text: Jakob Hurt (22. juuli (vkj 10. juuli) 1839 Himmaste küla – 13. jaanuar 1907 (vkj 31. detsember 1906) Peterburi) oli eesti rahvaluule- ja keeleteadlane, vaimulik ning ühiskonnategelane. Üks juhtivaid eestlaste rahvusliku ärkamisaja tegelasi. Ta algatas eesti rahvaluule kogumise ja teadusliku publitseerimise ning osales paljude ärkamisajal loodud organisatsioonide töös. Elukäik Sündis Põlvamaal Lepa talus Himmaste külakoolmeistri perekonnas. Õppis Himmaste küla- ja Põlva kihelkonnakoolis, 1853–1855 Tartu Kreiskoolis ja Tartu Kubermangugümnaasiumis ning 1859–1864 usuteadust Tartu Ülikoolis (cand. theol. 1865). 12. veebruaril 1886 andis Helsingi ülikool Hurdale doktori aunime, mille saamise väitekirjaks oli "Die estnischen Nomina aus- ne purum". Hurt oli 1865–1866 Hellenurmes Alexander Theodor von Middendorffi perekonna koduõpetaja, 1868–1872 Kuressaares ja Tartus gümnaasiumiõpetaja, 1872–1880 Otepääl ja 1880–1901 Peterburi eesti Jaani koguduse pastor. Kui 1870. aastal tekkis Tartus esimene mitteametlik eesti üliõpilaste koondus, millest kasvas välja Eesti Üliõpilaste Selts, siis tudengid kutsusid neile Kalevipoja-õhtutele osalema ka Jakob Hurda, kes võttis enda kanda Kalevipoja keelelise külje seletamise. Alustanud juba üliõpilasena Õpetatud Eesti Seltsis ja Vanemuise seltsis ühiskondlikku tegevust, osales juhtivalt eesti rahvusliku liikumise suurüritustes. Esindas 1870–1883 Eesti Aleksandrikooli peakomitee ja 1872–1881 Eesti Kirjameeste Seltsi (EKmS) presidendina rahvusliku liikumise mõõdukat suunda ning sattus tugevasse vastuollu radikaalse Carl Robert Jakobsoni ja tema pooldajatega. Taotles emakeelset kooli ja rahvahariduse edendamist. Taandus 1880. aastate alguses ühiskondlikust tegevusest ja pühendus teadusele. Kirjamehena propageeris Hurt uut kirjaviisi ("Lühikene õpetus kirjutamisest parandatud viisi", 1864) ja korraldas tagajärjekalt eesti kirjakeelt, avaldas uurimused "Die estnischen Nomina aus -ne purum" (doktoriväitekiri; 1886, Helsingi) ja "Eesti sõnadest -line lõpuga" (1903) ning artikleid ste-lõpuliste kohanimede, partiklite ehk ja või jm. kohta, abistas Ferdinand Johann Wiedemanni eesti-saksa sõnaraamatu koostamisel ja andis välja selle 2., täiendatud trüki (1893). Ajaloo alalt avaldas ta "Pildid isamaa sündinud asjust" (1879), milles on kasutanud rohkesti rahvaluuleainest. Hurda peateened on eesti rahvaluule kogumine ja teadusliku publitseerimise algatamine. Ise alustas ta kogumist 1860, saanud äratust kodukohast ja "Kalevipojast". Rahvaluule kogumist korraldas Hurt Eesti Kirjameeste Seltsi presidendina ja hiljem iseseisvalt; rakendas rahvaluuleteaduses esimesena vabatahtlikke korrespondente. Aastast 1871 avaldas ta selleks ajalehtedes 11 põhjalikku juhendavat üleskutset, 1888 ilmus Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele, milles ta selgitas rahvaluule žanreid ja kogumise tehnikat. Kogumist õhutas ta ka kalendreis ja erakirjades. Kaastööliste (ligi 1400 isikut Eestist ja Venemaa eesti asundustest) ja kogumistööle suunatud üliõpilaste kaudu sai Hurt (koos EKmS materjalidega) 261 589 üksust rahvaluulet (kõigist žanritest), kokku 122 317 lehekülge, peale selle murdeainest. 1888–1906 avaldas ta ajakirjanduses 156 põhjalikku aruannet. Esimene publikatsioon on muistendiraamatuke "Beiträge zur Kenntniss estnischer Sagen und Ueberlieferungen" (1863). Kavatsetud rahvalauluväljaannete sarjast ilmusid esimesena "Vana Kannel" I (3 annet, 1875–86; Põlva laulud, koos saksakeelse tõlkega) ja II (2 annet, 1884–86; Kolga-Jaani laulud). "Setukeste laulud" I–III (1904–07, Helsingi; setu, Vastseliina ja Räpina laulud) kuuluvad üldtiitli "Monumenta Estoniae antiquae" alla. Hurda rahvalauluväljaanded on süstematiseeritud kihelkonna ja laulutüübi järgi, topograafilis-tüpoloogilist põhimõtet järgivad ka hilisemad eesti rahvalaulude väljaanded. Mainimist väärivad Hurda ettekanne, mille ta pidas 1896 Riias toimunud X ülevenemaalisel arheoloogiakongressil eesti rahvaluule kogumise kohta, populariseeriv rahvausundikäsitlus "Eesti astronoomia" (1899) ja etnograafiline ülevaade "Über die Pleskauer Esten oder die sogenannten Setukesen" (1904, Helsingi). Publitsistikast on postuumselt avaldatud "Jakob Hurda kõned ja avalikud kirjad" (1939, toimetanud H. Kruus), "Kõned ja kirjad" (1989, koostanud Mart Laar) ja "Mida rahvamälestustest pidada" (1989, koostanud Ü. Tedre). Isiklikku Kaubandus-Tööstuskoja esimene direktor Max Hurt ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja Rudolf Hurt olid Jakob Hurda pojad. Vaimulik Aleksander Mohrfeldt oli Jakob Hurda väimees. Tartu kreiskooliinspektor Carl Oettel julgustas Jakob Hurta edasi õppima. Hiljem abiellus Hurt Carl Oetteli tütre Adele Eugenie'ga. Jakob Hurda kälimees Johannes Kerg oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse vaimulik. Teine kälimees Christian David Dsirne oli pastoriks Saraatovi lähedal Jagodnaja Poljanas, Jelgavas ja Raunas (Cēsise lähedal). Mälestuse jäädvustamine Hurda kogumistöö pälvis nii ulatuselt kui ka metoodikalt rahvusvahelist tähelepanu juba tema kaasajal. Aastast 1992 antakse Jakob Hurda rahvuskultuuri auhinda. Aastast 1996 on auhinna väljaandjaks Jakob Hurda nimeline Põlva Rahvahariduse Selts. Mälestussambad Jakob Hurdale asuvad Põlvas (1989, skulptor Aulin Rimm, arhitekt Andres Mänd) ja Tartus (Jakob Hurda monument; 1994, skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Tomingas) ja Otepääl (Jakob Hurda graniitbüst Otepää kirikumõisa hoone esisel haljasalal, 1989, skulptor Villu Jaanisoo). Jakob Hurda bareljeef asub Otepää kirikus. Tartus asuvat Vanemuise parki võidakse sealse Jakob Hurda monumendi järgi nimetada ka Hurda pargiks. Jakob Hurt oli aastatel 1992–2011 kasutusel olnud Eesti kümnekroonisel pangatähel. Jakob Hurda järgi on nimetatud tänavad Tartus, Põlvas, Otepääl ja Himmastes. Üliõpilasorganisatsioonid Jakob Hurt oli Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane ja korporatsioon Livonia vilistlane. Vaata ka Jakob Hurda monument Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind Jakob Hurda tänav Kirjandus Rudolf Põldmäe, "Noor Jakob Hurt" (monograafia). Eesti Raamat, Tallinn 1988 "Jakob Hurt 1839-1907" (album). Koostanud Mart Laar, Rein Saukas, Ülo Tedre. Eesti Raamat, Tallinn, 1989 Mart Laar, "Raamat Jakob Hurdast" (monograafia). Ilmamaa, Tartu 1995 "Looja ees". Hando Runnel (koostaja). Tartu: Ilmamaa, 2005. ISBN 9985-77-156-7 Uue Wirulase lisa nr.1 (ajaleht). Tallinn 1907 Välislingid Oskar Urgart, Jakob Hurt ajakirjanikuna., Eesti Kirjandus nr. 7 1939 , Dr. J. Hurda poliitilist seisukohta ja tegevust mõjutavaist asjaoludest., Eesti Kirjandus nr. 7 1939 "Tartu restaureerib Jakob Hurda hauaplatsi" Tartu Postimees, 3. veebruar 2009 "Jakob Hurt ja internet" Universitas Tartuensis, juuli 2014 Eesti folkloristid Peterburi Jaani koguduse vaimulikud Liivimaa vaimulikud Peterburi konsistoriaalringkonna vaimulikud Eesti teoloogid Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased Korporatsioon Livonia liikmed Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed Eesti Kirjameeste Seltsi presidendid Sündinud 1839 Surnud 1907 Maarja kalmistule maetud


Raadiohommikus: Meelis Milderi mõtisklused ja Jüri Mõisa ennustused Äripäev • 17 detsember 2019 Ettevõtja Jüri Mõis räägib Äripäeva raadiohommikus möödunud aasta tippsündmustest. Foto: Raul Mee Äripäeva raadio hommikuprogrammis on külas endine Baltika juht Meelis Milder, kes koos Äripäeva arvamustoimetaja Neeme Korviga vaatab tagasi ilmunud artikliseeriale "Milderi märkmed". Lisaks on stuudios külas ettevõtja Jüri Mõis, kellega arutame kohe läbi saava aasta kuumematel teemadel, ja ei saa selles kontekstis üle ega ümber rahapesust ja poliitikast. Lisaks räägib Jüri Mõis sellest, mis mõtetega tema aastale 2020 peale vaatab. Äripäeva ajakirjanik Allan Rajavee intervjueeris metallitööstusettevõtte Hekoteki juhti Heiki Einpauli, kelle sõnul võib majanduskasvu kängumine 2protsendise kasvutempo piirimaile Eesti majandusele hea olla. Hommikuprogrammi veavad Kaisa Gabral ja Rivo Sarapik. 11.00–12.00 "Finantsuudised fookuses" Sel korral tuleb juttu Kreeka majanduskriisi õppetundidest ja nende järelmitest. Saates on külas Eesti Panga analüütik Kaspar Oja ja Luminori peaökonomist Tõnu Palm, kes annab ka värske ülevaate majanduses toimuvast. Saatejuht on Paavo Siimann. 12.00–13.00 „Ideest kasumini“ Saates on külas Eesti üks tuntumaid toitumisnõustajaid, kes on viimased kümme aastat tegutsenud ka ettevõtjana. Saates tuleb juttu sellest, kuidas sai miinimumpalgaga kokast 200 000eurose kasumiga ettevõtja, mida on ta sellel teekonnal õppinud ja millised on tema järgmised ideed. Samuti tuleb juttu sellest, kuidas teha enda nimest bränd, kuidas erineda turul teistest, ja loomulikult räägime ka ettevõtmisega kaasnevatest õnnelikest ning keerukamatest hetkedest läbi Erik Orgu silmade. 13.00–14.00 "Korras kinnisvara täna-homme" Esimeses pooles selgeks, miks on mõistlik kaasata haldus-hooldusfirmad koostööpartneriks juba enne hoone valmimist. Saatekülalistel on varuks paar markantset näidet, kus hoones avastati pärast kasutuselevõttu üllatusi, mida korrashoidjad oleks juba eos saanud vältida. Uurime, kas tänapäeva nõudlik ärikinnisvara, kus ruume tuleb vastavalt üürnike vajadustele küll suuremaks-väiksemaks ehitada, seab uued nõudmised ka hoonet haldavale ettevõttele. Saate teises pooles räägime hangetest. Kui lihtne on lüüa edukalt läbi riigihankel? Mida vajavad äriettevõtted ja korteriühistud? Millised on hanke koostajate nõudmised ja kuidas on lood tellijate pädevusega. Stuudios vahetavad mõtteid ja vastavad küsimustele KV Service juhatuse liige Miguel Ortega, BPT Real Estate tegevjuht Janek Hintsov ja City Haldus OÜ juhatuse liige Heikki Lind. Küsimusi esitab Kristi Kool. Saadet toetab Eesti Kinnisvara Korrashoiu Liit. 15.00–16.00 "Äripäeva TOP" Saade keskendub seekord keemiatööstusele. Käes on sünteetilise bioloogia aeg. See tähendab, et me suudame luua uusi bioloogilisi organisme ja oskame neid ka kasutada. Ent miks oleme Euroopas nende arengute tagahoovis, miks eesõues tegutsevad USA ja Hiina? Stuudios on AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse teadusjuht, professor Raivo Vilu. Audiitori kommentaari annab KPMG tehinguanalüütik Immo Ilmjärv. Saatejuht on Äripäeva Infopanga konkurentsiraportite projektijuht Sigrid Kõiv. Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz. Rohkem infot saatekava kohta ja kuulamislingi leiate siit.


source: fineweb

text: Hetkel kolmekordset kasvu ja märkimisväärset ülemaailmset tähelepanu nautiv Lähis-Ida televisioonitööstus on jõudmas mõnele rängale teelahkmele, sedastab oma täna üllitatud uuringuaruandes nõuandebüroo Booz Allen Hamilton.Esimene nii ulatuslik.. Ali Nouri Zadeh Hiljuti süüdistati reformimeelset Iraani ajakirjanikku 44 aastast Elias Hadrati ́t inimeste Iraani julgeoleku vastu töötamise õhutamises Iraanis ja väljaspool Iraani. Teda süüdistatakse avaliku arvamuse moonutamises ja selle õhu..


text: Vladimir Alumäe |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Ta lõpetas aastal 1935 Tallinna Linna I Gustav Adolfi Gümnaasiumi[1]. Alumäe õpetajaks Tallinna Konservatooriumis oli Johannes Karl Paulsen. Aastatel 1938-1939 täiendas ta end Carl Fleschi juures Londonis. Ametid ja tegevus[muuda | redigeeri lähteteksti] Tallinna Konservatooriumis: - viiuli eriala õppejõud aastast 1937, professor aastast 1945. - rektori kohusetäitja 1.veebruar 1941–28.august 1941 - rektor 1944–1948 ja 1964–1970 - keelpillikateedri juhataja 1970–1977, professor-konsultant 1977–1979 Kontserdireisid, nii soolokavadega kui orkestrisolistina, viisid teda mitmesse välisriiki (Belgia, Rootsi, Soome, Kanada, Tšehhi, Slovakkia, Saksamaa) ning kõikidesse Nõukogude Liidu rahvusvabariikidesse ja nende suurlinnadesse (sh Moskva ja Leningrad). Mängis erinevate ansamblite koosseisus (1945. aastast Eesti NSV Riikliku Filharmoonia keelpillikvartetis, viimastel eluaastatel Tallinna Riikliku Konservatooriumi keelpillikvartetis). Alumäe juures on õppinud suur osa väljapaistvatest eesti viiuldajatest ning viiulipedagoogidest: Endel Lippus, Moissei Alperten, Harald Aasa, Tiiu Heinsalu-Peäske, Ülo Kaadu, Niina Murdvee, Olavi Sild, Hillar Taamal, Mare Teearu, Urmas Vulp, Mirjam Kerem ja paljud teised. Tellis ja kandis ette palju eesti muusikat, tihe koostöö sidus Heino Elleriga, muuhulgas esitas esmaettekandena Elleri Viiulikontserdi. Alumäe tegi palju lindistusi ja plaadistusi nii eesti kui maailmamuusikast. Oli paljude heliloojate teoste esmaettekandja.


source: wikipedia

text: Lõuna-Gyeongsangi provints (ka Lõuna-Kyŏngsangi provints, Lõuna-Korea omaladinas Gyeongsangnam-do, McCune-Reischaueri süsteemis Kyŏngsang-namdo) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Koreas. Pindalalt on see riigi neljas provints ja võtab enda alla 10,5% kogu Lõuna-Korea pindalast. Lõuna-Gyeongsangi provints on tasane ja madal maa. 37% on madalam kui 100 m, 49% on 100–500 m kõrgune, 12% on 500–1000 m kõrgune ja 2% on ulatub üle 1000 m. Provintsi idaosas on palju orge ja üle 1000 m kõrguvaid mägesid: Cheonhwangsan (1189 m), Sinbulsan (1209 m), Wonhyosan (922 m) ja Cheonseongsan (840 m). Praegune nimi Lõuna-Gyeongsang anti provintsile kohaliku omavalitsuste süsteemi reformi käigus Joseoni perioodi lõpul (edikt nr 36 4. augustist 1896). Varasem süsteem vahetati uue vastu välja, 23 bu'd muudeti 13 do'ks ning Gyeongsangi provints jagati põhja- ja lõunaprovintsiks. Viited Välislingid Lõuna-Korea provintsid


source: CulturaX

text: Suurele raamatusarjale pani punkti ülevaade Eesti õiguse ajaloost - Tartu Postimees Suurele raamatusarjale pani punkti ülevaade Eesti õiguse ajaloost 4. oktoober 2019, 18:28 Toomas Kiho kõneles raamatust, mille autoreid Hesi Siimets-Grossi (vasakul) ja Marju Luts-Sootakit küsitles Urmas Klaas. FOTO: Sille Annuk Tartu raekoja saalis tuli esitlusele «Eesti õiguse 100 aastat». Selle kaante vahele on Marju Luts-Sootak ja Hesi Siimets-Gross kirjutanud piltiderohke ülevaate sellest, kuidas meie kodumaa õigussüsteem kujunes Vene keisririigi pärandi haldajast Euroopa õiguse kaaskujundajaks. Selle trükisega jõudis lõpule Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul kirjastatud sari. «Eesti õiguse 100 aastat» autorid on Tartu ülikooli õppejõud, õiguse ajaloo professor Marju Luts-Sootak ning õiguse ajaloo ja Rooma õiguse dotsent Hesi Siimets-Gross. Raamatu toimetaja Priit Kama on samuti oma ala väga hea tundja – ta oli nende hulgas, kes 1990. aastate reformiaegadel kujundas Eesti eraõigusliku seadusandluse sisu. Esitlusel küsitles autoreid linnapea Urmas Klaas. Raekoja saal valiti esitluseks muuhulgas seepärast, et sealsamas toimus riigikohtu esimene istung 14. jaanuaril 1920 ning samuti uue riigikogu esimene istung 27. mail 1993. Post Factumi ehk Postimehe kirjastuse üllitatud sarjas ilmus kokku 43 raamatut, millest vaid üks, Mart Laari ja Toomas Hiio «Eesti riigi 100 aastat» tuli trükist kahes osas. Need ilmusidki kõigepealt. Raamatusarja kolleegiumi üks liikmeid Mart Orav tõstis «Eesti õiguse 100 aasta» Tartu-esitlusel esile kõige värskemat ja samuti esimesena ilmunud kaheosalist teost. Raekoja saalis võtsid sõna ka sarja üks väljamõtlejaid, Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise juhtrühma esimees Toomas Kiho ning Postimehe kirjastuse juht Eia Uus. Esmaspäeval, 7. oktoobril kell 14 saab sari punkti «Eesti õiguse 100 aasta» esitlusega Tallinnas Solarise Apollos.


a) töötavad välja, kus see on asjakohane ja võimalik, kuluefektiivseid riigi ja, kui vajalik, piirkonna programme parandamaks selliste kohalike heitkoguste faktorite, tegevusandmete ja/või -mudelite kvaliteeti, mis kajastavad iga osalise sotsiaalmajanduslikke tingimusi Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates sidumise riigi aruannete koostamiseks ja perioodiliseks ajakohastamiseks osaliste konverentsi kokkulepitud võrreldavate metoodikate alusel ning järgides osaliste konverentsi vastu võetud juhiseid riigi aruannete koostamiseks;


Kui palju kiu tarbida päevas? - toitumine ja toitumine 2021 Kui palju kiu tarbida päevas? The kiud See on tervisliku ja tervisliku tasakaalustatud toitumise saavutamiseks oluline toiteväärtus, sest kiudaineid sisaldav toit aitab vältida mitmesuguseid häireid ja haigusi. Erinevate seas kiu eelised, rõhutab ennekõike selle tähtsust kõhukinnisuse ärahoidmisel või vähendamisel (mis omakorda aitab vältida hemorroidide või divertikuloosi teket), selle kasulikku küllastusvõimet söögiisu vähendamiseks ja kehakaalu langetamiseks või kaalukaalu vähendamiseks, samuti nende ennetamiseks; muu hulgas käärsoolevähi risk. Selleks, et tagada kiudude õige tarnimine päevas, on soovitatav teada, millised on suurimad kiudaineid sisaldavad toidud, mis annavad meile kasuliku summa kiudaineid. Aga kui palju kiudaineid peaksime tarbima päevas? Oluline on arvestada ilmselge küsimusega: nagu iga üleliigne tarbitud element, võib ülemäärane kiu tarbimine mõjutada meie tervist negatiivselt. Soovitatav kiu kogus päevas Paljud toitumisspetsialistid on sellega nõus soovitatav kogus kiudaineid tarbida iga päev on umbes 25 grammi kiudaineid päevas. Kui me ületame selle päeva, on tõenäoline, et see tundub tüütuid sümptomeid, nagu gaas või kõhupuhitus, kõhupuhitus ja maoärritus. Kuidas võtta rohkem kiudaineid iga päev? Võttes arvesse mõningaid nõuandeid, mida me oma artiklis pakkusime kuidas suurendada päevase kiu kogust dieedis, mida on soovitatav, eriti kui me ei ole harjunud süüa toitu, mis sisaldab palju kiudaineid, on proovida Suurendage kiudaineid järk-järgult, vähehaaval. Selle saavutamiseks on kõige parem alustada esimest nädalat, võttes umbes 5 grammi päevas. Järgmisel nädalal läheb 5 kuni 10. Nii järk-järgult kuni jõuad 25 grammi kiudaineid päevas. See artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. Te ei saa ega peaks asendama konsultatsiooni toitumisspetsialistiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse toitumisspetsialistiga. TeemadFiber Do schools kill creativity? | Sir Ken Robinson (Aprill 2021)


mere- ja raudtee konteinerid;


EAKL: Ametiühingud ei loobu nõudmast õiglast palka Eesti Ametiühingute Keskliit (EAKL) leiab, et olukorras, kus elukallidus tõuseb iga päevaga, on töötajatele suunatud üleskutsed pingutada püksirihma ning loobuda palgatõusu nõudmisest ebaõiglased ja töötajaid solvavad. “Töötaja saab kompensatsiooni hinnatõusu eest nagunii tagantjärgi – kõigepealt tõusevad hinnad, alles siis palgad,” ütles EAKL esimees Harri Taliga. “Selles hindade ja palkade võidujooksus on töötajad tagaajaja, mitte tempot tegema palgatud “jänese” rollis.” Kolmveerand Eesti töötajaist teenib keskmisest väiksemat palka, nad ei saa kuidagi nõustuda “ideega”, et just nemad peavad päästma Eesti majanduse, rahuldudes senise palgaga. “Keskmise palga kasvu mootoriks on kõrgemad palgad, mille puhul keegi ei räägi nende seosest tootlikkuse kasvuga,” märkis Taliga. “Pole ka seni kuulnud, et oleks püütud arutleda selle üle, kuidas aeglustada nende pidurdamatut tõusu.” EAKL hinnangul ei saa tootlikkuse aeglases tõusus süüdistada töötajaid, see sõltub eelkõige tööandja otsustest ja tegevusest. “Töötaja võib rabada palehigis ja 12 tundi päevas, aga kui tehnoloogia ja seadmed on sellised, mille õige koht oleks ajaloo prügikastis, siis ei maksagi loota, et tootlikkus Euroopa tasemele jõuaks,” lausus Taliga. “On ju tööandjadki inimesed ja miski inimlik pole neile võõras – ilmselt jätkavad paljud ettevõtted tegutsemist harjumuspärasel viisil seni, kuni elu ise sunnib tootmist umber korraldama.”


text: Andmekogud Rahvusraamatukogu võimaldab ligipääsu rohkem kui 200 andmekogule. Kõik andmekogud on kättesaadavad raamatukogu otsinguportaali kaudu. Rahvusraamatukogu osalusel loodud andmekogud - nende andmebaaside kasutamiseks ei pea olema raamatukogu registreeritud kasutaja. Litsentsiandmebaasid (raamatukogu hangitud kasutusõigusega seotud andmebaasid) on kättesaadavad raamatukogu lugejavõrgu kaudu. Rahvusraamatukogu registreeritud kasutajatel on võimalik litsentsiandmebaase kasutada ka läbi autentimissüsteemi väljastpoolt raamatukogu võrku. Litsentsiandmebaaside kasutamise üldised tingimused: Lubatud on teha üks (1) koopia elektroonilises või väljatrükivormis igast dokumendist, kuid mitte rohkem kui 5 järjestikusest dokumendist korraga, kui ei ole märgitud teisiti. Dokumentide allalaadimine, väljatrükkimine ja e-maili või faksi teel edastamine on lubatud vaid mitteärilistel eesmärkidel. Kasutamise erijuhud on toodud andmebaaside kirjeldustes.


text: Vaktsineerimine on sadu kordi ohutum kui koroona, eriti kui tervis on nõrk - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised Avaleht Tervis Vaktsineerimine on sadu kordi ohutum kui koroona, eriti kui tervis on nõrk Olgugi et harvad, on vaktsiini kõrvaltoimed tõsised asjad ja kedagi ei tohiks nende tõsiseltvõtmise pärast hukka mõista. Kui pelgate kõrvaltoimet, rääkige enne vaktsineerimist oma perearstiga või helistage nõuandeliinil 1220. Võite koos arutada, milline vaktsiinidest oleks teile sobivaim. Usaldusväärset taustainfot vaktsiinide kohta leiate ka www.vaktsineeri.ee. Kõrvaltoimeid tõsiselt võttes tasub sama tõsiselt võtta ka koroonaviirust. Kui võrrelda võimalust sattuda haiglasse viiruse tõttu võimalusega sattuda sinna vaktsiini tõttu, siis selgub, et viirus on vaktsiinist vähemalt 200 korda ohtlikum! Kui näiteks kõik Kärdla elanikud end vaktsineeriks, vajaks üks inimene arstiabi. Kui kogu Kärdla koroonasse nakatuks, siis jõuaks haiglasse 200 inimest. Seega vajame viiruse vastu kaitset. Ohtlikum võimalus kaitse saamiseks on viirus läbi põdeda ning teine ja turvalisem võimalus end vaktsineerida. Kui mõni noorem inimene võib mõlemat varianti tõsimeeli kaaluda, siis vanema inimese jaoks on lugu hoopis teine. Viirus ei muutu vaktsineerimata vanema inimese jaoks gripiks ega nohuks, vaid jääb sama ohtlikuks nagu ta on. Seepärast on ainus mõistlik viis pikaajalise kaitse ehitamiseks vaktsineerimine. Nii läbipõdemise kui ka vaktsineerimise teel saadud kaitse koroonaviiruse vastu kipub aja jooksul nõrgenema, vanematel inimestel veidi kiiremini kui noorematel. Seepärast soovitatakse üle 60-aastastel teha kolmas vaktsiinisüst ehk tõhustusdoos, kui esimese vaktsiinikuuri lõpust on möödas kuus kuud. Viimsi vallas on 25. oktoobri seisuga end koroona vastu vaktsineerinud juba 13 308 inimest ehk pea 77% 12–80+ vanuses viimsilasest. Tänaseks on kõiki vaktsiine hästi saada ja need on endiselt tasuta. Nii esmaseks vaktsineerimiseks kui ka tõhustusdoosi tegemiseks saab aja kirja panna, helistades oma perearstile või 1247. Arvutikasutajad saavad aja broneerida ka veebiaadressil www.digiregistratuur.ee. Vaktsineerimisi teostavate punktide kohta leiate infot veel vaktsineeri.ee-st, aga Viimsi vallas on lisaks perearstidele võimalik vaktsineerida: Viimsi Keskuse apteegis (vaktsineerida saab teisipäeval ja reedel k 17–20; laupäeval k 11–15; vaktsineerib Benita Kodu) aadressil Haabneeme alevik, Sõpruse tee 15 (tel 614 6000). Vaktsiin on Pfizer; Fertilitas Viimsi erahaiglas (E–R k 15–18, L k 10–15) aadressil Haabneeme alevik, Kaluri tee 5a (tel 605 960). Vaktsiinid on Pfizer, Moderna, Janssen. Lisaks koroonavaktsiinile on Eestis avanenud võimalus kaitsta end ka gripi vastu. Alates 65. eluaastast on ka gripivaktsiin tasuta. Soovi korral saate nii gripi- kui ka koroonavaktsiini teha oma perearsti juures ühe korraga. Kaitsed haiglaid. Vaktsineeritud inimesel väheneb koroona raske põdemise oht 4–5 korda. Esiteks ei hakka koroonaviirus vaktsineeritud inimestele nii hästi külge. Teiseks, kui nakkus siiski läbi murrab, põeb vaktsineeritud inimene haigust kergemalt. Tema võimalus haiglasse sattuda väheneb 2–3 korda. Kui sinna tuleb siiski minna, on ravi kiirem ja kergem. Artikli autorid on Andero Uusberg, Covid-19 teadusnõukoja liige, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi kaasprofessor ja Kerli Vilk, Harju maakonna vaktsineerimise koordinaator.


Raha laenu. Selle finantsvara tõstmiseks investeerimiskonto maksusüsteemi peate näitama vastava finantsvara soetusmaksumuse investeerimiskonto sissemaksena. Tulu ei pea laekuma otse investeerimiskontole, võite selle sinna kanda ka mõnelt muult kontolt. Tuludeklaratsiooni tuleb kanda kõik investeerimiskontodel tehtud sisse- ja väljamaksed eraldi, kuupäevalises järjekorras. Kui soovite kasutada vana maksusüsteemi, kandke müügisumma igapäeva-arvelduste kontole. Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide kohta leiate informatsiooni siit. Seda isegi juhul kui hoius avati investeerimiskontolt, kuid intressi väljamaksmisel on hoius seotud arvelduskontoga. Majapidamiste meeleolu on suure tööpuuduse ja riikide eelarvekärbete tõttu endiselt tagasihoidlikum. Neid lepinguid ei loeta investeerimiskontol finantsvaraks. Kui Te seda ei tee, maksustatakse finantsvara edasi vana maksusüsteemi järgi. Indeksisse kuuluvad aktsiad on kaalutud pöördvõrdeliselt hinnakõikumise suurusega ehk väiksema hinnakõikumisega aktsiatel on suurem osakaal indeksis ja vastupidi. Siin toodud materjalist ei piisa lõpliku investeerimisotsuse tegemiseks!Enne lõpliku investeerimisotsuse langetamist tutvuge põhjalikult SEB kodulehel olevate investeerimishoiuse lepingu- ja pakkumistingimustega. Enamiku ettevõtete rahavoog ja kasum on tänu rekordiliselt väikestele finantseerimiskuludele väga head. Arvestage sealjuures, et investeerimiskonto süsteemi saate kasutada ainult juhul, kui investeering liigitub finantsvaraks tulumaksuseaduse mõistes. Kui residendist eraisiku hoius on seotud arvelduskontoga, peab pank hoiuselt teenitud intressi väljamakselt kinni tulumaksu. Kui sellise investeerimishoiuse hoiusumma või intress laekub Teie investeerimiskontole, peate seda tuludeklaratsioonil näitama investeerimiskonto sissemaksena. Tulumaksuseaduse kohaselt peab klient maksukohustuse edasilükkamiseks panka teavitama, et kõnealune intress on saadud investeerimiskonto raha eest soetatud finantsvaralt. Samuti peab arvestama, et suured äriühingud tegutsevad globaalselt ja ei pruugi seega lokaalsete kriiside tõttu oluliselt kannatada. Kasvavat optimismi on toetanud nii Euroopa Keskpanga rahapoliitilised sammud kui ka tugevnevad majandusnäitajad. Täpsemad tingimused leiate meie kodulehelt aadressil www.seb.ee/investorkaitse. • Kui Te ei ole igapäeva-arvelduste konto kõrvale investeerimiskontot veel avanud, siis tehke seda võimalikult kiiresti. Kui väljamaksed ületavad sissemakseid, tekib maksukohustus, mis tuleb näidata aasta kohta esitatavas tuludeklaratsioonis. See tähendab, et maksumaksja peab selle raha üle kandma esimesel temast sõltuval võimalusel. Väljamakseks ei peeta kandeid, millega soetate finantsvara või sooritate kandeid oma teisele investeerimiskontole, küll aga kõiki teisi investeerimiskontolt tehtud kandeid. Kui avate hoiuse oma arvelduskonto kaudu, peame intressi väljamakselt tulumaksu kinni ise. Otsekorralduslepingud Sõlmida tasub ainult investeerimiskontoga liidetud Kasvuportfelli lepinguga seotud otsekorralduslepinguid. Lisaks sellele võib oodata, et Euroopa äriühingute kasumi kasv ületab lähiaastatel maailma keskmist. Pangal on kohustus esitada maksuametile andmed nende maksustatavate intresside kohta, millelt tulumaksu kinni ei ole peetud. S&P Dow Jones Indices LLC kasutab neid kaubamärke litsentsi alusel ja SEB all-litsentsi alusel. Mobiilipank Mobiilimakseid tasub teha ainult enda investeerimiskontode vahel. • Tuludeklaratsioonis peate näitama igapäeva-arvelduste kontot investeerimiskontona vähemalt finantsvara ostupäevast kuni uue investeerimiskonto avamise päevani. Lugege investeerimiskonto kohta lähemalt meie kodulehelt aadressil www.seb.ee/investeerimiskonto. Investeerimishoius - mõistlik või mitte. Palun tutvuge ka tagatisfondi seaduses kehtestatud tingimustega, mille alusel on hoius krediidiriski võimaliku realiseerumise korral teatud osas tagatud. Ka siis, kui kontod on eri pankades, tuleb nendel toimuvaid liikumisi vaadata ühtse tervikuna. Vajaduse korral konsulteerige asjatundjaga.Maksusüsteemi reguleerivad õigusaktid võivad tulevikus muutuda. Soovitame kanda tulu otse investeerimiskontole. Seaduse järgi on investeerimiskonto süsteemi kasutajal kohustus oma investeerimiskontode kohta ise arvestust pidada ja kanda nende kontode andmed ning liikumised tuludeklaratsiooni. Võimaluse korral kandke tulu siiski otse investeerimiskontole. Väärtpaberikonto leping Sidumisel tuleb arvestada, et väärtpaberikonto hooldustasukanded tuleb deklareerida väljamaksena. Investeerimiskontona saab määratleda kõiki pangakontosid, kuid praktilistel kaalutlustel on otstarbekas avada investeerimiseks eraldi konto. Indeksi koosseisu ja osakaalusid korrigeeritakse kvartaalselt. Maksukohustuse edasilükkamiseks peate investeerimishoiuse avama investeerimiskontolt. Intresside maksustamine Investeerimishoiustelt väljamakstav intress on tulumaksuga maksustatav. Kui kogute pensionivara lepinguga Kasvuportfell Pensioniks, siis jäävad maksustamispõhimõtted endiseks. Tuludeklaratsioonis tuleb nimetada kõik need kontod, mida kasutatakse investeerimiskontona, ning sisse- ja väljamaksed kontodelt tuleb kajastada koondatult. Sissemakseks on igasugune investeerimiskontole makstud või üle kantud raha. Maksustamine oleneb kliendiga seonduvatest individuaalsetest asjaoludest, sealhulgas tema residentsusest, juriidilise isiku vormist jms. Maksukohustus tekib tuludeklaratsiooni alusel. Head kliimat rõhutasid valitsusvõlakirjade langevad intressimäärad, mis tugevamate riikide puhul on kukkunud ajaloo madalaimale tasemele, osutades investorite järk-järgult paranevale usaldusele. See kõik loob võimaluse, et Euroopa aktsiaturgude tõus jätkub. Samuti tuleb panka teavitada, kui olete soetanud investeerimiskontol olnud raha eest finantsvara ja soovite, et saadud intressilt ei peetaks kinni tulumaksu. Neist lepingutest saadud tulu maksustatakse. Sealjuures tuleks eriti tähelepanelikult lugeda aadressil asuvat olulist infot tootega kaasnevate riskide kohta. Indeksi koosseis ja osakaalud võivad hoiuperioodi jooksul muutuda. Sellisel juhul tasub avada lisaks uus investeerimiskonto. Otsuse peate tegema järgmiselt. Kui soovite teenitud intressilt tulumaksu tasumist edasi lükata või maksustatavast tulust kulutusi maha arvata, avage investeerimishoius investeerimiskonto kaudu. Kuni selle ajani välja makstud intress on jätkuvalt tulumaksuvaba. Niisiis ootame, et euroala ettevõtted lõikaks ka edaspidi kasu maalimamajanduse taastumisest. . Kuni selle ajani jäävad kehtima senised investeerimisriskiga elukindlustuslepingute maksusoodustused. Alusvara lõppväärtuse määramise kord on sätestatud pakkumistingimustes. Investeerimishoiuse lepingut on võimalik sõlmida SEB internetipangas ja SEB pangakontoris. Euroopa aktsiate hinnatase on endiselt atraktiivne, eriti võrreldes Ameerika Ühendriikide börsidega. - Euroala taastumist võivad mõjutada ka välised riskid, nagu arenevate riikide majanduskasvu aeglustumine, Ida-Euroopa ja Lähis-Ida geopoliitilised konfliktid ning USA rahanduspoliitilised sammud. Samas tuleb arvestada, et: - Hoiuse intress ei ole garanteeritud. Tulumaksuseaduses on öeldud, et finantsvaralt saadud tulu tuleb kanda investeerimiskontole viivitamatult. Investeerimishoius - on see riskantne ning palju sa teenid. . Jõulised eelarvekärped ja keskpanga rahapoliitilised sammud käsikäes strukturaalsete reformidega on kasvatanud investorite usaldust ning pannud aluse majanduse taastumisele. Püsikorralduslepingud Sõlmida tasub lepinguid ainult finantsvara ostuks või ülekandmiseks oma teisele investeerimiskontole. Neid investeerimishoiuseid ei loeta investeerimiskontol finantsvaraks. Nimekirja OECD liimesriikidest leiate siit. Kui alusvaraks oleva indeksi väärtusei tõuse, ei teeni hoius intressi. Deebetkaart Tasub keelata kaardimaksed ja teha võimalikult vähe sularahatehinguid. Samuti peate investeerimishoiuse lõpetamisel kandma hoiusumma ja intressi investeerimiskontole. Olemasolevat arvelduskontot saate investeerimiskontoks muuta pangakontoris. Samas saate kokku leppida aja konsultatsiooniks. Kui olete kogemata võõrandanud finantsvara igapäeva-arvelduste kontole, tuleks Teil müügisumma esimesel võimalusel investeerimiskontole üle kanda. Kevadel ja varasuvel jätkus tõus enamikul Euroopa aktsiaturgudel. Me ei soovita liita investeerimiskontoga Kasvuportfell Juuniori lepingut, sest kui tulu sellisest lepingust ei laeku Teie investeerimiskontole, vaid näiteks lapse kontole, tekib topeltmaksustamine. Samas saate selle lepingu liita investeerimiskontoga ja seeläbi maksukohustust edasi lükata. aastal olemasolevat finantsvara ja soovite maksukohustust edasi lükata, kandke müügisumma investeerimiskontole. Oluline on silmas pidada, et kriis puudutas Euroopas eelkõige riike, mitte äriühinguid. Riikide ja majandussektorite osakaalusid ei piirata. Teadlike Investorite Kogukond - Investeerimisklubi . Mõistlik on teha ainult maksekorraldusi, millega omandatakse finantsvara või tehakse ülekanne oma teisele investeerimiskontole. Meie pangas saate anda sellise teavituse investeerimiskonto avamisel korraga kõikide nende finantsvarade kohta, millelt saadud tulu Te edaspidi investeerimiskontole kannate. Investeerimishoiuse lepingu- ja pakkumistingimused on kättesaadavad nii SEB kodulehel aadressil kui ka kõigis SEB kontorites. Kui see ei ole võimalik, siis kandke raha investeerimiskontole võimalikult ruttu ja arvestage sealjuures, et peate olema võimeline maksuametile viivitust dokumentaalselt põhjendama. Lisainfo veebilehel www.spdji.com


striptiis, vilkuv, mida, eelmäng, nahk, kontrollima, kiusasid, tolvan, meeleline, õrritama, sukkpüksid, poseerib


Spetsialist hoiatab! Pärast puugihammustust tasub tervisel silm peal hoida - Kasulik.ee puuk-svenarbetFoto: Sven Arbet Kuigi eelkõige ohustavad puugid maapiirkondade elanikke ning metsanduses ja põllumajanduses töötavaid inimesi, kes veedavad kas ametist või elustiilist tulenevalt rohkem aega looduses, võivad puugid varitseda ka linnas asuvates parkides või kodumurul. Benu apteegi proviisori Margot Lehari sõnul tuleks oma nahka pidevalt kontrollida ja pärast puugihammustust puuk kiiresti eemaldada. “Eestis levivad puugid võivad kanda puukentsefaliidi või puukborrelioosi haigustekitajaid. Kui neist esimese puhul võib haigusetekitaja puugi süljega üle kanduda mõne minuti jooksul, siis puuborrelioosiga nakatumine võtab kauem aega ning seetõttu on puugi kiire eemaldamine nahalt esmatähtis,” sõnas Lehari, lisades, et puuk tuleks eemaldada nahalt ettevaatlikult teda tagaosast mitte pigistades, vaid võttes kinni võimalikult naha lähedalt. Hammustuse koht tuleks pesta vee ja seebiga või desinfitseerida. Amet: veel pole hilja puukentsefaliidi vastu vaktsineerida (5) 11.05.2019 “Väga oluline on peale puugi eemaldamist jälgida oma tervist võimalike sümptomite osas,” rõhutas Lehari. Proviisori sõnul võivad entsefaliidi sümptomid välja lüüa juba neljandal päeval peale haige puugi süljega kokkupuutumist. Nakatumise tunnusteks on üsna kõrge palavik, väga halb enesetunne, iiveldus ja oksendamine, mis kestavad umbes nädala. “Peale seda osad inimesed tervenevad, kuid osadel tungib viirus peaajju, misjärel ilmnevad sümptomid nagu tugev peavalu, kaela jäikus, oksendamine, teadvushäired, krambid või halvatus,” selgitas ta. Sümptomite ilmnemisel tuleks kiiremas korras pöörduda arsti poole. Proviisori sõnul võivad puukborrelioosi sümptomid ilmneda veelgi varem - juba teisel päeval pärast puugi avastamist. Esmasteks sümptomiteks on enamasti kasvav suur punane sõõr hammustuskoha ümber, liigese- ja lihasvalu ning palavik. “Samas võivad sümptomid ilmneda ka alles kaks-kolm nädalat hiljem ja pooltel juhtumisest ei pruugi sümptomeid esialgu üldse avaldudagi, kuid diagnoosimata ja ravimata jäänud puukborrelioos võib põhjustada tõsiseid närvisüsteemi-, südame-, või liigesekahjustusi,” hoiatas Lehari. “Kui parim kaitse entsefaliidi vastu on vaktsineerimine, siis kahjuks borrelioosi ei ole võimalik vältida ning parim, mis oma tervise heaks saame teha, on olla teadlik sümptomitest ja läbi testimise jõuda haigusele võimalikult kiiresti jälile,” soovitas Lehari. Kindlasti tuleks puugitest teha siis, kui nahal on olnud puuk või kui on tekkinud vähemalt üks haiguse sümptomitest: nahalööve, väsimus, lihasvalud, kerge palavik, peavalu, iiveldus, kehakaalu langus, valud kätes, jalgades, kuklas või seljas, näonärvi halvatus. Puukborrelioosi on võimalik testida nii perearsti juures kui ka apteegis. “Apteegis tehtava borrelioositestiga on võimalik borrelia bakteri vastaseid antikehi verest määrata alates 3.–4. nädalast peale oletatavat puugihammustust,” selgitas proviisor. Testi tegemiseks võetakse patsiendi sõrme otsast 1-2 tilka verd ning vastuse saab juba 10 minuti jooksul. “Perearsti juurde võivad olla mitmepäevased järjekorrad ning apteegis tehtav test on kiire ja mugav viis oma esmate kahtluste kinnitamiseks. Täiendavate uuringute, diagnoosi ja ravi määramiseks tuleks seejärel siiski pöörduda oma perearsti poole,” rääkis Lehari. Soovijaid testitakse puukborrelioosi vastu valitud apteekides ning lapsi testitakse alates 8. eluaastast.


text: SEB: kümme aastat möödub masust, kas oleme valmis järgmiseks? - Arvamus - Majandus SEB: kümme aastat möödub masust, kas oleme valmis järgmiseks? 24. märts 2018, 17:42 Viimase üleilmse majanduskriisi vastane demonstratsioon 2009. aastal Madriidis. Nii Eestit kui kogu maailma raputanud majanduskriisist on möödunud kümme aastat. Kas oleme järgmiseks juba valmis? küsib SEB Panga analüütik Mihkel Nestor seekordses nädalakommentaaris. Et majandusuudistes domineerivad viimasel ajal pigem positiivsed sündmused, siis ei ole kuigi palju tähelepanu pälvinud asjaolu, et neil päevil võiks tähistada kümne aasta möödumist ülemaailmsest finantskriisist, mis eesti keeles masuks ristiti. Kriisi täpse alguspunkti üle võib muidugi vaidlema jäädagi – rahvusvahelises meedias on võtmesündmusena ehk enim mainitud USA investeerimispanga Lehman Brothers maksejõuetuks muutumist 2008. aasta septembris. Vähemalt samaväärne oli aga ka teise tuntud investeerimispanga Bear Stearns raskustesse sattumine, mis tipnes 2008. märtsis panga müügiga võileivahinna eest konkurent JP Morgan Chase'ile. Järgnevalt eskaleerusid sündmused kiiresti ja olid pea kohe nähtavad ka Eestis: 2008. aasta I kvartal oli esimene kord peale 1999. aastat, kui majanduskasv hoopis langusesse pöördus. Huvitava mõttekäigu finantskriisi ahelreaktsiooni kohta on välja käinud tunnustatud majandusteadlased Robert Shiller ja George Akerloff. Iga majandust tudeerinu on kokku puutunud mõistega «Keynes'i multiplikaator», mis kirjeldab protsessi, kus iga majandusse suunatud euro raharingluse läbi mitmekordistub. Näitena – kui riik tellib 100 mln euro väärtuses ehitusprojekti, suunavad hanke võitnud ettevõtted ja nende töötajad summast 80 protsenti tarbimise läbi teistele inimestele ja ettevõtetele, kes teenitud tulust omakorda 80 protsenti tarbivad jne. Selle näite puhul suureneks algne investeering lausa viis korda. Samas kehtib seaduspära ka vastupidiselt – kui riik piirab oma kulusid, siis kajastub kokkuhoid majanduses tervikuna võimendatult. Shiller ja Akerloff võtavad sama mõttekäigu – nö «usalduse multiplikaatori» – kasutusele aga majandususalduse kirjeldamiseks, kus turuosalised üksteise käitumist võimendavad. Finantskriis oli teooria kinnitus praktikas, kus mõne panga raskused hirmutasid teisi rahakraane kinni keerama, põhjustades lõpuks ülemaailmse usaldus- ja krediidikriisi. Kui halvasti läks Eestil võrreldes teistega? Jõukamate Lääne-Euroopa riikide kurtmine majanduskriisi põhjustatud raskuste üle tundub eestlase jaoks lausa kohatuna. Mitte, et eestlased ei suudaks mõista kriisi põhjustatud kannatusi, vaid pigem ei suuda teised asetada end meie kingadesse. Võrreldes 2009. aasta sisemajanduse kogutoodangut 2007. aasta omaga, kaotas Euroopa Liit keskmiselt sellest vaid neli protsenti. Eesti SKP oli selleks ajaks langenud pea viiendiku võrra. Majanduskriisis enim kaotanud riigi tiitli pärast võistles toona Eestiga vaid Läti, kus SKP langus esialgu meile veidi alla jäi, kuid kui Eesti majandus 2010. aastal juba paremuse poole hakkas liikuma, jätkas Läti oma kahanemist. Joonis 1. SKP tõusud ja mõõnad Eestis ning võrdlusriikides, 2007=100. Rääkides majanduslanguse mõjust on enim tähelepanu pälvinud mõistagi kinnisvara ja ehitus. 2008. aastal Eesti ehitussektori lisandväärtus siiski isegi veidi tõusis, kuid 2009. aastaks oli 2007. aasta tasemest alles vaid 68 protsenti. Kriisi esimesel aastal sai valusalt pihta hoopis valdkond, mida mõjutab kõige enam inimeste tarbimisjulgus – meelelahutus ja vaba aja veetmine. Kui 2008. aastal piirdus majanduslangus tervikuna veel viie protsendiga, siis meelelahutuse alal kahanes lisandväärtus ehk palkade ja kasumite summa veerandi võrra, langedes kriisi süvenedes vaid umbes 60 protsendini omaaegsest tasemest. Sarnane tarbijausaldusest sõltuv ala on ka hulgi- ja jaekaubandus, mille lisandväärtus kahanes esimesel kriisiaastal 15 protendi võrra ja jõudis 2009. aastaks vaid 64 protsendi tasemel 2007. aasta omast. Teistest valdkondadest mõjutas energiahindade kokku kukkumine valusalt ja vahetult mäetööstuse ja energiatootmise tegevusalasid. Samas näiteks info- ja side valdkonnas oli majanduskriisi mõju pea olematu. Inimlikust vaatevinklist on mõistagi tähtsaim olukord tööturul. Kui majanduslanguse sügavuse poolest olime majanduskriisi ajal esikohal, siis tööturul läks meil mõnevõrra paremini. 2008. aastal tabas löök kõige valusamini Iirimaad ja Hispaaniat. Ka tööturu vaatevinklist kõige halvemal, 2010. aastal, oli suhteline töötuse kasv Lätis ja Leedus suurem. Eesti selgeks eripäraks oli ka tööturu kiirem taastumine. Kui Eestis langes vahepeal üle 16 protsendi tõusnud töötus kümne protsendini juba 2012. aastaks, siis paljudes riikides polnud töötuse haripunkt selleks ajaks veel kättegi jõudnud. Suurematest riikides saavutas töötus 26 protsendiga tipu Hispaanias alles 2013. aastal, Itaalias 13 protsendiga 2014. aastal ja Prantsusmaal enam kui kümne protsendiga alles 2015. aastal. Majanduskriisi järel tõusid pankurite järel vihatuimaks ühiskonnagrupiks majandusteadlased ja -analüütikud, kelle keerukad mudelid ei suutnud kriisi ette ennustada. Veel 2008. aasta sügisel prognoosis IMF samaks aastaks euroalale 1,3 protsendilist ja 2009. aastaks 0,2-protsendilist majanduskasvu. Tegelikult piirdus Euroala SKP kasv 2008. aastal 0,4 protsendiga ja tipnes 2009. aastal koguni 4,4-protsendilise majanduslangusega. Taoline möödalask pani isegi Suurbritannia kuninganna Elizabeth II küsima, kuidas keegi tarkadest peadest lähenevat kriisi tähele ei pannud. Ühendkuningriigi tuntuimad majandusteadlased koostasid alandliku vastuse – nägime riske, kuid ei suutnud nende mõju ega ajastust õigesti hinnata. Hoolimata teadlaste pingutustest puudub tegelikult ka täna usk, et järgmist kriisi kuidagi paremini ette suudetaks näha. Mitte, et järgmise kriisi ilmingud nähtamatuks jääksid – tagantjärele suudetakse need selgelt välja joonistada. Kahjuks algab järgmine kriis alati kusagilt mujalt ja tabada ette ära hetk, mil usaldus kaob, sobib paremini esoteerikule kui matemaatikule. Eelhoiatuseks, mis küll alati krahhini ei vii, on siiski ahnuse ja riskijulguse suurenemine. Ka eelmise majanduskriisi eel otsisid inimeste kuhjuvad säästud võimalikult suurt tootlust, mis sundis neid ette võtma aina riskantsemaid investeeringuid ja finantssektorit välja mõtlema selle rahavoo kasvatamiseks aina julgemaid vahendeid. Vaadates tänaseid finantsturge, näeme seal sarnast riskivõtmise julgust ja aktsiahindade inflatsiooni. Suurim mõtteviisi muutus on finantskriisist toimunud aga keskpankades, kes täna ei kõhkleks järgmise kriisi talitsemisel ühestki võttest. Finantskriis tuletas teravalt meelde, et vahel võivad majandust tabada šokid, millest see ilma kõrvalise kaasabita ei taastu. Valdav enamus majandusteadlastest usub, et ilma keskpankade ja valitsuste abita, oleks kriisi tagajärjed olnud vähemalt sama tõsised kui kuulsa 1930ndate majanduskriisi ajal ning see õppetund ilmselt nii pea ei unune. Eesti majanduse jaoks tähendab eelnev sama, mida kordas lõppeval nädalal Eestit külastanud IMFi visiit. Headel aegadel tasub panna raha kõrvale, et halvematel jaguks, mida kulutada. Ehkki valija seda ei väärtusta, võiks mõne nurgakivi panek lükkuda ka kaugemale kui 2019. aasta valimised ehk aega, kui majanduskasv enam viie protsendini ei küündi.


Fotod Tallinna ringtee liiklusõnnetusest - Logistikauudised Fotod Tallinna ringtee liiklusõnnetusest 19. detsember 2006 17:39 Täna ennelõunal halvas liikluse Tallinna ringteel, Tallinn-Narva maantee ja Jüri vahelisel teelõigul juhtunud Õnnetuses põrkasid kokku väikebuss Peugeot Boxer, sõiduautod Ford Mondeo ja Honda Accord ning veoauto Volvo. Õnnetuses sai vigastada viis inimest. URL: http://www.logistikauudised.ee/uudised/2006/12/19/fotod-tallinna-ringtee-liiklusonnetusest


Kellele oli Amigo peksuskandaal kasulik?(77) Mõni päev pärast ööklubi Amigo peksmisskandaali puhkemist võttis Ekspressiga ühendust tundmatuks jääda sooviv, ent jutu järgi piisavalt pädev noor mees ning vihjas, et kogu selle võika, ent samas mitte just enneolematu loo puhus suureks skandaaliks turvafirma Falck (tänase nimega G4S). Miks? Eks ikka selleks, et koduseid konkurente maatasa teha, kirjutab Eesti Ekspress. Ekspress uuris, kellele oli Café Amigo peksuskandaal kasulik ja mis roll oli ses juhtumis Eesti suurimal turvafirmal Falck? Väärib märkimist, et vaid mõni päev pärast peksuskandaali avalikuks tulekut ilmusid ajalehtedes lood, et K-grupilt ja Skorpionilt, kui nad süüdi jäävad, saab ära võtta turvalitsentsi. Soodne seis konkurendile, kas pole? Esialgu on meile teadmata, kes täpselt peksuvideo kopeeris ja avalikkuse ette lükkas. Variante on rohkem kui üks, ent samas mitte liiga palju. Võimalik, et keegi kopeeris peksuvideo ja andis selle meediale omal algatusel. Selge on aga see, et veel septembri keskpaiga seisuga jooksis kaamerapilt kurikuulsast turvaruumist arvutisse ja monitorile, mida nägi a i n u l t Falcki turvatöötaja. Loe Ekspressist, miks Falck konkurente määrivat skandaali vajas.


text: Savoia dünastia on dünastia, mis valitses Savoia krahvkonda 1003–1416, Savoia hertsogkonda 1416–1720, Sitsiilia kuningriiki 1713–1720, Sardiinia kuningriiki 1720–1861, Itaalia kuningriiki 1861–1946 ja Hispaaniat 1870–1873. Savoia dünastiast Savoia krahvid 1003–1048 Umberto I 1048–1052 Amedeo I 1052–1057 Oddone (Otto) 1057–1078 Pietro I 1078–1080 Amedeo II 1080–1103 Umberto II 1103–1148 Amedeo III 1148–1189 Umberto III 1178–1233 Tommaso I 1233–1253 Amedeo IV 1253–1263 Bonifacio 1263–1268 Pietro II 1268–1285 Filippo I 1285–1323 Amedeo V 1323–1329 Edoardo 1329–1343 Aimone 1343–1383 Amedeo VI 1383–1391 Amedeo VII 1391–1416 Amedeo VIII (antipaavst Felix V; alates 1416 Savoia hertsog) Savoia dünastiast Savoia hertsogid 1416–1440 Amedeo VIII 1440–1465 Lodovico 1465–1472 Amedeo IX 1472–1482 Filiberto I 1482–1490 Carlo I 1490–1496 Carlo II 1496–1497 Filippo II 1497–1504 Filiberto II 1504–1553 Carlo III 1553–1580 Emanuele Filiberto 1580–1630 Carlo Emanuele I 1630–1637 Vittorio Amedeo I 1637–1638 Francesco Giacinto 1638–1675 Carlo Emanuele II 1675–1720 Vittorio Amedeo II (Sitsiilia kuningas 1713–1720, Sardiinia kuningas 1720–1730) Savoia dünastiast Sardiinia kuningad 1720–1730 Vittorio Amedeo II 1730–1773 Carlo Emanuele III 1773–1796 Vittorio Amedeo III 1796–1802 Carlo Emanuele IV 1802–1821 Vittorio Emanuele I 1821–1831 Carlo Felice 1831–1849 Carlo Alberto 1849–1861 Vittorio Emanuele II (alates 1861 Itaalia kuningas) Savoia dünastiast Itaalia kuningad 1861–1878 Vittorio Emanuele II 1878–1900 Umberto I 1900–1946 Vittorio Emanuele III (Etioopia keiser 1936–1943 ja Albaania kuningas 1939–1943) 1946 Umberto II Savoia dünastiast Hispaania kuningas 1870–1873 Amadeo I Savoia suguvõsa pead 1946–1983 Umberto II 1983–... Vittorio Emanuele Dünastiad


K-523 sorteeri sõel 11,0 pilu @ Flint kaubandus FLINT E-TELLIMISKESKUS SÕELAD Sorteerisõelad Petkus K-523 (575x1470mm) K-523 sorteeri sõel 11,0 pilu


text: Hati keel ehk protoheti keel oli Heti riigi põlisasukate hattide keel. See oli mitteindoeuroopa päritolu. Hati keelt kõneldi Väike-Aasia kirdeosas. Selle tõrjusid välja indoeuroopa keeled (sealhulgas heti keel) umbes 1000 eKr. Hati keelel oma kirjasüsteemi ei olnud. Säilinud on üksnes hatikeelsed pöördumised jumalate poole hetikeelsete kiilkirjatekstide koosseisus. Tekstid on arusaadavad ainult koos hetikeelse tõlkega. On oletatud hati keele sugulust abhaasi-adõgee keeltega. Sugulaskeelteta keeled Türgi Väljasurnud keeled fr:Hatti pt:Hatti


text: Pieter (ka: Pierre, Petrus) van der Aa (ka: vander Aa) [p'iiter fan der 'aa] (umbes 1659 Leiden – august 1733) oli hollandi kirjastaja, raamatukaupmees, raamatutrükkija ja geograafiliste kaartide valmistaja. Üheksa-aastaselt asus ta tööle raamatukaupmehe õpipoisina. Aastal 1680 või 1682 asutas Pieter van der Aa Leidenis kirjastuse, mis sai varsti maailmakuulsaks. Viiekümne aasta jooksul andis ta välja tohutu hulga materjali, sealhulgas igasuguse kujuga atlaseid ja illustreeritud teoseid. Kaks neist koosnevad vastavalt 27 ja 28 köitest, sisaldades üle 3000 kaardi ja tahvli. Pieter van der Aa maa- ja merekaardid ei ole enamasti esmaklassilised ja kindlasti ei ole nad originaalkaardid, kuid nad on sageli väga stiilsed ja dekoratiivsed, mistõttu neid kollektsioneeritakse. Paljud atlased tegi ta tellimustööna, kasutades teiste kaarditrükkijate vanu trükivorme. Peale selle andis ta välja Gronovi jt koostatud töö vanaajast ning palju anatoomia- ja matemaatikaraamatuid, Christiaan Huygensi kuulsa teose "Traité de la lumière" (Traktaat valgusest), antiikklassikuid ja antiikkeelte grammatikaid, 12-köitelise luksusteose "Thesaurus antiquitatum romanarum" (Rooma muististe aardekamber) jmt. Tähtsad on ka H. Boerhaave ja W. J. 's-Gravesande teoste väljaanded ja Rotterdami Erasmuse kogutud teosed (Opera omnia). Kaarte ‘T LANDSCHAP CUMANA, Tussen GOLFO DE VENEZUELA en RIO DE PARIA Gelegen. Cumana, Pays situé entre le Golfe de Venezuela et Rio de Paria, dans l’ Amerique Meridionale, dressé sur les Rélations du second Voyage de Ferdinandus Cortes, et sur plusieurs autres plus recentes, nouvellement donné au Public par Pierre vander Aa. (Cumana, maa Venezuela lahe ja Paria jõe vahel Lõuna-Ameerikas, koostatud Ferdinandus Cortese teise reisi teadete ja paljude uuemate teadete järgi, uuesti välja antud Pierre van der Aa poolt.) Vasegravüür, käsitsi koloreeritud, 22×33,5 cm, 1715. Nouvelle carte de l’Amerique, avec tous ses Royaumes, Etats, Iles, Ports, Bayes et Rivieres, dressée suivant les plux nouvelles decouvertes par les plus habiles Géographes, et tout nouvellement mise en lumiere par Pierre vander Aa. (Uus Ameerika kaart koos kõigi selle kuningriikide, saarte, sadamate, lahtede ja jõgedega, koostatud kõige osavamate geograafide poolt ning täiesti uuesti avaldatud Pierre vander Aa poolt.) Käsitsi koloreeritud, 43×53,5 cm. Välislingid Maailma kaart Reisikirjeldusi Antonio de Herrera. Ammiraal C. Kolumbes ... scheeps-togt ... na de West Indien, in’t jaar 1498. (Admiral C. Kolumbuse ... laevareis ... Lääne-Indiasse aastal 1498). 1706. De Wijd-boroemde voyagien na oost-en West-Indiën. (Kuulsad reisid Ida- ja Lääne-Indiasse.) Kaks köidet. Hollandi kartograafid Sündinud 1659 Surnud 1733


Pārdod zemi: Vanatoa, Valkse küla, Keila vald - 2967681 - City24.Ee City24 ID: 2967681 Pārdod zemi privātmāju apbūveiVanatoa, Valkse küla Keila vald, Harjumaa, Igaunija 5 parādīt vairāk attēlus See üksikelamukrunt asub 25 väikeelamu- (plaanis on 5 rida-, 5 paaris- ja 15 üksikelamut) ja 1 sotsiaalhoone (lasteaed) krundiga arenduses. Krundid on suurustega 3000 m2 kuni 3180 m2. Lubatud suurim ehitisealune pind on 240 m2. Lubatud korruselisus 2 (lamekatusega); Katuseharja kõrgus on max 10 m; Katusekalded 0°-10°; Katusekate - plekk, SBS, PVC; Välisviimistlus - tellis, krohv, puit, klaas, metall (imiteerivaid materjale fassaadil mitte kasutada); Piirdeaiad - 1,5 m, tänava ääres puitpiirded, kruntide vahel keevisvõrgust piirded või puitpiirded; Krundi täisehitusprotsent max 8%. http://www.city24.ee/lv/nekustamais-ipasums/pardod-zemi/Keila-vald-Valkse-kula/2967681 29501:007:1412


Rahandusministeerium: viimased kuud otsustasid Maastrichti kriteeriumi täitmise(16) Kroon ja euro Rahandusministeeriumi riigirahanduse ja strateegia osakonna nõuniku Sven Kirsipuu sõnul olid aasta viimased kuud ja eelkõige detsember lõpliku eelarvepositsiooni kujunemise osas kriitilised. "Väga palju tööd on tehtud erinevate riskide kaardistamisel ning maandamisel, kuid selle tegevuse käigus ei saa kindlalt hinnata nende meetmete efektiivsust ning täpset mõju lõpptulemusele. Seetõttu sisaldas ka rahandusministeeriumi prognoos teatavat annust konservatiivsust," ütles Kirsipuu Delfile. "Tänaseks on selgunud, et eelarvepositsiooni ohjamiseks kavandatud meetmed said rakendatud oodatud ulatuses ning olulisi tagasilööke ei tekkinud," rääkis ta. Lisaks andsid Kirsipuu hinnangul oodatust suurema panuse eelarvepositsiooni paranemisele aktsiisikaupade võrdlemisi suur ettevarumine. "Konkreetsete eesmärkide püstitamise, pideva teavitustöö ning monitoorimise tulemusena tehti märkimisväärseid pingutusi valitsussektori kõikides tasandites ning tulemus räägib enda eest." Kirsipuu ütles, et rahandusministeeriumi viimase ametliku prognoosi kohaselt oodati konvergentsiprogrammi raames 2009. aasta eelarvepuudujäägiks ca 2,6 protsenti SKPst. "Võrreldes rahvusvaheliste institutsioonide viimaste hinnangutega oli see üsnagi positiivne prognoos. Majandusarengutes on kriisi ajal palju määramatust ning see kandub osaliselt üle ka kõikidesse prognoosidesse, s.h fiskaalprognoosi," märkis Kirsipuu. Rahandusministeeriumi esialgsetel andmetel kujunes 2009. aastal Eesti valitsussektori tekkepõhiseks eelarvepuudujäägiks ca 3,7 miljardit krooni. Praeguse hinnangu kohaselt oli 2009. aasta puudujäägi suurus ligikaudu 1,7 protsenti sisemajanduse koguproduktist SKP.


Rahvaliit: tööhõiveminister tooks Eesti kriisist välja(76) Eestimaa Rahvaliidu fraktsioon esitas täna riigikogule eelnõu, millega loodaks valitsuse juurde portfellita tööhõiveministri ametikoht. Rahvaliidu arvates on uute töökohtade loomise soodustamine majanduses ministeeriumideülene küsimus, mistõttu on vajalik asutada uus koordineeriv ametikoht. Ministri ülesandeks on töötada välja meetmete plaan töökohtade tekkimise soodustamiseks, koostada sellekohane rakenduskava ning koordineerida nende kavade elluviimist eri ministeeriumide ja ametkondade vahel, teatas erakonna pressiesindaja. "Töötuse vähendamiseks on vaja minna sõnadelt tegudele. Tänane valitsuse töökorraldus lähtub headest aegadest ja stabiilsest arengust. Kui on aga kriis, siis kiire lahenduse leidmiseks peab olema ka kriisitöörühma juht. Praegu pole ministrit, kes koondaks ministeeriumide, omavalitsuste, erialaliitude ja ettevõtjate tegevuse, et aidata kaasa uute töökohtade tekkimisele. Ka varem on portfellita ministri roll olnud lahendada eriolukordi. Praegune üha kasvav tööpuudus tähendabki Eesti ühiskonnas eriolukorda, mis nõuab vastava ametikoha loomist," ütles Rahvaliidu fraktsiooni esimees Karel Rüütli. "Täna kuuleme vaid loosungeid, kui erakonnad lubavad võidu uusi töökohti. Paraku tulemusi ei ole – ikka kaob töökohti rohkem, kui neid juurde tekib. Valitsuse tegevusetus on näidanud, et uute tööpuuduseprobleemidega peab tegelema eraldi minister, kellele saab see põhiülesandeks," lisas Rüütli.


suuline, mmf, punapea, threesome, tool, köök, 3way, sukad, milf, saggy


Gallia Narbonensis – Vikipeedia Gallia Narbonensise provints Rooma keisririigis, umbes aastal 117 pKr Rooma provintsid Gallias 58. aasta paiku eKr Gallia Narbonensis ("Narbonne'i Gallia", peamise asula järgi) oli Rooma provints tänapäeva Languedocis ja Provence'is Lõuna-Prantsusmaal. See oli tuntud ka kui Provincia Nostra ("Meie provints"), kuna oli esimene Rooma provints Alpidest põhjas, ja kui Gallia Transalpina ("Alpidetagune Gallia"), et eristada seda Gallia Cisalpinast Põhja-Itaalias. Sellest sai Rooma provints 2. sajandi lõpul eKr. Selle piirideks olid laias laastus Vahemeri lõunas ning Sevennid ja Alpid läänes ja põhjas. Gallia Narbonensise lääneosa oli tuntud kui Septimaania. Gallia Transalpina ("Alpidetagune Gallia") provints sai hiljem nimeks Gallia Narbonensis, äsjaloodud keskuse Colonia Narbo Martiuse järgi (kõnekeeles Narbo, praeguse Narbonne'i asukohas), aastal 118 eKr rannikul asutatud Rooma koloonia. Roomlased kutsusid seda Provincia Nostra ("Meie provints") või lihtsalt Provincia ("Provints"). Mõiste on säilinud piirkonna idaosa tänapäeva prantsuse ja oksitaani nimedes (prantsuse Provence, oksitaani Provença), nüüd Prantsusmaa piirkond. 2. sajandi keskpaigast eKr kauples Rooma tugevalt Kreeka koloonia Massaliaga (tänane Marseille) Gallia lõunarannikul. Massalia, asutatud Fokaia kolonistide poolt, oli selleks ajaks sajandeid vana ja üsna jõukas. Rooma asus Massaliaga liitu, milles ta nõustus kaitsma linna kohalike gallide, lähedalasuvate akvitaanide, meretaguste kartaagolaste ja muude rivaalide eest, vastutasuks väikese maariba eest, mida ta tahtis, et ehitada tee Hispaniasse, abiks vägede vedamisel. Massalialased hoolitsesid oma majandusliku heaolu eest rohkem kui territoriaalse terviklikkuse eest. Sel ajal ohustasid Vahemere rannikuasulaid põhjast võimsad galli hõimud, eriti arvernid ja allobroogid. Aastal 123 eKr sõdis Rooma kindral Quintus Fabius Maximus (hiljem lisanimega Allobrogicus) piirkonnas ning alistas kuningas Bituituse juhitud allobroogid ja arvernid. See lüüasaamine nõrgendas oluliselt arverne ja kindlustas Gallia Narbonensise edasise turvalisuse. Sellel maaribal asutasid roomlased aastal 118 eKr Narbonne'i linna. Samal ajal ehitasid nad Via Domitia, esimese Rooma tee Gallias, mis ühendas Gallia ja Hispania, ning Via Aquitania, mis viis läbi Tolosa (Toulouse) ja Burdigala (Bordeaux) Atlanti ookeani suunas. Seega ehitasid roomlased risttee, mis tegi Narbonne'ist optimaalse kaubakeskuse, ning Narbonne'ist sai suur konkurent Massaliale. Narbonne'ist rajasid roomlased Alpidetaguse Gallia provintsi, mida hiljem kutsuti Gallia Narbonensis. Provintsi kontroll, mis külgnes otse Itaaliaga, andis Rooma riigile mitmeid eeliseid: kontroll maantee üle Itaalia ja Ibeeria poolsaare vahel; territoriaalne puhver gallide rünnakute vastu Itaaliasse; ja kontroll tulusa Rhône oru kaubateede üle Gallia ja Massalia turgude vahel. Narbonne'ist alustas Julius Caesar oma Gallia sõdu. Ala sai Rooma provintsiks aastal 121 eKr, algselt Gallia Transalpina (Alpidetagune Gallia) nime all. Nimi eristas seda Gallia Cisalpinast Alpide Roomale lähemal küljel. Aastal 40 eKr Teise triumviraadi ajal vastutas Lepidus Narbo Gallia (koos Hispania ja Aafrikaga) eest, samas kui Marcus Antonius sai vastukaaluks Gallia. Keiser Diocletianuse keisririigi halduse ümberkorraldamine umbes aastal 314 pKr ühendas provintsid Gallia Narbonensis ja Gallia Aquitania uueks haldusüksuseks Dioecesis Viennensis (Vienne'i diötsees) põhjapoolsema keskusega Vienne'is. Uue diötseesi nimi muudeti hiljem Dioecesis Septem Provinciarum (Seitsme provintsi diötsees), mis näitab, et Diocletianus oli sõna "provints" alandanud väiksemaks üksuseks, kui tavalises kasutuses. Galla Narbonensis ja ümberkaudsed alad liidendati aastatel 462 kuni 477 pKr Läänegootide kuningriiki, mis lõpetas jäädavalt Rooma poliitilise kontrolli. Pärast seda olid läänegootide valdused üldiselt tuntud kui Septimaania, samas kui Rhône'i alamjooksust idas hakati kasutama mõistet Provence. Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gallia_Narbonensis&oldid=5424233" Selle lehekülje viimane muutmine: 19:28, 13. august 2019.


KUIDAS TEHA DEPILATSIOONIKS OMATEHTUD VAHA - ILU JA KOSMEETIKA Kuidas teha depilatsiooniks omatehtud vaha Hea koduvaha depilatsiooniks on sidruniga suhkur, mis on väga lihtne valmistada ja mis on sama hästi kui tööstuslikud vahad, juuste eemaldamiseks juuksed. Vapi hõlbustamiseks ja vähem valutuks muutmiseks on hea nõuanne, et enne depilatsiooni tuleb veidi talki panna, sest talk takistab vaha nahale kinni, jääb ainult karvadele, vähendades naha valu ja ärritust. nahk. Seda vaha saab kasutada mis tahes kehaosas ja seda saab hoida kaanega klaasist anumas. Kinnitades, siis lihtsalt uuesti soojendage veevanni ja kontrollige enne kasutamist temperatuuri. Avaleht Hair Removal Wax Recipe 4 tassi valget rafineeritud suhkrut 1 tassi puhas sidrunimahl Pange kõik koostisained pannile ja lülitage keskmine kuumus sisse. Umbes 20 minutit segage segu pannil, kuni see näeb välja nagu karamell. Selleks, et teada saada, kas vaha asub õiges kohas, asetage 1 spl desseri tassi vett ja asetage see tassile pool lusikas vahast ja vaata, et pooled hakkavad tõusma ja kontrollima nimetissõrme ja pöialt Nõu vaha tõmbab. Kui see ikka veel ei tõmba, jätkake vähese kuumuse veel mõne minutiga, kuni vaha on õiges kohas. Vee kogus sõltub õhu või ümbritseva õhu niiskusest, seega lisage vesi järk-järgult, et kontrollida vaha õiget konsistentsi. Lase vahal täielikult jahtuda ja seejärel lisada mõned tilgad sidrunist ja laske madalal temperatuuril uuesti lahjendada. Seejärel vaha vaha konteinerisse, mida saab soojendada mikrolaineahju, nii et see on kohas, kus seda kasutada. Kuidas teha vahatamine kuuma vahaga kodus Kodu suhkru ja sidrunvaha vahaks kandke õrnalt kihti sooja vaha juuste pikkuse suunas, kasutades spaatlit või piitspuu ja seejärel vahtpaberit ja tõmmake see vastupäeva. juuste kasvu. Selleks, et eemaldada vahakonstruktsioonid, mis võivad olla nahale, võite proovida selle eemaldada vahatust sisaldava paberiga või pesta nahka veega. Teine võimalus eemaldada soovimatud juuksed sellistest piirkondadest nagu põsk, kann, kaelarihmad ja jalad on laserkiirte eemaldamine, sest see võib täielikult eemaldada juukse, vältides nende kasvu. Kuigi see on kallim alginvesteering, on laserkiirte eemaldamine pikemas perspektiivis säästlikum ja lisaks eemaldab 90% juustest ja seetõttu ei pea iga kuu juuste eemaldamist muretsema. Vaadake, kuidas laserkõrvapõletik on tehtud. Silte: oftalmoloogia üldkliinik geneetilised haigused 4 võimalust kiilaspäisuse raviks Mõista, miks kallused jalad ja käed moodustavad 3 sammu, et hoida juuksed lokkis hüdreeritud Kuidas tselluliiti 2 nädala jooksul peatada 5 Homemade koorimine retseptid rasusele nahale Hea koduvaha depilatsiooniks on sidruniga suhkur, mis on väga lihtne valmistada ja mis on sama hästi kui tööstuslikud vahad, juuste eemaldamiseks juuksed. Vapi hõlbustamiseks ja vähem valutuks muutmiseks on hea nõuanne, et enne depilatsiooni tuleb veidi talki panna, sest talk takistab vaha nahale kinni, jääb ainult karvadele, vähendades naha valu ja ärritust. nahk. Sed Copyright 2020 https://www.ahealthportal.com Kuidas teha depilatsiooniks omatehtud vaha


text: Breckenridge hotellid –hotels.com pakub Breckenridge hotellide suurepäraseid viimase hetke tehinguid ja tubade sooduspakkumisi. Tellige endale juba täna on-line’is Breckenridge linnas tuba. Kõik, mida selleks vaja on: - Leidke ja võrrelge erinevaid hotelle Breckenridge linnas vastavalt tärnidele, mugavustele, kujundusele või kaubamärgile. - Valige sobivaim hotell Breckenridge linnas ja vaadake tubade hindu, hotelli kirjeldust, ülevaateid ja fotosid. - Broneerige endale juba täna on-line’is hotellituba! - Saate oma on-line tellimuse ja hotellibroneeringu detailide kohta e-postiga kinnituse.


Talud Plavnica | LIMBA See also:Talud Slovakkias Liptov Kõrged Tatrad / Vysoké TatryTalud UngarisTalud HorvaatiasTalud PoolasTalud MontenegrosTalud ItaaliasTalud BulgaariasTalud Tšehhi VabariigisTalud KreekasTalud PrantusmaalTalud SaksamaalTalud VenemaalTalud AustriasTalud Leedus Majutamine Slovakkias > Talud Slovakkias > Talud PlavnicaMajutamine SlovakkiasTalud Slovakkias Laiendatud otsing Talud Plavnica


text: Turu Akadeemia on Soome vanim ülikool, Helsingi Ülikooli eelkäija. Akadeemia asutas 1640. aastal Per Brahe. Pärast Turu suurpõlengut 1827. aastal viidi akadeemia üle Helsingisse, kus ta alustas tööd 1828. Vaata ka Åbo Akademi Turu Ülikool Kirjandus Vilhelm Gabriel Lagus: Album studiosorum Academiae Aboensis MDCXL-MDCCCXXVII [1640–1827]: Åbo akademis studentmatrikel a nyo upprattad., Helsingfors 1889, 1. osa 2. osa Soome kõrgkoolid Turu Helsingi Akadeemiad


text: Hainaut' provints [än'oo] (hollandi keeles Henegouwen [heenehauen]) on prantsuskeelne provints Belgia kaguosas Valloonias, Valloonia kõige läänepoolsem ja kõige rahvarohkem provints. Hainaut' provints piirneb (päripäeva alates põhjast) Belgia provintside Lääne-Flandria, Ida-Flandria, Flaami Brabandi, Vallooni Brabandi ja Namuriga ning Prantsusmaaga. Halduskeskus on Mons (hollandi keeles Bergen). Teised suuremad linnad on Charleroi, La Louvière, Mouscron ja Tournai. Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks (arrondissements) ja 69 vallaks. Suurem osa praegusest Hainaut'st asetseb varasema Hainaut' krahvkonna (1071–1794) alal. Nii krahvkond kui provints on saanud nime Haine'i jõe järgi (saksa keeles Henne). Provintsi nimi vallooni keeles on Hinnot, lääne-flaami keeles Enegouwn, varasem ingliskeelne nimi on Hainault. Saksakeelne nimi on Hennegau. Venekeelne nimi on Эно, ukrainakeelne nimi on Ено. Hainaut' provintsi vallad Märkus: loendi järjenumbrid vastavad parempoolsel kaardil toodud numbritele. Vallad ringkondade kaupa Viited Belgia provintsid


text: BA (humanitaarteaduste bakalaureus) on keskkooli-järgne kraad, mida saab omandada erakolledžites või avalik-õiguslikes ülikoolides. Programmis on nii üldkursused kui ka kursused, mis valmistavad tudengeid ette karjääriks oma valdkonnas.Meedia programmis võivad tudengid uurida erinevate meedia tüüpide loomist, tootmist ning analüüsi. Meedia katab erinevaid valdkondi, sealhulgas sotsiaa... Loe edasi


text: Asudes paigas Medan Baru, on Roemah Moesi Hotel täiuslik koht, kus kogeda linna Medan ja selle ümbruskonda. Kesklinna põnevus on vaid 0.3 km kaugusel. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Vina Estetica haigla, Türgi konsulaat, Sumatera Eye keskus. Roemah Moesi Hotel teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: toateenindus, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), pesuteenus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, 24-tunnine toateenindus. Hotellis on 53 imeilusat numbrituba, igaühes satelliit/kaabel TV, dušš, laud, internetiühendus (traadita), Mittesuitsetajate toad. Hotelli aed on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Mis iganes on Sinu Medan külastuse põhjus, on Roemah Moesi Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


text: Õigeusu kirik ja Euroopa – Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik Avaleht/Materjalid/Õigeusu kirik ja Euroopa Kiriku kohalolek maailmas – see teema on ühteaegu väga tänapäevane ja väga ammune, sest sellest on juttu juba apostlite tegude raamatu 2. peatükis. Ning ikka ja jälle tõuseb see temaatika uuesti päevakorrale. Meie jaoks on see praegusel ajal seotud Euroopa ülesehitamise dünaamikaga. Vaatamata tänapäevastele ilmingutele ja suundumustele tundub mulle olevat kasulik ja vajalik tõstatada küsimus: kui ühel päeval saabub hetk, mil Euroopa unustab oma kristlikud juured, kas on siis ikka veel tegemist Euroopaga? Me siiski teame – teadlikult või ebateadlikult –, et ajalugu ei tohi mõista kui ainult inimlikku või ainult jumalikku suurust, vaid kui tegelikkust, milles osalevad üheaegselt nii Jumal kui ka inimene. Bernard Clairvaux'st vastas kord ühele kardinalile, kes heitis talle ette sekkumist selle maailma asjadesse, järgmiste sõnadega: "Jumala asjad on ka minu asjad; miski, mis Temasse puutub, ei ole mulle võõras!" Kristlasena ei saa ma maailma tulevikku ette kujutada väljaspool perspektiivi, et see lunastatakse Kristusega Tema Kiriku sees, ja samuti on lugu meie ühise koduga, mis kannab nime Euroopa. Aga me ei ela enam kristluse suurajastul, mil kõiki määratleti kristlastena. Ruumi, milles meie liigume, võib üha enam pidada rahvusvaheliseks; seda ühendavad ennekõike universalistliku tsivilisatsiooni arvukad poliitilised, majanduslikud, kultuurilised ja usulised kogukonnad. Ning asjade käik on selline, et see ruum ilmalikustub; teadmatuse foonil toetavad seda protsessi vaenulikult meelestatud liikumised. Kristlust Euroopas ei tunnustata. Kristlus on üha enam ja enam maha salatud. Kuid ma kordan: me ei ela enam kristluse suurajastul ja vahepeal on hävitatud Bütsants! Ning kui tema humanism läkski üle läände, siis jumalike energiate teoloogiat ja vaimsust, mateeria varjatud sakramentaalsete võimaluste tähendust kui mitte just ei unustatud, siis ometi maeti need paari kloostrisse ilma ühegi kultuurilise ja ajaloolise väljundita. Lääne kristlus, tuleb tunnistada, pole suutnud seda kõike endas kanda, ehkki on andnud hoogu moodsa teaduse ja tehnika arengule. Mis puutub õigeusulistesse, siis kommunistliku totalitarismi poolt alla surutuna olid nad valdavalt sunnitud piirduma ainult liturgilise eluga, toetama ritualismi, tarduma liikumatusse, andma Kiriku riigi teenistusse, soodustama kiriklikku natsionalismi, tõmbuma iseenesesse; siin-seal avaldub see vaenulikus hoiakus lääne suhtes, mida süüdistatakse soovis ära kasutada marksismi kokkukukkumist ja nende kirikute äärmist nõrkust, et uuesti ristiusustada maid, mis juba sajandeid on olnud ristitud. Siit ka uniaatluse probleem Ida-Euroopas. Pole kahtlustki, et valdav enamus uniaatidest soovib selleks ka jääda, ühelt poolt kindlasti veendumustest, ent eelkõige ikkagi kommunismiajastu tragöödiate mõjul; samas pole aga ka mingit kahtlust, et õigeusuliste jaoks on Kiriku kui organisatsiooni toimimise seisukohalt tegemist kristliku ida ja lääne vahelise tõsise ja olemusliku probleemiga. Seda olemuslikku probleemi ei saa lahutada osaduse-kirikuõpetusest vastavalt Kolmainu mudelile, mis viib möödapääsmatult välja küsimuseni: millistest vaimsetest, pühakirjalistest või teoloogilistest kriteeriumitest lähtuvalt kavatsevad erinevad kristlased taastada selle ainsa ja püha Kristuse Kiriku? Sellesse olemuslikku probleemi ei saa läänemaailm kerglaselt suhtuda, sest see võib – ka tahtmatult – viia välja oma tegevuspiirkondade laiendamiseni ja kaasa tuua proselütismi. Probleemist on võimalik välja tulla ainult kahe kirikuõpetuse lähendamisega ja eelkõige vastastiku üksteiselt andeks palumisega, lähtudes karmist tõest, et evangeeliumi käsud ei kehti ainult üksikisikutele, vaid veelgi enam on need kohustuslikud kollektiividele. Selle olukorra jaoks valitud näitest ilmneb veel kord, et õigeusu maailma ja läänekiriku kristlaste vahelised vastuolud ei ole üksnes teoreetilised ja abstraktsed. Ma ütleksin isegi, et meie päevil ei ole need mitte niivõrd teoloogilised eripärad iseenesest, mis esmalt kõlama jäävad, vaid just nende tagajärjed elule ja tegevusele. Esmatähtis on aga, et suudaksime täielikult elada oma elu Kristuses. Elu, millest annab tunnistust lihaks saanud Sõna ja mida annab edasi Tema surm ja ülestõusmine. Euroopa kõigi rahvaste ühinemise eeltingimuseks on seega ilmtingimata vaja nõuda kogu Kiriku ühtsuse taastamist. 1054. aasta kirikulõhe ei jaganud ainult Kirikut, vaid jagas ka Euroopa. Nii kujunesid üksteisest lahus välja kaks kiriklikku, kultuurilist ja teoloogilist tervikut, mis lõpuks ristisõdade tõttu meelestusid üksteise vastu. Olivier Clément kirjutab: "Nii puhusid Vaimu ägedad tuuled Kirikute perifeerias, mõnikord vastu tahtmist, tohutus loova elu, õigluse, osaduse ja ilu nõudmises." Sellest tuleneva õpetuse kohaselt moondub ühel või teisel ajaloo hetkel ilmtingimata kõik, mis ei kirgastu ega muutu. Kui kristlusel on pakkuda Euroopa jaoks lahendust, mis on sealjuures üpriski reaalne, siis pole selleks ristisõda, vaid rist. Kiriku ajalugu annab tunnistust sellest, et kristlus on pidevas pinges lihakssaamise ja ülestõusmise "juba" ja jumalariigi "mitte veel" vahel. Kui isa Aleksander Men kuulutab, et kristlus alles algab, saadab ta meid joonelt Püha Vaimu juurde, kes kogub ühte ning hoiab Tõe sees elusolendeid ja esemeid, ühiskondi ja kultuure ehk kõike, mis on Jumala loodu seast pärit. Tõde ei ole kunagi mehhaaniline. See on alati antud, alati vastu võetud, ikka ja uuesti!... Tőde eeldab nii ühelt kui teiselt poolelt ehtsat kahtluse alla seadmist, tervete kogukondade ja mõnikord ka üksikisiku pöördumist. See saab võimalikuks ainult kestva ja raske vaevanägemisega, suremisega ühele teatavale minevikule, et Kristus saaks kasvada, samal ajal kui meie kahaneme, nagu tegi Ristija Johannes oma Issanda ligiolekus. Meie – nii ida kui lääne kristlaste – jaoks on selline Euroopa ühtaegu nii õnn kui ka väljakutse. Seesama Euroopa, mille me omavaheliste lõhedega oleme tükkideks lõiganud, andes väikestele probleemidele peaaegu maagilise tähenduse ning olles võimetud mõtlema teiste peale. Euroopa on meie õnn. Euroopa, mis kutsub meid elama osaduses Jumalaga, tema Tõe pühitsuses, olles kaasatud Kristuse Ihu täiuslikkusesse. Euroopa ootab meilt, et näitaksime, kuidas jõuda Püha Kolmainu eeskujul põhineva nägemuseni inimesest. Samuti tuleb meil veel kokku leppida lähtepunkti osas, sest meie seisukohad ei erine mitte ainult selle maailma asjades, vaid ka Kristuse enese suhtes. Euroopa on endiselt meie õnn, sest lõppkokkuvõttes kutsub ta meid üles ilmutama Jumalat seal, kuhu Tema meid on pannud – see tähendab meie kaasaegse maailma südames. Nagu esimesed kristlased, kes andsid – distantsi ja poolehoiuga – tunnistust rooma-aegsest maailmast, mis ometi oli orjapidamise ja gladiaatorimängude maailm. Just täpselt selles paigas, kus ajalugu nende jaoks kulges – nähtava ja nähtamatu piiril ning kuni nähtamatu kõige sügavama sügavuseni. Aga mida siis välja puhastada? Mida alal hoida? Kristlikud ühiskonnad on ikka pannud rõhku jumalikule inimliku arvelt. Uusaeg omakorda on kantud inimliku mässust jumaliku vastu. Sellega, et Jumal ilmutas ennast Kristusena täielikult inimestele, peab tänapäeval kaasas käima inimese ilmutamine Jumalale Pühas Vaimus. "Ajalugu," kirjutas Sergei Bulgakov,"ei ole tühi koridor, mis tuleb läbida võimalikult kiiresti, et sellest maailmast pääseda; see saab alguse Kristuse tööst tema lihakssaamises, see on... aktiivne ettevalmistus Kristuse teiseks tulemiseks ehk teisisõnu Jumala viimseks kohtupäevaks, millest räägib Matteuse evangeeliumi tuntud kirjakoht (Mt 25:31-46). Just see viimane tänane päev, mis asub "juba" ja "mitte veel" vahel, annab "Euroopa kristlikule pärandile" mõtte. Kahtlemata võib Euroopa majandus-poliitilist ühiskonda rajades hakkama saada selle pärandita, aga kas oskab ta seda välja jättes vältida ohtu, et majandus muutub ühiskonna vajaduste suhtes autonoomseks; kas ei anna Euroopa oma ülimaks kahjuks järele kiusatusele toimida ilma inimeseta, tehes niimoodi maatasa omaenese rahvad? Kas suudaks Euroopa ilma selle pärandita lõpuks rajada vaimset ühiskonda, milles rahvuslik ja üleüldine enam ei vastandu; milles diplomaatia peaeesmärgiks on rahu, töö, loovus, inimarmastus ja ühtekuuluvus, aga mitte välistamine? Euroopa vajab tunnistust kristlikust usust, isegi kui tema sooviks on seda eirata. Euroopa vajab askeesi jõudu, mida see usk annab, et mitte muutuda juriidiliste konventsioonide tavaliseks pealiskaudseks ühikuks, mis on allutatud enamjaolt anonüümsele riigibürokraatiale. Muuseas, samal ajal kui meie räägime Euroopa ühendamisest, püsib lahusoleku patt endiselt kristlike kogukondade seas. Ühtede jaoks paradoks, teiste jaoks skandaal! Ühinenud Euroopa tulevik on seotud kristluse tulevikuga; kristlusel on moraalne kohustus ühineda. Kristlastevaheline osadus ei ole sugugi ilmvõimatu. "See saab võimalikuks," kirjutab metropoliit Georgius Khodre, ainult juhul, kui kristlaste käitumine on "ehtne pöördumine, mis kihutab minema igasuguse konfessionaalse kõrkuse, igasuguse kultuurilise või arenguloolise üleolekutunde. See alandlikkus nõuab, et me teise kaudu saaksime kristlikult täiuslikumaks. Kristlik kogukond, mida on puhastanud Vaimu tuli, mis on püha Jumalale ja vaene Jumala eest, võib ette astuda evangeelses õrnuses, saades ja andes ühesuguse lihtsusega. Ta peab võtma selle väljakutse vastu kui vennaliku vigadeparanduse ja lahti ütlema, isegi läbi uskmatuse, eksimustest, millest kristlik ajalugu pole osanud või tahtnud end lahti öelda." See on teeniv ja vaene Kirik, üleni läbi põimunud valgusest, mida üksnes Kristuse evangeeliumi tasuta andmine ja teise heaks loobumine saavad maailmale valgustada, seletada ja õigustada. Praegusest hetkest alates on kogu maailmakõiksus surnuist tõusnud Kristuses salajasel kombel teiseks muudetud, kirgastatud ning põleva põõsa tuli toimib läbi ajaloo avauste. Ja kuna, nagu ütleb Antiookia Ignatius, "igas inimeses on elav vesi, mis kohiseb: tule Isa juurde", siis on meie kindel veendumus ja lootus meie pühakute ja märtrite palve ning kannatlik meel, sest nemad loobusid kohtumõistmisest, uskudes Jumala kavatsusse. Pühadus on kui igas inimsaatuses süvitsi minemise liturgia ja ikoon; martüürium kui ajaloo avamine surnuist ülestõusmisele ja jumalariigi eelmaitse.


Räpina Raamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja Räpina Raamatukogu kasutamise eeskiri Räpina Raamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord § 4 Teavikute kojulaenutus ja tagatised § 9 AIP-i kasutamine RT IV, 31.10.2014, 34 Vastu võetud 25.04.2012 nr 13 RT IV, 26.10.2012, 50 22.10.2014 RT IV, 31.10.2014, 10 03.11.2014 Määrus kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja rahvaraamatukogu seaduse § 16 alusel. Määrusega kehtestatakse Räpina valla hallatava rahvaraamatukogu Räpina Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused, mis tehakse teatavaks igale lugejale. (1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute (raamatud, ajakirjad, ajalehed, auvised, elektroonilised teavikud) kohapeal kasutamine ja kojulaenutus ning üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta. (2) Raamatukogu eriteenused (valguskoopiad, printeri väljatrükid jne) on tasulised, eriteenuste hinnakirja kinnitab Räpina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). (3) Raamatukogu Avaliku Internetipunkti (edaspidi AIP) kasutamine on tasuta. (1) Raamatukogu lugejaks registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel üks kord: 1) kuni 16-aastase noored registreeritakse lugejaks laste ja noorte osakonnas; 2) eelkooliealiste laste ja 1.-4. kassi õpilaste lugejaks registreerimisel on nõutav lapsevanema või eestkostja kirjalik nõusolek; 3) täiskasvanute osakonnas registreeritakse lugejaks alates 16. eluaastast. (11) Registreeritud lugejate kohta peetakse raamatukogu lugejate andmebaasi, mis on asutusesiseseks kasutamiseks. Andmeid kasutatakse: [RT IV, 31.10.2014, 10 - jõust. 03.11.2014] (2) Lugejaks registreerimiseks kannab raamatukoguhoidja lugejakaardile raamatukogu andmebaasis ja lugeja registreerimiskaardile paberkandjal järgmised lugeja andmed: (3) Registreerimise järel kinnitab lugeja oma allkirjaga lugeja registreerimiskaardil isikuandmete õigsust, kohustub täitma käesolevat eeskirja ning saab lugejapileti. (4) Lugejaks registreerimisel tehakse lugejale teatavaks käesolev eeskiri. (5) Lugejate ümberregistreerimine ja isikuandmete kontroll toimub igal aastal lugeja esimesel raamatukogu külastusel. (6) Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgnevuse likvideerimist. § 4. Teavikute kojulaenutus ja tagatised (1) Teavikute laenutamine ja tagastamine registreeritakse elektroonselt. (2) Koju ei laenutata lugemissaalides olevaid teatmeteoseid, erilise väärtusega teavikute ainueksemplare, ajakirjade viimaseid numbreid ja ajalehti. (3) Lugejalt võib nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist, kui: 1) lugeja elukoht on väljaspool raamatukogu teeninduspiirkonda; (4) Tagatise võtmise ja tagastamise korra kehtestab vallavalitsus. (5) Teavikute tagastamistähtaeg on üldjuhul 30 päeva, perioodilistel teavikutel ja auvistel 7 päeva. Elektrooniliste teavikute ja auviste laenutamine toimub vastavalt autoriõiguse seadusele. (6) Suurema nõudlusega või erilise väärtusega teavikutele on raamatukogul õigus määrata lühem tagastamistähtaeg. (7) Kojulaenutatud teavikute tagastamistähtaega saab pikendada raamatukogus, telefoni või elektronposti teel, kui neile ei ole nõudlust. (8) Lugeja soovil pannakse ta teda huvitava teaviku saamiseks järjekorda. Teaviku saabumisest informeeritakse lugejat. Kui lugeja teavikule kokkulepitud ajal järele ei tule, võidakse see anda järgmisele soovijale. (9) Raamatukogu kogudes puuduvad teavikud tellitakse raamatukogudevahelise laenutuse teel lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest. (2) Lugejal on õigus kasutada AIP arvutit vastavalt käesolevas eeskirjas sätestatule. (3) Lugejal on õigus saada raamatukoguhoidjalt teavet ja abi andmebaaside kasutamisel, teemaotsingul, fakti- ja bibliograafiliste andmete leidmisel ja täpsustamisel. (4) Lugejal on õigus saada raamatukoguhoidjalt teenustealast nõustamist ja igakülgset abi ning juhendamist riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks. (1) Lugeja on kohustatud teavitama raamatukogu tema isikuandmete muudatustest. (2) Lugeja kohustub viivitamata raamatukogu teavitama lugejapileti kadumisest. (3) Lugeja peab täitma raamatukogu töötaja korraldusi, mis tulenevad käesoleva eeskirja täitmisest või ühiskonnas aktsepteeritud hea käitumise normidest. (4) Lugeja peab säilitama vaikust ja korda, kasutades teenuseid viisil, mis ei häiri teisi lugejaid ega kahjusta raamatukogu vara. (5) Lugeja kohustub kontrollima teaviku saamisel selle korrasolekut ja avastatud rikkumistest kohe teavitama raamatukoguhoidjat. (6) Lugeja kohustub teaviku tagastama olukorras, millises ta teaviku laenutas. (1) Lugeja peab teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul. (2) Kui lugeja ei tagasta laenutatud teavikut tähtajaks, võib raamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu, kuid mitte rohkem kui 0,06 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta. (3) Teaviku(te) rikkumise või tagastamata jätmise korral peab lugeja teaviku(d) asendama samaväärsega või tasuma teaviku(te) hinna kuni kümnekordses suuruses. Lapse tekitatud kahju hüvitab lastevanem või eestkostja. (4) Raamatukogu annab lugejale tähtaja käesoleva § lõikes 8 nimetatud summade tasumiseks. (5) Lugejalt, kes ei ole täitnud käesoleva § lõikes 2 ja 3 nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. (6) Tähtajaks maksmata summa tasumiseks teeb vallavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord. (7) Käesoleva § lõikes 5 nimetatud hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on vallavalitsusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustiku sätestatud korras. (8) Käesoleva eeskirja rikkumise korral on raamatukogu juhatajal õigus nõuda lugejalt korrarikkumise lõpetamist või raamatukogu ruumidest lahkumist. (2) Raamatukokku ei lubata alkoholi- ja narkouimas külastajaid. (3) Raamatukogu kasutaja ei tohi oma käitumisega häirida teisi lugejaid. Keelatud on: 3) kaasa võtta määrivaid esemeid, kergesti süttivaid aineid; 4) loomade kaasa võtmine. § 9. AIP-i kasutamine (1) AIP on avatud alates 11. eluaastast kasutajatele, kes omavad elementaarset arvuti kasutamise oskust. (2) AIP-i arvutite kasutamiseks tuleb eelnevalt registreerida kas kohapeal või raamatukogu telefonil. (3) AIP-i esmakordsel kasutajal tuleb registreerimisel esitada raamatukogutöötajale isikut tõendav dokument ning tutvuda käesoleva eeskirjaga. (4) Arvuti kasutusaeg ühele inimesele on reeglina kuni 1 tund päevas. Kui teisi isikuid arvuti kasutamiseks registreerunud ei ole, saab arvutit kasutada kauem. Eelregistreerimise korral peab külastaja tulema õigeaegselt kohale. Üle 10-minutilise hilinemise korral läheb arvuti kasutamise õigus üle järgmisele soovijale. (5) Erikokkuleppeta kasutab arvutit korraga ainult üks kasutaja. (6) AIP-i kasutaja kohustub: 1) kasutama AIP-i teenuseid ja inventari heaperemehelikult; 2) käituma Internetis head tava jälgides; 3) mitte häirima oma tegevusega teisi ruumis viibijaid. (7) Keelatud on: 1) arvuti taaskäivitamine ja väljalülitamine ilma raamatukoguhoidja loata; 2) arvuti häälestuse muutmine; 5) välise andmekandja (CD, DVD, mälupulk vmt) kasutamine ilma raamatukogu töötaja loata; 6) seadmete ja tarkvara mittesihtotstarbeline kasutamine; 7) ebasündsate ja tasuliste Internetilehekülgede kasutamine. (8) Arvuti töös esinevatest tõrgetest teatamiseks ning nõuande ja abi saamiseks tuleb viivitamatult pöörduda raamatukoguhoidja poole. (9) Raamatukogu ei vastuta autoriõiguse seaduse rikkumise eest ega muude võrgus sooritatud toimingute tagajärgede eest. Vastutus lasub täielikult kasutajal. (10) AIP-i kasutaja on kohustatud enne printeri või välise andmekandja kasutamise alustamist teavitama sellest raamatukogu juhatajat. (11) Käesoleva eeskirja rikkumisel kaotab kasutaja õiguse kasutada AIP teenuseid kaheks nädalaks. Korduval eeskirja eiramisel võtab raamatukogu AIP kasutamise õiguse ära kuni üheks aastaks. (12) Kasutaja on kohustatud hüvitama AIP-le tekitatud materiaalse kahju. Määrus jõustub 01. mail 2012. a