest nimest Ἴωνες (Íōnes). 6. sajandil eKr vallutasid pärslased Anatoolia rannikul joonlaste linnad ning nende järgi hakati nimetama kõiki helleneid. Ajalugu Antiikajast Kreeka iseseisvussõjani Vana-Kreekat, mis ulatus tänapäeva riigi alalt väljapoole Väike-Aasiasse, nimetatakse Euroopa hälliks või lääne tsivilisatsiooni hälliks, eriti tsivilisatsiooniloovate saavutuste tõttu filosoofias (antiikfilosoofia), loodusteadustes, arhitektuuris ja skulptuuris, teatris, ajalookirjutuses ja kirjanduses, mis levisid kogu Vahemere piirkonda. Umbes 3000 eKr tekkis Kreeta saarel kõrgelt arenenud Minose kultuur, mis hiljem levis ka mandrile. Järgnes Kreeta-Mükeene ehk Egeuse kultuuri ajajärk. Hiljem tekkisid kreeka polised ning ning kolooniad Väike-Aasias ning Suur-Kreekas ja vanakreeka kolooniad Musta mere põhjarannikul. Ateena ja Sparta polisel oli juhtiv roll võidus Pärsia üle, hiljem aga võitis neid Teeba, veel hiljem Makedoonia. Viimane sai Philippos II ja tema poja Makedoonia Aleksandri juhtimisel erakordselt vägevaks; sellest sai alguse hellenismi ajastu. Aastal 146 eKr hävitasid roomlased Makedoonia ning tänapäeva Kreeka alast sai Rooma riigi provints, pärast riigi jagunemist 395. aastal kuulus see Ida-Rooma riigi koosseisu; hiljem sai Ida-Rooma riigist Bütsants, kus domineerisid kreeka keel ja kultuur. Bütsantsi kultuuris formaliseerus helleni ja rooma kultuuri edasine vastastikune mõju. Kui ristisõdijad olid neljandas ristisõjas (1204) vallutanud Konstantinoopoli, oli Bütsantsi võim murtud, territoorium oli lagunenud mitmeks Bütsantsi-mõjuliseks Kreeka riigiks, sealhulgas Tessaloonika kuningriik, Ahhaia vürstiriik, Epeirose despotaat ja Nikaia keisririik. Mõnedest aladest said Veneetsia vabariigi, hiljem ka Genova vabariigi ja johanniitide ordu kolooniad. Kui Nikaia keiser Michael VIII 1261. aastal Konstantinoopoli tagasi vallutas, rajas Palaiologoste dünastia Bütsantsi riigi uuesti, suutis aga vallutada ainult osa Kreekast ja kaotas mõned alad Serbia riigile, mis Stefan Uroš IV Dušani valitsemise ajal 1350. aastal saavutas oma suurima ulatuse, ja kaotas ka kogu Väike-Aasia. Et Bütsants oli nõrk, õnnestus Osmanite riigi vägedel aastatel 1359–1451 vallutada suurem osa Kreekast. Kui 1460. aastal langes Mystras, olid türklased vallutanud viimase kreeka riigi tänapäeva Kreeka alal. Järgnevatel sajanditel laienes Osmanite riik kogu kreeka alale peale Joonia saarte. Aastal 1821 toimus Kreeka iseseisvussõda, mille intellektuaalsete teerajajate liidrid olid Rígas Velestinlís ja salaühing Filikí Etería. Navarino merelahingus (1827) võitis Kreeka liitlaste laevastik Türgi laevastikku. Aastal 1827 moodustati ka esimene Kreeka valitsus, mis tegi oma pealinnaks saarelinna Aígina. Aastal 1829 kolis valitsus Náfpliosse Peloponnesosel. Londoni protokolliga 3. veebruarist 1830, mida Osmanite riik 24. aprillil tunnistas, kuulutati Kesk-Kreeka, Peloponnesos ja Küklaadid iseseisvaks Kreeka riigiks. Iseseisvumisest teise maailmasõjani Ioánnis Kapodístrias oli 1828. aastal Kreeka iseseisvussõjas Osmanite riigi alt vabastatud Kreeka esimene riigipea. Et takistada vabariikluse sädeme levikut Euroopas, kehtestasid Euroopa suurriigid Kreekas väljastpoolt monarhia. Haldusjaotus Kreekas on 13 piirkonda, mis jagunevad piirkonnaüksusteks. 2. järgu haldusüksuseks loetakse ka Áthose mungavabariiki. Kreeka piirkonnad: Atika piirkond Kesk-Kreeka piirkond Kesk-Makedoonia piirkond Kreeta piirkond Ida-Makedoonia ja Traakia piirkond Ípeirose piirkond Joonia saarte piirkond Põhja-Egeuse piirkond Peloponnesose piirkond Lõuna-Egeuse piirkond Tessaalia piirkond Lääne-Kreeka piirkond Lääne-Makedoonia piirkond Välispoliitika Soodne geograafiline asukoht on Kreekast teinud poliitiliste, kaubanduslike ja diplomaatiliste suhete risttee. Kreeka välispoliitika on üldiselt vastavuses teiste Euroopa Liidu liikmesriikide omaga ning Kreekal on täielikud diplomaatilised suhted peaaegu kõikide maailma riikidega, suhted Põhja-Makedoonia Vabariigiga on mahenemas. Kreeka kuulub paljudesse organisatsioonidesse ja liitudesse, millest tähtsaimad on: Euroopa Nõukogu (CE) Euroopa Liit (EL) Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) Kreeka kuulub ka Schengeni viisaruumi. Loodus Kreeka lõunapoolses osas asuv Peloponnesose poolsaar on Balkani poolsaarel paikneva Kreeka keskosaga ühendatud 42 km pikkuse Kórinthose maakitsuse kaudu. Peloponnesost võib nimetada ka saareks, kuna Kórinthose maakitsust läbib 6,3 km pikkune Kórinthose kanal, mis rajati aastatel 1881–1893. Kreeka rannajoon on väga liigestunud, saarte- ja poolsaarterohke. Kreekale kuulub ligikaudu 1400 saart, millest 227 on asustatud. Saared moodustavad Kreeka pindalast viiendiku. Suurimad on Joonia mere saared Korfu, Kefalloniá ja Lefkáda ning Egeuse mere saared Euboia, Samos, Chíos, Lesbos ja Kreeta. Kreeka rannajoon on 13 676 km pikkune, mis teeb Kreekast maailmas 11. pikima rannajoonega riigi. 80% Kreeka territooriumist on mägine ning riik on üks mägisemaid Euroopas. Läbi riigi keskosa ulatub loodest kagu suunas Pindose mäestik, mille kõrgeim tipp on 2637 m kõrgune. Kesk- ja Lääne-Kreeka loodust ilmestavad ka ulatuslikud kanjonid ja karstialad. Riigi kõrgeim punkt on Olümpose mägi, mille kõrgus on 2919 meetrit üle merepinna. Idast lääne suunas kulgevad Rodope mäed Kreeka ja Bulgaaria piiril. Sealne piirkond on kaetud tihedate metsadega. Kesk-Kreekas leidub palju järvi ja soid. Kreeka kliima jaguneb kolmeks: Vahemerelises kliimas on talved kerged ja niisked, suved aga kuumad ja kuivad. Temperatuur on harva äärmuslik, ent lumesadusid võib talviti esineda isegi Ateenas, Küklaadidel ja Kreetal. Kõrgmäestikuline kliima on peamiselt Lääne-Kreekas (Ípeiroses, Kesk-Kreekas, Tessaalias, Lääne-Makedoonias ning Peloponnesose keskosades nagu Ahhaia, Arkaadia ja osa Lakooniast). Parasvöötmeline kliima on nii Kesk- ja Ida-Makedoonias kui ka sellistel Traakia aladel nagu Komotini, Xanthi ja Põhja-Evros, kus on külmad niisked talved ja kuumad kuivad suved. Sademeid on sisemaal vähe, ent riigi lääneosas ja rannikul esineb sademeid rohkem. Suuremal osal aastast paistab Kreekas päike ning temperatuur võib suvel ulatuda 37 Celsiuse kraadini. Talvel langeb temperatuur harva alla 6 °C. Kreeka mullastik on õhuke ja suhteliselt väheviljakas. Orupiirkondades leidub savikaid muldi, mis on tuntud kui terra rossa, punased mullad, mis on tekkinud murenenud lubjakivist. Sellised mullad on maaharimiseks kõlblikud. Kõige viljakamad piirkonnad on aga rannikutasandikel ja jõgede ümbruses. Sealsed savi- ja liivsavimullad võivad vajada drenaaži. Kreeka pikim jõgi on Aliákmonas. Rahvastik 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elab Kreekas 10 787 690 inimest. 2008. aasta seisuga elas 61% rahvastikust linnades. Kreeka rahvaarv on viimastel sajanditel pidevalt kasvanud. Kasv oli eriti kiire 20. sajandi teisel poolel, mil lisaks loomulikule rahva juurdekasvule tuli Kreekasse ka palju immigrante. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis alaliselt 797 091 välismaalast, kes moodustasid 6,95% elanikkonnast, samas kui nende arv 1990. aastal oli kõigest 142 367. Enamik sisserännanuid on pärit naaberriikidest. Albaanlased moodustavad 55–60% ehk enamiku kõigist immigrantidest. Aasia riikidest, eriti Pakistanist ja Bangladeshist pärit sisserännanud moodustavad madala kvalifikatsiooniga töötajate rühma. Riigi keskmine asustustihedus on 81,7 inimest ruutkilomeetri kohta, mis sarnaneb naaberriikide Albaania (98,5/km2), Makedoonia (82,2/km2), Bulgaaria (65,2/km2) ja Türgi (97/km2), asustustihedusega. Kuna 80% Kreeka territooriumist on mägine, on paljud alad elamiseks kõlbmatud ning suhteline tihedus on piirkonniti suurem. Kõige tihedamalt on asustatud pealinna Ateena ümbrus ning teised linnad/linnapiirkonnad nagu Thessaloníki ja Kreetal asuv Irákleio. Rannikualad ja saared on tihedamalt asustatud. Sisemaal elab inimesi vähe, mägisematel aladel võib paiguti elada vaid 1–5 inimest ruutkilomeetri kohta. Kreekas, nagu teistes Euroopa riikides, on keskmine eluiga üsna kõrge. Meeste keskmine eluiga on 77,5 aastat, naiste keskmine eluiga 82,8 aastat. Kreeka on läbinud demograafilise ülemineku etapid ning see kuulub kaasaegse rahvastikutüübiga riikide hulka, mis tähendab väikest või nullilähedast iivet ja kahanevat rahvastikku. 1961. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kreekas üle 65-aastasi kõigest 11%, 2001. aastal oli neid juba peaaegu 17%. Rahvastiku vananemine jätkub – üle 65-aastasi inimesi elab riigis 6% rohkem kui alla 14-aastasi. Majandus Kreeka on kapitalistliku majandusmudeliga riik. 1950.–1973. aasta perioodi nimetatakse Kreeka majandusimeks, kuna riigi majandus kasvas keskmiselt 7% aastas, jäädes alla vaid Jaapani majanduskasvule. Alates 1950. aastast kuni 2008. aasta majanduskriisini, v.a 1980. aasta majandusseisaku ajal, kasvas Kreeka majandus järjepidevalt kiiremini kui enamiku Euroopa riikide oma. Kreeka edu 2000. aastatel oli tänu soodsate laenude kättesaadavusele, mis soodustas rekordilist tarbimist. 2002. aastal võeti kasutusele euro, mis asendas Kreeka drahmi. 2009. aasta majanduslanguse ja ülemaailmse finantskriisi tõttu laenutingimused aga karmistusid ja kasvavast eelarvepuudujäägist sai suur probleem. 2010. aastal tabas riiki võlakriis ja 2012. aasta märtsiks ulatus Kreeka riigivõlg umbes 370 miljardi euroni. 2010. aasta seisuga Kreekas töötuid 12%, 2012. aasta alguses 21,7%, ja 2013. aasta jaanuaris 27,2%. Majanduse maht vähenes 2009. aastal 2,3% võrra, 2010. aastal 3,5% võrra ja 2011. aastal 6,0% võrra. Kreeka on peamine Euroopa Liidu abisaaja. Kreeka majanduse jätkusuutlikkuse ning seega kogu euroala finantsstabiilsuse tagamiseks on teised Euroopa Liidu liikmesriigid pannud kokku suuri abipakette Kreeka toetuseks. Sellele vaatamata on riigi majanduslik olukord siiani raske ning eurotsoonis püsimine küsitav. Kreeka SKP on maailma riikide arvestuses 39. kohal. Põllumajandus Kreeka põllumajanduse arengu peamiseks takistuseks on loodusressursside vähesus. Umbes 70% riigi pinnast on harimiseks kõlbmatu mägisuse või metsasuse tõttu. Põllumajandussektori kasvu aeglustavad ka sademete vähesus, vähetootlike väikemaaomandite teket soodustav omandisüsteem ning elanikkonna ümberasumine linnadesse või välismaale kolimine. Põllumajandus moodustab 3,3% Kreeka SKPst ning põllumajandusaladel on hõivatud 528 000 inimest ehk 12% tööjõust. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames on sektor saanud suuri toetusi, ent need pole andnud loodetud tulemusi. Järgmise kümnendi jooksul plaanitakse toetusi mõnes valdkonnas vähendada. Põllumajandusega tegeletakse peamiselt Tessaalia tasandikel, Makedoonia piirkonnas ja Traakias, kus kasvatatakse maisi, nisu, otra, suhkrupeeti ja kartuleid. Oliivid, millest sageli valmistatakse õli, on riigi tuntuim ekspordiartikkel, kuid moodustab ainult 10,6% toiduainete väljaveost. 33,6% ekspordist moodustavad viinamarjad, melonid, tomatid, virsikud, apelsinid jt puu- ja köögiviljad. Kreeka vein on paljulubav ekspordiartikkel ning riigi valitsus on viinamarjaistanduste omanikele tungivalt soovitanud toota kvaliteetseid veine, et suurendada nende populaarsust rahvusvahelisel turul. Kreeka on ka oluline puuvilla- ja tubakatootja. Kuna Kreekal on pikk rannajoon ja arvukalt saari, on riigil ka oma kalatööstus, kuid kalandusel ei ole riigi majanduses kuigi suur osakaal. Ülepüük on vähendanud kalapüügist saadavat tulu ning Vahemere saastatus kalatööstusele on halvasti mõjunud. Olulise osa Kreeka põllumajandustoodangust moodustab loomakasvatus. Populaarsed on kitse- ja lambaliha ning piim, mis kokku moodustavad umbes 6% põllumajandustoodangust. Eriti tähtis on lambapiim, mida kasutatakse Kreeka fetajuustu tegemisel. Lihaloomadena peetakse ka sigu, veiseid, kanu, küülikuid ning tuvisid. Kuna veisekasvatus on piiratud, on veiseliha ja piim olulised impordiartiklid (vastavalt 29,4% ja 17%). Eksport Kreeka peamised ekspordiartiklid on toit ja joogid, tööstuskaubad, naftatooted, kemikaalid ja tekstiil. Kreeka tähtsaimad ekspordipartnerid 2009. aasta seisuga olid Saksamaa (11,11% ekspordist), Itaalia (11,05%), Küpros (7,28%), Bulgaaria (6,74%), Ameerika Ühendriigid (4,95%), Suurbritannia (4,4%) ja Türgi (4,23%). Import Kreeka peamised impordiartiklid on masinad, veoseadmed, kütus ja kemikaalid. Kreeka tähtsaimad impordipartnerid 2009. aasta seisuga olid Saksamaa (13,73% impordist), Itaalia (12,71%), Hiina (7,08%), Prantsusmaa (6,1%), Holland (6,02%), Lõuna-Korea (5,68%), Belgia (4,34%) ja Hispaania (4,08%). Turism Kreeka on Euroopas üks populaarsemaid turismisihtkohti, meelitades turiste rohkete antiikajast säilinud mälestiste, Vahemere ranniku ja randadega. Kreeka on kogu maailma riikide hulgas külastatavuselt 15. kohal. Turismisektoril on Kreeka majanduses suur osakaal, selle sissetulekud moodustavad üle 19% SKPst. 2004. aastal töötas turismisektoris 660 000 inimest, mis moodustas sel aastal 16,5% kõigist töökohtadest. Turismi arendamiseks on avatud palju hotelle ja suveniirikauplusi. Turismi soodustav infrastruktuur on tunduvalt paranenud pärast 2004. aastal Kreekas peetud olümpiamänge. Lisaks puhkuseturismile arendatakse ka ökoturismi ja rajatakse spaasid. Kreekas on ka mitmeid suusakeskusi talvehooajaks. Kreeka turismipiirkondades on kohaliku elu omapära jäänud aina vähemaks, ent Kreeka saared ja rannikualad on tänu eraldatusele suutnud oma eripära säilitada. Enamik turiste tuleb Kreekasse Euroopast, eriti Euroopa Liidu riikidest, kuid ka USAst. Teistest maadest pärit turistide hulk jääb tagasihoidlikuks. Aastatel 1989–1991 oli eurooplaste osakaal 90%, eriti saabus Kreekasse turiste Saksamaalt ja Suurbritanniast. 1990. aastateni ei ületanud turistide koguarv 8–9 miljonit, kuid 1994. aastal ületas Kreeka aastane külastajate arv 10 miljoni piiri ning 2017. aastal külastas Kreekat 30,1 miljonit turisti. Turismi kõrghooaeg kestab maist septembrini, sest 75% turistidest külastab Kreekat just suvehooajal. Kreeka on turistidele enamasti rahulik ja turvaline sihtkoht, kuid viimasel ajal toimub Kreekas palju eri huvirühmade streike ja demonstratsioone, mis häirivad tavapärast elurütmi. Oluliste vaatamisväärsuste sekka kuuluvad näiteks Ateena akropol, Delfi oraakel ja Olümpia. Populaarsed sihtkohad on ka Korfu (tuntud ka nimega Kérkyra), Metéora kloostrid, mis asuvad järskudel liivakivist mäetippudel, Thessaloníki (Bütsantsi kirikud ja Rooma termid), Rhodos ja Thíra. Vaata ka Kreeka riigipeade loend Vana-Kreeka Kolonelide diktatuur Kreeka kuninglik perekond Uuskreeka kirjandus Kreeka Eurovisiooni lauluvõistlusel Kreeka jalgpallikoondis Superleague Ellada Kreeka meedia Kreeka korruptsioon Esimene Kreeka Vabariik Teine Kreeka Vabariik Eestlased Kreekas Kreeka näitlejate loend Kreeka Õigeusu Kirik Kreeka muusika Viited Välislingid Riigid Euroopa maad Vahemere maad Euroopa Liidu riigid


Laps Eestis: Aja juhtimisest ja muust Nad nimetavad seda aja juhtimiseks. Umbes et võtad aja ja juhid selle sinna, kuhu endale vaja. Ma ei ole selle ajaasjandusega tükil ajal nii hädas olnud kui viimased poolteist kuud kooliaasta algust. Aga ma loodan, et laste jaoks on asjad ikka sujunud. Ma pean hästi oluliseks, et lapsel oleks alati aega oma tegevuse ja selle läbitunnetamise jaoks, kiirustamise sõnagi ei taha kuulda (kiirustamisest kõnelev meedia tuleb enda jaoks välja lülitada ja juba saabki aega juurde). Ja aeg-ajalt peaks keegi ju inimest kuulama ka, last nt ema. See võiks juhtuda sageli, enamasti siis, kui vaja. Ma tahaks ise ka alfasagedusel ajuvõngetega elada (väidetavalt ainult siis on võimalik maaga kontaktis olla), ammugi on see oluline lapse esimesel kuuel eluaastal - ja ka kogu ülejäänud elu. Täiskasvanu teab, kui palju miski aega võtab, milliseid üllatusi lastega võib ette tulla ja varub kõige jaoks aega. Piisavalt aega, et jõuaks rahulikult õigeks ajaks valmis. Mõnikord juhtub minuga seepeale, et mul enda jaoks enam aega ei jää, sest kogu aeg on lastele ära antud (nt passides, kas ta ise märkab mõne olulise asja kaasa võtta vms, ja ma liiga vara ei ütle ega suuna, sest aeg on juba ise mõelda, teha ja toime tulla). Tütar käib hommikuses vahetuses ja poeg õhtuses. Hommikupoolikul peale tütre koolisaatmist (selle aja ma tõesti soovin olla temaga, hoida teda oma tähelepanus) ma tahaksin siis olla pojaga koos ja teha ära kõik kodused toimetused ja need asjad, mida saab temaga koos teha. Siis saata poja kooli ja alaku minu aeg. Aga siis saabub varsti tütar ja lahkub igal päeval erineval ajal erinevas suunas, kord trenni, kord muusikakooli. Ja tal on alatihti kiire ja palju pakke. Nt trennikott ja viiul. Ja muusikakooli teooriaainete kott. Sinna lisandub ka koolivihikuid tegemist vajavate kodutöödega, et need trenni ja muusikakooli vahel ära teha. Kuu aega vaatasin seda pealt, siis sain aru, et ma pean maha panema oma varasemad põhimõtted sellest, kui tore on lastel ise oma elu korraldada ja kõiki vahemaid ise läbida ja tuleb hakata ema-taksojuhiks. Muidu laps lihtsalt ei jaksa (ülitäpse planeerimise tagajärjel võiks ta aja poolest jõuda, aga see oleks talle siiski äärmiselt pingutav ja väiksema viivituse tagajärjel lendaks kogu süsteem uppi, nii et ainuüksi see teadmine teeb stressi... pealegi hoolitseb nende väikeste viivituste eest elu ise, inimene selle vastu ei saa). Suvi otsa punnisin vastu, et võetagu endale vähem kohustusi, aga nüüd olen leppinud, saan ju aru, et on tore, kui saab igal pool käia. Ja tänan võimaluse eest oma tütart tema valikutes toetada. Pojaga on nagu ikka vastupidised lood. Käis minu ja isaga üht ja teist trenni proovimas, aga ükski ei meeldinud. Džuudotrennid on kõik paraku pärastlõunal keset tema koolipäeva ega tule sellepärast kõne alla. Nüüd siis aitab poeg mind kodutöödes ja vahel läheb ise, vahel ajan mina teda välja mängima (arvutimängu aegu nurub ka, loomulikult, ja multikaid, nagu lapsed ikka). Vahel teeme koos batuuditrenni või sõidame jalgrattaga. Selline waldorfidüllike, kui mul poleks vanematekodust kaasa võetud arusaama, et laps võiks lisaks koolile ikka mingi huvialaga tegelda ja trennis peaks ka ju käima, eriti veel poisslaps (kust küll selline soostereotüüp pärit, aga on). Niisiis harjutan olukorraga tõtt vaatamist ja püüan oma vananenud, antud olukorras takistavad arusaamad jätta seljataha ja rõõmustada selle üle, mis on. Igaüks on erinev ja tema vajadused on erinevad. Laps teab ise, mida ta vajab ja ma püüan talle selle juures toeks olla. Samas kehtestasin pojale multikavaatamiseks lugemismaksu. Klassijuhataja arvas kooliaasta algul, et iga laps peaks umbes kolm korda nädalas ikka kodus lugema ja ega meie raamatutest mitte eriti huvituv poeg ju vabatahtlikult loeks midagi. Niisiis saab ta nüüd multikaid vaadata, kui on ise endale huvipakkuvast raamatust lehekülje jagu lugenud. Praegu talle meeldib üks mereraamat, mille lehekülje lugemine võtab aega viis minutit. Vähemalt pole ma teda kooliraamatutega kiusanud (kes neid lugemiku tekste ikka mitu korda lugeda viitsib, tõesti tüütu ju) ja ta ise valib, millal ja mida. See olekski kõik väga tore ja ma jõuaks kõigi koduste toimetustega hiilgavalt valmis, kui mu vajadused piirduks pere eest hoolitsemisega. Häda on selles, et ma olin harjunud, et mul on oma aeg ka ja oma toimetused väljaspool kodu. Ja mulle väga meeldis, mida ma selle ajaga tegin. Aga nüüd on mu päev kõik ära hakitud ja pole ühtki suurt tükki aega, mil üksi süvenenult oma asju planeerida ja nendega tegelda. See muutus vahepeal juba kaunis ahistavaks. Ühtlasi on selline olukord hea võimalus arendada endas kaastunnet kõikide nende suhtes, kel pole valikuid, on ainult kohustused ja paratamatus. Nojah. Minusugustele vist ei sünnigi rohkem lapsi kui heal juhul kaks. Ma tänan selle eest, mis on. Postitaja: Laps Eestis kell 14:28


text: kodanikukoolitus — Stipendiaat 2020 Ene Hioni Fondi XV stipendiaat on Arkadi Popov! 17.septembril 2020 kuulutas MTÜ Kodanikukoolitus Roosta puhkekülas välja Ene Hioni Fondi XV stipendiaadi. Kõrgemate riigikaitse kursuste osalejad said peale Arkadi Popovi ettekannet osa üllatusest kui Fondi esindajad tulid laureaati õnnitlema ja auhinda üle andma järgmiste sõnadega: Eestimaa rahvas, soost, vanusest, rahvusest hoolimata, hindab meie tänase stipendiaadi rahulikku ja tasakaalukat meelt. Tema selged sõnumid on need, mida rahvas koroonaajal eriti vajab. Rahvas on tema kohta öelnud: "nii asjalik", "nii meeldiv", "nii arusaadav", "nii julgustav". Vahetevahel kõlab eestlaste ülim imestushüüd: "ja ise veel venelane!" Millega ta selle suure tähelepanu ja armastuse pälvib? Ta räägib arusaadavalt, üheseltmõistetavalt, ilma võõrsõnade ja kantseliidita. Isegi huumorit suudab raske aja rasketesse juttudesse pikkida. Eesti koroona-aja kangelane, kogukondade liitja - doktor Arkadi Popov! Stipendiaadi esitas Rein Sikk, Maalehe ajakirjanik. Vaata Eesti Naise augustikuu numbrist Rein Siku artiklit Arkadi Popovist. Uudisest saab seda lugeda ka Postimehe lehelt Pildil: Greta Silberg-Käärik, Arkadi Popov, Külli Vollmer stipendiumi üle andmisel Roosta puhkekülas.


Selfie Session – Tagasi Eestis seebiga pestud juuksed Hommikul autojuhti oodates – mida ikka paremat teha kui moodsaid Selfie’sid klõpsida? Hehheee tegelt mul on “vabandus” olemas. 🙂 Nimelt olen viimased nädalad pead pesnud SEEBIGA. Ei mingit palsamit ja tempimist vaid ainult seebiga. Aga asjal on konks – tegemist on Aafrika Musta Seebiga – 100% looduslik toode. Niiet olen ka moodsalt öko nüüd. Pean tunnistama, et juuksed püsivad puhtad palju kauem kui muidu. Ma olen ikka see inimene, kes kippus pead pesema iga päev, või äärmisel juhul üle päeva. Ja kui seda üle päeva varianti kasutasin siis olid ikka juuksed kinni ja rasv läikis pealael. Ning enesetunne, nagu arvata võitegi oli suht rõve! Aga ma aeg-ajalt siiski surusin vastikuse alla ja proovisin hoida pea pesemisega pikemat vahet – see juhtus tavaliselt siis kui jälle kuskil õhtulehe Naiste Eris või misiganes portaalis ilmus artikkel või sootus teemal “ära pese pead liiga tihti”! Lõppes, see kõik sellega, et ma lõpuks ikka otsustasin et ah kurja – ma elan Aafrikas – Siinses kliimas EI SAA jätta juustepesul päevi vahele. Aga näe saab küll – vaja oli vaid loobuda igasugusest keemiast 🙂 Looduslik toode ja ei mingit palsamit (mis natukene soodustab ka juuste kiiremat mustaks minemist) peale pesu ja 3 päeva saabrahulikult läbi. 4s päev läksid ikka juukse patsi – sest noh pisut rõve ikka hakkas. Aga ma eksperimendi mõttes tegin siiski selle päev 4 ka. Päev 5te ei tule – homme hommikul pesen pea ära – ma lihtsalt ei suuda rohkem! Just demonstrating how my hear look from day 2 to day 4 after having washed with African Black soap only. No conditioner used also! musta seepi on liikvel nii tahkel kui vedelal kujul ← Ilmaga polegi lood halvad Lennureis väikelapsega Accra-Amsterdam /// Flight with toddler Accra-Amsterdam → 4 thoughts on “Selfie Session” Patsimaja says: Sa võiks seda seepi siiapoole kaasa haarata nii umbes mõned kilod! 🙂 Seda seepi müüakse ka Eestis, ainult et on üsna kallis. Kadri Koitsaar says: Oh misasja ma tahan ka :O peaks tõesti proovima!


Lõbusõitjate peatamiseks tehti hoiatuslaske(14) Täna öösel oli politsei põgenevate liiklushuligaanide peatamiseks sunnitud kasutama hoiatuslaske.Kella 3 paiku märkas patrull Räpina maanteed mööda Tartusse sisenemas sõiduautot Ford Mondeo, mida politseinikud otsustasid kontrollida, teatas Tartu politsei. Politseinikud hakkasid sõidukit jälitama. Auto peatus lõpuks Kallaste maanteel ning selles viibinud isikud jooksid kõrvalolevale põllule. Üks politseinikest jooksis neile järele ja andis seadusliku korralduse seisma jääda. Põgenejad aga eirasid seda ja jooksid edasi. Politseinik oli seejärel sunnitud teenistuspüstolist laskma õhku kaks hoiatuslasku. Pärast hoiatuslaske jäi üks noormees seisma, kuid teine jooksis edasi. Politsei pidas seisma jäänud 16-aastase noormehe kinni. Nooruk väitis, et sõidukit juhtis tema 17-aastane sõber. Noormehed sõnul olid nad Võrumaal ühe sõbra juures alkoholi tarvitanud ja kui sõber oli magama jäänud, võeti tema sõiduki võtmed ning mindi sõitma. Noormehe väitel oli sõidukijuht alkoholijoobes. Ford toimetati valvega parklasse, politsei koostas kinnipeetud noorukile väärteoprotokolli. Teist noormeest ootab samuti ees karistus. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190846


text: Kommentaarid: Markkuse leidmiseks väljapandud vaevatasu on tõusnud 3555 euroni Markkuse leidmiseks väljapandud vaevatasu on tõusnud 3555 euroni (102) uus aasta lugu 6. jaanuar 2016 12:45 loodame et see kes teab, suures rahahädas sõber kõik varsti välja laob mis juhtus Markusega .Öeldakse ju et sõpra tuntakse vaid hädas ja saadakse aru kes on tõeline sõber. TEADA 30. detsember 2015 20:34 MARKUSSE SIIN KOGRE PEATUS SOBRAD JUURDE Mõte 28. detsember 2015 06:02 Sõbrad, kellega koos poiss viimasel õhtul oli, tuleks kokku võtta ja paluda, et nad igaüks kirjutaks kõik, mida nad teavad - kas ja mida poisile sisse joodeti, kes jootis, kellega oli tüli, kellega Markkus peale kooli veel läbi käis. Ja need arvamused olgu anonüümsed. Seejärel lugeda need kõik ette suvalises järjekorras, nii et poleks arusaadav, kes midagi kirjutas ja seejärel paluda, et igaüks kommenteeriks kuuldut. Noorte inimestega peaks sel juhul rääkima muidugi kogemustega laste-noorte psühholoog, nõustaja. Ja kui on selge, mis ainet Markkus võis sisse juua, siis tuleks koerad appi võtta - ja just selle aine peale nad juhatada. 28. detsember 2015 18:58 mul oli täna selline meeleolu, et vaatasin kaartidelt, kuigi ma võin eksida, kuid - su sõber sõbra prset koorib eesti teada asi, mis kaartidelgi kajastus, siis jah, tõstetagu kasvõi veel seda rahasummat, poiss on hinge vaakumas, ja ehk siis , loodan väga, et sellised sitad sõbrad lasevad poisi koju lõpuks vanemate juurde. loodan parimat, kuigi... 27. detsember 2015 20:08 Miks ikka reklaamitakse Ilona Kaldret,kui super sensitiivi?Kui ta oli perekonnal abiks,siis kus on tulemused?Kus on teised tuntud sensitiividest tegijad?Nad saaksid oma tõelist tegevust inimestele nüüd tõestada.Ma tõesti ei soovi enam neid mõtetuid saaateid vaadata,mis põhinevad väljamõeldisel. võrokas 27. detsember 2015 21:36 ma usun, et need selgeltnägijad "näevad" küll, aga eks nad ole hirmul oma elu ja pere pärast. Antud loos peame lootma kellegi murdumisele, süükoormaga on väga raske elada. 28. detsember 2015 18:59 v kuulsuse ja rahajanule. inga 27. detsember 2015 11:28 ma arvan et need 2 noormeest kes tol õhtul markkuse autosse panid, samal õhtul kui ta kaduma läks nagu ühes videokaamera salvestuses naha oli kuid need noormehed on ülekuulatud nad väidavad et nad ei tea midagi sellest asjast kuigi nad ise markkuse sinna autosse vägisi panid. arvan et need noormehed tuleks uuesti käsile võtta.sest ma olen kindel et need noormehed ikka teavad päris palju aga lihtsalt ei taha rääkida ma olen kindel et nad teavad kus markkus on.kas tõesti need 2 noormeest saavad öösel magada teadmisega kus markkus tegelikult on markkuse vanematelon peaaegu 2 kuud magamata öid. need 2 noormeest palun minge politseisse ja rääkige tõde välja kui teil südametunnistust on.andke Markkuse vanematele lõppuks hinge rahu lihtsalt 26. detsember 2015 19:59 http://www.metro.fi/uutiset/a1387815188344 vaatamatta kaks kuud kestnud pidevatele otsingutele, leiti ta ikkagi sealt, kust koguaeg oldii otsitud. Lihtsalt oli nii ebaloogilises kohas. Koerad olid mitmeid kordi andnud märku, et tema jälgi on otsingu piirkonnas, kuid leidis lõpuks ikkagi täiesti juhuslik inimene, kes läks oma kinnistule . annika 26. detsember 2015 22:58 Kahjuks on keegi tõlkinud seda soome artiklit. Kui vaid see oleks nii Markkuse leidmisega seotud .... Lootust 25. detsember 2015 22:38 Vanasõna ütleb, kus tegijaid seal nägijaid. Loodan, et keegi kindlasti midagi teab? Tuleks põhjalikult uurida seda seltskonda, kus ta viimati oli. Häid jõule perekonnale! Loodame, et mingi vihjegi tuleks toimunud juhtumist AADI 25. detsember 2015 21:07 Arvan et pole see poiss kadunud kuskile.Tal sai lihtsalt oma vanemate superhoolitsusest mõõt täis ja läks lihtsalt ennast tuulutama ja endale tõestama,et ta saab ka ise hakkama.Vanemad sageli ei mõtle selle peale ja kodus olid ainult käsud,keelud ja targad õpetused.Vanemad võiksid nii suurtel poistel ja ka tüdrukutel lasta rohkem endil mõelda ja mõne asja üle otsustada.Emad-isad mõelge selle üle. 25. detsember 2015 17:04 Kallid vanemad ja pere, soovin peatset teadmist, mis juhtus pojaga ja rahu südamesse ükskõik , mis Teil vastu tuleb võtta. Kallis jõulurahu Teie hinge. Olgu Jumal armuline, õnnistust Teile kõigile! ss 25. detsember 2015 11:31 raha nüüd küll kedagi ei aita leida 25. detsember 2015 20:22 aitab ikka. küll need kes teavad, rääkima hakkavad. raha eest saab kõike, küsimus on ainult summas. 26. detsember 2015 13:40 Ei usu, ehk kui keegi teabki midagi, ei julge ta suud paotada, siis oled ju ise uurimise all ja vaat, et kaassüüdlane, halvimal juhul oled ka teadmata kadunud. 26. detsember 2015 18:53 rahaga võib ka ise kaduda, jättes info. 26. detsember 2015 20:39 aga info vajab kontrollimist ja tõestamist, sulisid ju palju pappi ei saagi 28. detsember 2015 16:34 eeldusel, et on neid kes teavad. Lugedes kommentaariume selgub, et meil terve hunnik superkangelastest detektiive, kes sõrme nipsuga olukorra lahendavad lugedes aiult ajalehe artikkleid. Äkki otsiks veest ka ehk ütleb selgeltnägija kõrvaltoast viinapudelit uurides. Arts 25. detsember 2015 09:53 Kuhu see raha hiljem pannakse kui poissi ei leita? mis sul sllest? mmm.. 25. detsember 2015 20:28 Kirjas on ju, et tagastatakse annetajatele sel juhul. Äkki facebooki kommentaarides oli... võrokas 25. detsember 2015 09:07 loen neid kommentaare ja mõtlen õeluse üle, milleks norida sõnaga "pearaha", kes aru tahab saada, see saab nagunii aru, milleks raha kogutakse. Nii väga loodan, et juba tuleks selgus selles loos. Ei tunne küll peret isiklikult, aga mõtlen nende peale väga tihti. Hommikul arvutit avades loodan, et nüüd....See lugu on emotsionaalselt väga kurnav nii perele, tuttavatele. Hakaku ometigi asjast teadjamad oma suid avama, see teadmatus ei saa ju igavesti kesta. Markkuse vanematele ja õele soovin vastupidavust! Mis toimub??? 25. detsember 2015 02:35 On ju teada, et kui lapsevanem teatab kahtlusest, et tema lapselt on võetud vabadus, siis politsei alustab kriminaalmenetluse, aga miks siis ei alustata Markkuse kadumise suhtes siiani kiminaalmenetlust ja vanemad peavad ei tea mida välja mõtlema, et hingerahu tagasi saada? Laps on 2 kuud kadunud ja ikka ei ole veel kriminaalset kahtlust sel lool? Tule taevas appi! Samas Darja, kes oli Markkusega võrreldes kadunud lühikest aega, algatati kohe kriminaalmenetlus?! Mäda on ses Markkuse loos miski ma ütlen, ilma, et oleksin selgeltnägija! Mis ilma südameta inimesed meie riigis küll elavad? Loodan südamest, et see summa paneb teadjad rääkima! Vaprust ja vastupidavust Markkuse vanematele! Kohtumõistja seadused 25. detsember 2015 17:23 Küllap mõrtsukate vanemad saavad samuti kord tunda seda tunnet, kui laps on teadmata kadunud. palugem... 24. detsember 2015 23:14 palugem...palugem jeesust Teadja 24. detsember 2015 23:03 Vaatasin õuntelt - selle juhtumi puhul tuleb algatada kriminaalmenetlus ning alles siis arenevad asjad edasi - loodusseaduste vastu ei saa huvitav avaldus 24. detsember 2015 22:52 on / 18:10, 24. dets 2015 poolt. Mina uuriks küll, et mis konkreetselt müügiks pole, kui inimelu mitte midagi ei maksa ja summa liiga suur tundub. 41 kommentaari näitab 24. detsember 2015 21:12 Häbematuitele inimestele 24. detsember 2015 20:40 Palun väga,samas lehes "17 aastane Kristina juba novembrist saati kadunud". 23 kommentaarioga.Palun pimedad lugege. to Häbematutele inimestele 25. detsember 2015 18:07 Kas sa pealkirjast edasi lugeda ei oska ? Kirjas on, et Kristiina võib liikuda Lasnamäel või Põhja - Tallinnas. Järelikult on tütarlaps pidevalt kodunt ära jooksnud. Häbematus on seda Markkuse looga võrrelda. Anna 24. detsember 2015 18:15 Kuhu seda raha kanda saab? Soovin seda summat tõsta. Ja väga loodan, et poiss on elus! Varasemad kadunud inimesed (üldsusega otsitud) on aga juba kahtlane üles leida. Ja organiäri TULEB uurida. DNA järgi on võimalik kõik selgeks teha!!! Ja kas te pole tähele pannud - et kui kaob, siis korraga ja mitmed inimesed!!! Miski siin on mäda... T. 24. detsember 2015 21:02 Facebookis on grupp "pearaha markkus ansbergi leidmiseks", seal on kogu info. 24. detsember 2015 18:06 mis sa 24. detsember 2015 20:23 pudrutad? Politsei 24. detsember 2015 17:57 Ei ole politsei tegemata töö!Nemad on teinud kõik,mis nende võimuses.Ei ole ju mõtet lõputult otsida seda enam,kui kõik Võru on läbi kammitud kuid tulutult.... Sander 24. detsember 2015 21:10 Ilmselt ma ei taba matsu, kuid MIKS pole algatatud krimasja? Sellisel puhul saaks politsei tegelda asjaga tunduvalt tõsisemalt, nii arvan mina. Ei saanud ju poiss õhku aurustuda, piisaks kui see punt, kellega ta õhtul koos oli ja kellega tekkis konflikt, korralikult läbi lapata. Olen enam kui kindel,et teema võti on selle pundi käes. Seda 24. detsember 2015 23:49 krimi asja ei saa algatada, sest pundis olevat olnud politseiniku võsuke. Sander 26. detsember 2015 16:06 Kuidas nii, pidevalt hõisatakse igast torust, et Eestis korruptsiooni pole olemas. Selge siis 24. detsember 2015 17:37 nüüd võtke selgeltnägijatega ühendust - saavad raha teenida ja ennast tõestada. Kerro peaks sellega küll toime tulema. Teatage sellisest võimalusest talle. Pehm 24. detsember 2015 19:49 Mälleris oled, et sellist juttu ajad? Jõulud on rahu aeg mitte joomise! Nimi 25. detsember 2015 06:54 See Kerro mutt on tavaline osav petis - kui tema käest küsida, siis tuleb vastus sama, mis teiste tähelepanelike ja loogiliselt mõtlevate inimeste puhul - uurige seda seltskonda, kellega koos too korralik poiss pidu pidama sattus. Ja see pearaha on vajalik selleks, et sealt seltskonnast info välja tilkuma hakkaks, politsei oma jalad tagumiku alt välja võtaks. 25. detsember 2015 10:28 Ei ole ükski selgeltnägija siiani midagi selgelt näinud. Nende võhm on vist läinud üksteisele kaigaste kodaratesse pildumiseks või poliitikute isikliku elu üle "selgelt nägemiseks". Harri Kingo 24. detsember 2015 17:30 Mõistet "pearaha" kasutati orjade või kurjategijate tabamise eest saadava tasu kohta. Näiteks ori põgenes ja tema kinnivõtjale nähti ette tasu - pearaha. Kadunud nooruki leidmisele viiva info eest pakutavat rahalist tasu nimetada pearahaks on sama, mis võrdsustada see nooruk põgenenud orja või kurjategijaga - kellegagi, kes on ühsikonna silmis äärmiselt negatiivne isik. Kahju, et sõnu kasutatakse nagu viletsas reklaamikampaanias - ilma nende tähendust teadmata ja selle üle mõtlemata. See muudab kogu selle kampaania äraspidiseks, isegi perversseks. Näib siiski, et see "pearaha" on asendatud sõnaga "vaevatasu". Hea seegi. Kuid teatav kahju kogu kampaaniale ja heade inimeste heale algatusele on juba kellegi mõtlematuse läbi sündinud. Eve 25. detsember 2015 17:29 Vahet pole, mis nimi - TÄHTIS on see, et laps kas elusalt või kasvõi surnult üles leitaks, et vanemad hingerahu tagasi võiksid saada. mm 24. detsember 2015 17:26 no kus on kõik rahamaiiad "selgeltnägijad" ja pendlimehed, kes telekas kõigega hakkama saavad ja kõik kuriteod mängleva kergusega lahendavad? Kui ikka kokkumängu saadete tegijatega ei ole, siis pole nad ka millekski võimelised. Sellest lähtub, et kõik need hiromandid on pesuehtsad soolapuhujad, kõik viimseni! 25. detsember 2015 10:34 Tegelevad enda ülistamise ja kiitmisega. Jaak 24. detsember 2015 17:05 Täiesti kohatu on pakkuda raha nagu mingi kurjategija tabamise eest. Djzku 24. detsember 2015 17:05 Algatage Kristiinale ka siis vaevatasu? 25. detsember 2015 17:30 algata ise - mis kamandad siin. T 24. detsember 2015 17:04 Kui juba pandi välja pearaha, võiks teha ka annetuse a/a kuhu raha kanda, et saaksid inimesed omad panused lisada. teadja 24. detsember 2015 16:41 Hingeraha-igaüks aitaks ilma mingisuguse rahata? rumal oled 25. detsember 2015 08:50 eluaeg on pandud suuri summasid välja, et ......rohkem ei ütle. Miki 24. detsember 2015 16:41 Ma küll ei tea kes see Kristiina on, kuid keegi ei keela ju tema otsinguteks ka raha korjata, Arvo, tee algatus. Politseid ära süüdista, eriti Võru omi a 25. detsember 2015 13:52 Aga kas sa tead, kes Markkus on? Kui kumbagi isiklikult ei tea, siis miks üks on tähtsam? 25. detsember 2015 18:17 ära molise .... markkus on kauem kadunud ... ja üldse, tee grupp kristiina otsinguteks kui vajalikuks pead Kurb 25. detsember 2015 19:20 Raha korjamist algatas Markkuse vanemate sõbrad, kellest üks pani välja 1250 ning teine 250 eurot. Nüüdseks ka teised inimesed on sellesse panustanud. Seega tõepoolest on Markkuse tuttavatele Markkus tähtsam ning ilmselgelt algatavad nad raha korjamist tema leidmiseks, mitte kellegi teise. to a 26. detsember 2015 02:52 Artiklis oli kirjas, et Kristina võib liikuda Lasnamäel, Põhja - Tallinnas. Seega tegu neiuga, kes pidevalt jookseb kodunt ära. Markkus aga on reaalselt kadunud. a 24. detsember 2015 16:38 selle hädise summa eest ei tee keegi oma suud lahti kellele hädine 27. detsember 2015 08:59 kellele mitte. ootame vaatame. igaljuhul inimesed on siin maailmas metsistunud. teadja 24. detsember 2015 16:34 Hingeraha-Iga vähegi inimlik inimhing ei mõtlekski raha peale! huvitav? 24. detsember 2015 16:26 mida see politsei teeb? sügab mune? Teeline 25. detsember 2015 00:47 Kas sa ei võiks arvata, et politseil on ka muid ülesandeid, kui üht kadunud poissi üle maailma taga otsida. Siin võib tuua paralleeli Maddy'ga, kelle otsimisele on kulutatud sadu miljoneid, tuhandeid ja tuhandeid mitmete riikide politseinike töötunde, aga tulemuseks on ikkagi 0. 25. detsember 2015 18:14 Maddy oli liiga väike, et iseeenda eest seista .... erinebvalt Markkusest. to Teeline 26. detsember 2015 16:14 Milline see politsei muu ülesanne on ? Trahvide tegemine ? Ega nad muud teha ei oskagi. Lugeja Alfred.Mis Õhtulehes toimub,et minu korralik kommentaar läbi ei lähe. 24. detsember 2015 16:21 Kommenteerin teist korda.Väga häbiväärne lugu teiste kadunute ees keda samuti otsitakse.Millal 17 aastasele Kristiina leidmiseks raha hakatakse koguma? FB 24. detsember 2015 19:19 Keegi ei keela ju alustada? Lugeja Alfred. 24. detsember 2015 16:04 Tereõhtust. Väga häbiväärne lugu teiste kadunute ees keda pole ka leitud.Tänan,head õhtut. eesti politsei 24. detsember 2015 15:31 tegemata töö... 24. detsember 2015 16:41 Selle valitsuse turvalisust hävitav tegevus läheb maksma väga palju elusid. Udo . 24. detsember 2015 15:29 Olen padu vaene , maja põles . Aga raha ma kindlasti sellise asja eest vastu ei võtaks ! 24. detsember 2015 16:45 Sina ei võtaks ja mina ka ei võtaks, aga mõne inimese jaoks peale raha muid väärtusi ei eksisteeri. Antud juhul on oluline info kasvõi välja osta annetaud rahaga, kuna politsei ei tee oma tööd. Mängitakse selle peale, kui ei ole laipa siis ei ole ka kuritegu. Arvo,kirjutan uuesti, 24. detsember 2015 15:23 Miks minu korralik kommentaar läbi ei läinud.Miks kadunud Kristiinale ei koguta raha kes on pikemat aega kaotsil.Mis Kristiina halvem on ja kas Kristiina ei olegi inimene. fr 24. detsember 2015 15:49 Küll korjame talle ka. Rahu, üks lugu korraga. mm.. 24. detsember 2015 15:57 Sest Markkuse rahakogumist ja otsimisi korraldavad tema vanemad ja lähedased isiklikult. Kristiina vanemad võtku ka sama teekond ette. 15:23-le 24. detsember 2015 16:46 Ilmselt Kristiina lähedased ei tegele asja ülevalhoidmisega? Mina pole mingist Kristiinast näiteks midagi kuulnud. to 15. 23 - le 24. detsember 2015 21:42 Kristiina artikli all oli kirjas, et võib liikuda Põhja - Tallinnas või Lasnamäel. Järelikult on tütarlaps varemgi kodunt ära jooksnud. kkk 25. detsember 2015 17:10 Miks peaks. Ta lahkus ju vabatahtlikult ja peidab ennast kuskil. Uudistes kirjas: Tütarlaps võib liikuda Põhja-Tallinna linnaosas või Lasnamäel. Sõbranna kirjutab kommentaare: Kristinaga on kõik korras. Elus ja terve. Hoian temaga kontakti. Seda kus ta hetkel viibib seda ta ei maini kuna ta on jehat pannud kinnisest koolist. Ju siis viskas kopa ette neli seina ja kinnises uksed. tom 24. detsember 2015 15:18 Nõme ja madal. Pearaha??? Mis vihjet oodatakse? Kurvast loost on tehtud tsirkus meedias. Kuidagi küllastuma hakkad ja kui jälle uudis Markusest mõtled, et mis nüüd siis veel ja kes jälle süüdi ..... to tom 26. detsember 2015 03:07 Ära siis loe, kui kellegi tragõõdiat tsirkuseks pead. kuidas 24. detsember 2015 15:08 see on nii väikeses riigis üle üldse võimalik. kuidas ? mis valemiga kaob nii palju inimesi ? kas mul on eesti suhtes miski naiivne arusaam ? kuidas saab olla politsei nii tahtejõuetu ja mannetu ? ja kuidas ema-süda seda kanda jaksab ... kuidas ... ??? to kuidas 24. detsember 2015 16:56 ja kui palju siis? ikka eriti harva kaob, võrdle ikka teiste maadega, maailm on täis perverte, maailmas kaob ainuüksi beebisid iga päev sadades. vastupidi, kuidas on võimalik, et eestis nii vähe kaob, see paneb imestama. to to kuidas 24. detsember 2015 21:43 RAHVAARVUGA võrreldes kaob Eestis ikka väga palju inimesi. mis seal nii uskumatut olla saab? 24. detsember 2015 22:48 Inimene kukub kaevu. Septembris kokkunu tuli alles nüüd välja. Kui kaev inimtühjas kohas ei tulegi välja, Upub sohu...inimene röövitakse, viiakse välismaale. Võimalusi on mustmiljon. Metsad ka täitsa olemas. Kaduda pole kunst, katsu leida. Teeline 25. detsember 2015 00:54 Kas kõik Eesti politseinikud tuleb Võrru kokku vedada ja enne koju ei saa kui poiss leitud?. Nagu paavsti valimised. Arvo 24. detsember 2015 15:08 Kas ei ole kuidagi imelik lugeda,kellele korjatakse raha kellele ei.Eesti rahvas mis toimub,kas Kristiina ei olegi inimene kes juba pikemat aega kaotsil.Pisar tuleb silma,kas kellelgi ei peaks häbi olema.Miks on see Markko või Markkus parem kui Kristiina.No loodame,et jumal näeb seda kõike pealt ja igal oma saatus ja karistus. mmm 24. detsember 2015 19:59 Kas sa oled idioot? Uuri ennem teemat kui lahmima hakkad siin. Antud juhtumi puhul algatasid kadunud poisi vanemad rahakogumise. Järelikult pole teiste vanemad seda teinud.. kui rumal saab üks inimene olla? to Arvo 24. detsember 2015 21:38 Lugesin artiklit Kristina alt. Seal oli kirjas, et tütarlaps võib liikuda Lasnamäe kandis. Järelikult on pidevalt kodunt ära jooksus. Markkuse puhul olid aga asjad hoopis teisiti. Neid ei saa üldse võrreldagi. Jätkata kuni tulemuseni! 24. detsember 2015 14:48 See on tore algatus. Kui saamoodi jätkame, siis on varsti poisi "peokaaslased" ja "sõbrannad-sõbrad" ise vabatahtlikult tunnistamas, mis solki nad poisile sisse söötsid-jootsid ning mis siis edasi sai. kas tapjad nii 24. detsember 2015 14:32 vähesega leppivad ?? Praegu on nad ju väljaspool kahtlust,neil elu kena ja rahulik. ei lepi kindlasti 24. detsember 2015 16:48 JUST NIMELT. VÕTA RAHA VASTU JA MINE IKKA KINNI? KES VALIKS SELLISE TEE?Ja kui "sõber" teab,siis tuleb tal ju ka peategelane üles anda...See tuleb välja ja paneb uue mõrva toime,kättemaksuks. 24. detsember 2015 17:11 Ümberkaudsed inimesed saavad jälgida, kelle käitumine asjaosalistest on sündmusest alates oluliselt muutunud, käitumise suure muutusetaga on tavaliselt traumad, ka õnnetusjuhtum, kus inimene on mingil moel osalenud on trauma. on 24. detsember 2015 18:10 Uskumatu! Millega see junts siis pinda jäi, et püütakse kelleltki raha eest abi saada! Tehku need raha-algatajad endile selgeks, et kõik ei ole müügiks nagu mõned Võrus arvavad. mitte tapjad 25. detsember 2015 08:52 vaid info teadjad. ma ei usu 27. detsember 2015 09:05 et tapja elu rahulik on. ta on argpüks oma elu lõpuni ja maksab terve oma elu hirmude all olemisega. kui ennast välja annab saab ehk poole ilmaliku karistusega võla makstud. Armas taevas! 24. detsember 2015 14:32 No kas tõesti ei saanud seda kuidagi teistmoodi nimetada, kui "pearaha", oleks võinud ju lihtsalt "leiutasu" kirjutada. Jahimeestele tuleb kütitud metssigade eest pearaha maksta. jah 24. detsember 2015 15:43 "vaevatasu" sobika ka paremini kui see. 24. detsember 2015 16:19 Haridusministeerium annab ka koolidele pearaha Väino 24. detsember 2015 16:56 Jumala õige! Pearaha makstakse kurjategijate püüdmise eest. Mõte ongi see, et kui tood pea , saad raha.. Täitsa võigas kohe..


«C-Komando» täna: milleks üldse müügigarantii, kui see ostjat ei kaitse? - Tele - Meedia - Elu24 «C-Komando» asub täna lahendama tüliõuna kõikide osapoolte vahel, kus vastutust ei ole nõus võtma ei garantiiremonti teostanud töökoda, maaletooja ega toote müüja. Veelgi enam, remonttöid teostanud firma sõnul on süüdi hoopis Urmet, kes ei olnud neid teavitanud sellest, et masinat ei tohi käivitada.