Ryan Keen annab Eestis esimese soolokontserdi - Uudised - Piletilevi.ee Ryan Keen annab Eestis esimese soolokontserdi R 5.6.2015 15. oktoobril annab Eestis esimese soolokontserdi andekas Briti laulja Ryan Keen. Ryan Keen on muusikuna olnud aktiivselt tegev viimased 5 aastat. Suurema tuntuse saavutas Ryan teise Briti superstaari, Ed Sheerani tänavu veebruaris toimunud kontsertide ametliku soojendusartistina. Koos väisati ka 17.veebruaril Eesti kontserti Saku Suurhallis. Ryan Keen on muuhulgas Ed Sheerani südamesõber. Ryan Keeni andekas kitarrimänguoskus ja lüüriline looming lummas Saku Suurhallis rohkem kui 9000 inimest, justkui oleks tema olnud selle õhtu säravaim täht. Ja nüüd tuleb ta taas - soolokontserdiga! Ryan Keenilt ilmub kuu enne oktoobris toimuvat soolotuuri album “Room For Light”. Ära maga võimalust maha! Armas ja karismaatiline briti talent annab mitmeid riike haarava soolotuuri raames Eestis kontserdi 15. oktoobril, klubis Factory. Piletid Ryan Keeni kontserdile hinnaga alates 19 eurot on müügil Piletilevis.


"Eesti laul 2017" II poolfinaali osalejadFoto: Fotokollaaž Katharina Toomemets, 18. veebruar 2017 10:33 2017. aasta “Eesti laul” tõotab tulla põnevam ja pingelisem kui kunagi varem – võistlustules on mitu juba Eurovisionil käinud lauljat ja kamaluga neid, kes varem “Eesti laulul” kõrgeid kohti saavutanud. Kui eelmisel nädalal said selgeks need viis esinejat, kes "Eesti laulu" finaalis Eurovisioni koha pärast heitlema hakkavad, siis täna lisandub neile veel viis konkurenti. Õhtuleht koostas ülevaate, kes ja milliste lugudega teises poolfinaalis võistlusse astuvad. Liis Lemsalu: “Eesti laul” on suurim võimalus muusika tutvustamiseks Staarisaatest tuule tiibadesse saanud Liis Lemsalu on võistluses tagasi ning sedapuhku looga “Keep Running”, mille sõnad ta on ise kirjutanud. Liis ütleb, et jooksmisest see lugu ei räägi. “See on kõigile teada teema, milleks on üks või mitu inimest, kes on meie eludes alati olemas. Need on inimesed, keda oleme alati valmis aitama. Justkui armastus, mis ei vaja mingit kompenseerimist, vaid tuleb siiralt,” selgitab Liis oma loo sisu. Lemsalu ütleb, et on võistluses tagasi, sest “Eesti laul” on paratamatult kõige suurem väljund, kus oma uut muusikat tutvustada. “Ma tahan tagasi tulla ka seepärast, et need inimesed, kes on kulisside taga, loovad väga hea tunde ja alati on hea meel siia tagasi tulla.” Foto: Liis Lemsalu (Jake Farra) Koit Toome ja Laura Põldvere: koos on julgem Tänavu on võistlustules ka üks eriti vinge superduo – Koit Toome ja Laura Põldvere. Mõlemad on Eurovisionil juba käinud, Koit soololauljana ning Laura ansambli Suntribe koosseisus. Neljal korral on Laura soolona aga “Eesti laulul” napilt võidust ilma jäänud. Koit usub, et koos on võistluses julgem. “Mul on küll üksi esinemise kogemus olemas, kuigi tunne on, nagu see oli eelmises elus,” ütleb Koit, kes käis Eurovisionil pea 20 aastat tagasi. “Usun, et see, et me Lauraga nüüd koos oleme, lisab loole vürtsi.” Laura ja Koit said kokku läbi Sven Lõhmuse, kellega mõlemad väga kaua koostööd on teinud. Lugu “Verona” hakkas Lõhmuse peas tööle kui mees istus Veronas Romeo ja Julia mälestusmärgi ees ning veini jõi. Laura sõnul on tegemist ääretult romantilise looga. “Tänapäeva läänemaailmas inimestel on kiire, aga vaatamata sellele see armastus, Verona – Romeo ja Julia lugu, on ja alati jääb.” Seda, kuidas nende lavasõu poolfinaalis välja nägema hakkab, pole veel täpselt paika pandud – tiimiga on küll mõtteid vahetatud, kuid veel on Koidu ja Laura arvates sellest vara rääkida. Foto: Laura Põldvere (Pressimaterjal) Foto: Koit Toome (Pressimaterjal) Rasmus Rändvee: olen mingis mõttes juurte juures tagasi Teine teises poolfinaalis võistlev staarisaate võitja Rasmus Rändvee ütleb, et on viimasel ajal veetnud oma päevi nii, et istub hommikul kell 8 kitarri või klaveri taha ja hakkab muusikat kirjutama. Oma võistluslooga “This Love” on ta enda sõnul justkui juurte juures tagasi – Rasmus alustas soololauljana, tegi vahepeal bändi Facelift Deer – mis läks lahku, sest liikmed õpivad kõik erinevates maailma otstes – ja nüüd laulab taas üksi. Lugu sündis “Eesti laulu akadeemias”. “Ma läksin ühte tuppa inimestega, kes olid minu jaoks suured lapsepõlve eeskujud, nende seas näiteks Ewert Sundja ja Bert Prikenfeld,” räägib Rasmus ja ütleb, et lugu sündis väga loomulikult. “Kõik lõpetasid üksteise lauseid ja nagu filmis, kus muusika hakkab mängima, kõik läheb hästi sujuvalt, see oli isegi pisut nagu näideldud lookirjutamine.” Õige pea võib Rasmus Rändvee sõnul oodata ka tema muusikaga plaati, kuna tal on praeguseks sahtlisse kirjutatud sadu lugusid. Foto: Rasmus Rändvee (Mart Vares) Kerli Kõiv: minu lugu räägib kaksikleekide armastusest Ameerikas laineid lööv Kerli Kõiv oli võistluses osaline ka mullu, kui tema kaasautorluse tulemusena sündis Cartooni lugu “Immortality”. Tänavu võistleb Kerli aga ise ning looga “Spirit Animal”, mis on sündinud tema ja Brian Ziffi koostöös. Kerli ütleb, et on nüüd “Eesti laulul” osalemiseks valmis. Varem polnud lihtsalt õige aeg. Lugu räägib kaksikleekide armastusest. “Kaksikleegid on need inimesed, kes on kahes erinevas kehas, aga jagavad ühte hinge.” Selle kõige ümber tahtis ta luua abstraktse ja unenäolise maailma, mille inspiratsiooniks hingeloom sai. “Loo sõnades on väga palju kujundeid ja loomi, näiteks on seal valge tiiger ja hunt, kes on mõlemad minu hingeloomad.” Seda, kas lugu on kellelegi kindlalt pühendatud, Kerli ei avalda. Loo salm oli Briani arvutis juba ammu olemas, refrään sündis Eesti metsas. Loo timmisid Kerli ja Brian kokku meili teel. Kerli Kõiv Foto: Brian Ziff Daniel Levi: laulan oma vennast ja tema pruudist Mullu looga “Burning lights” “Eesti laulul” napilt teiseks jäänud Daniel Levi on samuti tagasi, sedapuhku looga “All I Need”. Daniel kirjutas selle suvel, kui läks kitarriga oma sõber Ago Teppandi juurde ja mängis talle selle ette. “Ago vahepeal häälitseb ja siis ei saagi aru, kas talle meeldib või mitte. Ma mängisin, ta häälitses ja ma ei saanud aru, kas see on hea või ma olen puusse pannud. Siis ütles ta, et see on võib-olla üks parimaid lugusid, mis ma üldse kunagi kirjutanud olen,” räägib Levi. Seda, milline on loo sisu, Daniel veel ei avalikusta, kuid tunnistab, et see räägib tema vennast Joshuast ning tolle pruudist. “Seal taga on üks väga ilus ja liigutav lugu.” Oma venna armuelust Danieli sõnul veider laulda ei ole. “Hästi armas on.” Daniel räägib veel, et nende kõlapilt bändis on pisut muutunud. “See on katsetus, milline meie uus kõla olla võiks. On akustilisi instrumente, aga sisse toodud ka värskeid saunde.” Daniel Levi Foto: Anete Palmik Alvistar Funk Association laulab väljamõeldud haldjakeeles Ansambli Alvistar Funk Association lugu “Make Love, Not War” on kirjutatud haldjakeeles, mille vahele on pikitud palju erinevate riikide nimesid. Lauljatar Inga Kaare ütleb, et ega ta ei teagi veel, kuidas elavas esituses tal kõik need nimed pähe jäävad. “Olen isekeskis proovi teinud ja haldjakeele vahele neid riike öelda ei ole lihtne.” Kõik lood, mida Inga bändiga teeb, on tema sõnul haldjakeeles. “”Eesti lauluks” oleme vahele pannud ka 52 sõna, millest saavad kõik aru,” ütleb Inga. Neist 47 on riikide nimed, lisaks muidugi ka loo pealkiri. Haldjakeel on Inga enda väljamõeldud. “See on mingi muster, mis mingi moment jookseb ja see on alati erinev.” Kuidas lahendataks olukord aga Eurovisionil, kus tuleb lood ju ära tõlkida? “Selleks peab olema haldjas. Kuna me haldjad pole, siis seda tõlkida ei saa.” Loo teine autor Margus Alviste ütleb, et loo sõnum annab edasi seda, et inimest on inimeste hullusest väsinud. “Meil sai ka villand ja mõtlesime, et tuletame meelde vana tõe, et armastage, mitte ärge sõdige.” Margus ja Inga leidsid teineteist Facebookist. Alvistar Funk Association Foto: Margus Vilisoo Ian Karell: laulan oma raskustest Ameerikast Eestisse tulemisel Loo “Sounds Like Home” tegemisel said kokku Ian Karell ja ansambel Close To Infinity. Iani isa vanemad on pärit Eestist, mees ise on sündinud Ameerikas, kuid elab juba 8 aastat Eestis. Nende võistluslugu räägibki Iani Eesti loo. “Sellest, miks ja kust ma siia tulin, millised raskused mul Eestis olid ja miks Eesti nüüd mu kodu on,” paljastab Ian, kes töötab põhikohaga Tallinna Euroopa koolis inglise keele ja kunstiõpetajana. Johannes Knter ansamblist Close To Infinity ütleb, et nad said Ianiga kokku, kuna jagavad prooviruumi. “Ian tuli meie juurde jutuga, et ta teeb erinevate Eesti artistidega muusikat. See lugu meile mõlemale meeldis ja otsustasime koos edasi minna.” Muide, Ian osales “Eesti laulul” ka mullu, kui oli laval koos laujatar Kéaga. “Olla Saku suurhalli laval nii paljude inimeste ees oli super kogemus. See aasta ma vähemaga ei lepi,” muigab ta. Close to Infinity feat. Ian Karell Foto: Angela Rääk Almost Natural: näeme praegu vaeva oma lavaesitusega Ansambel Almost Natural koosneb kahest võõrapärase nimega noormehest – Anis Arumetsast ning Amiran Gorgazjanist. Amirani isa kasvas Gruusias, noormees ise Põlvas. Anise ema on pärit Tadžikistanist ja isa Eestist. Loo sünni juures olid kambas veel ka heliloojad Londonist – Noah McNamara ja Willie Weeks. “Noah nägi Facebookis meie prooviruumi videot ja küsis, kas tahaksime koostööd teha, et “Eesti laul on tulemas,” räägib Anis. Siis saatis Noah kuttidele mõned looideed, neile jäi kõrva “Electric” ja seda hakati edasi arendama. Nüüd võistlevad Anis ja Amiran “Eesti laulul”. Konkreetseid tulevikueesmärke pole kutid omale paika pannud. “Mida kaugemale, seda parem,” ütleb Anis. Lõdvad nad kindlasti ei võta ja ütlevad, et näevad praegu väga palju vaeva oma lavaesitusega. Almost Natural Foto: Jaalika Lokotar Ansambel Antsud sai nime Tammsaare romaanist Ansambel Antsud on võistlustules looga “Vihm”. Bändiliikme Aile sõnul on vihma mõeldud laulus kui puhastustuld. “Eesti rahvas ka ju omal ajal sai lauldes vabaks, kõik see muusika on ka nagu vihm – ta voolab. Praegust ühiskonda ja maailmapilti vaadates mulle tundub eelkõige, et maailm vajaks uuesti seda vihma, mis ühendaks ja peseks puhtaks selle maailma,” ütleb Aile Alveus-Krautmann. Nimi Antsud pärineb Tammsaare romaanist “Põrgupõhja uus Vanapagan”, mille kaudu kirjanik ühiskonda kritiseerib. “Ants on väga kaval, manipuleeriv ja tänapäeva inimeste iseloomuomadustega. Seega ühest küljest on nimi pärit seal romaanist, teisest küljest on tegu vana ja väärika nimega,” ütleb bändiliige Karl ja lisab, et ühele rahvamuusikakollektiivile sobib selline vana ja väärikas nimi väga hästi. Antsud Foto: Siiri Kumari Angeelia teeb koostööd Andres Kõpperiga Lugu “We Ride With Our Flow” on sündinud Angeelia Maasiku ja Andres Kõpperi koostöös. Angeelia ütleb, et on muusikaga omal käel terve elu tegelenud, kuid viimasel ajal on tundnud, et on nüüd valmis oma tegemistega ka avalikkuse ette tulema ja end maailmale tutvustama. Tegelikult ei plaaninud Andres ja Angeelia üldse esiti “Eesti laulul” osaleda, kuid lõpuks siiski tundus, et peab. Muide, Angeelia on mulluse “Eesti laulu” finaali pronksmedalisti Mick Pedaja elukaaslane. “Ta on väga inspireeriv ja me motiveerime teineteist pidevalt,” ütleb Angeelia. Angeelia ja Andres kohtusid esmakordselt keskkoolis, kui Angeelia esines sõbrannaga ja Andres neile kitarri mängis. “Mingil hetkel küsis Angeelia, kas oleks mingi variant midagi koos teha. Tal oli üks duett. Mõtlesin, et miks mitte,” räägib Andres, kuidas nende koostöö eelmisel aastal alguse sai. Angeelia Foto: Siiri Kumari Anis Arumets: minu võrdlemine Conchita Wurstiga oli kohatu (4) Saund 21. veebruar 2017 04:00 Almost Naturali liikmed "Eesti laulu" otse-eetris näidatud säutsust: see oli Conchita Wursti suhtes transfoobne nali, mis meie arvates pole õige (44) Saund 20. veebruar 2017 19:48 SUUR ÜLEVAADE: "Eesti laulu" esimeses poolfinaalis võistlevad Eurovisioni-hundid ning lood maailmaparandamisest ja headest sõpradest (31) Saund 11. veebruar 2017 12:54 Saund 7. veebruar 2017 04:00


2) biolagunevate jäätmete kompostimine on korraldatud vastavalt eeskirja § 12 nõuetele;


source: CulturaX

text: OSLO PASS EELISED - NORRAS 2020 Oslo passi eelised Teisel päeval, kui olime külastanud viit hämmastavat kohta Oslos, rääkisin teile sellest Oslo pass. See on kaart, mis lubab vaba juurdepääs linna muuseumide, turismiobjektide, ühistranspordi ja muude tegevuste juurde. Samuti pakutakse soodustusi ekskursioonidel, kontsertidel, restoranides ja poodides. Oslo passi hind 2017-2018 Kui soovite oma Norra pealinna külastusest maksimaalselt kasu saada, tasub see osta. Muidugi, kui te ei plaani näiteks muuseumitesse siseneda, ei maksa see teile midagi. Oslo Passi hinnad aastateks 2017 ja 2018 on need järgmised: - 24 tundi: 395 NOK (umbes 40 eurot) - 48 tundi: 595 NOK (umbes 60 eurot) - 72 tundi: 745 NOK (umbes 76 eurot) Lastele (vanuses neli kuni 15 aastat) ja vanematele (alates 67) on see odavam. Asi on raamatupidamises. Kui kavatsete reisida ühistranspordiga ja teil on idee külastada mitut linna paljudest muuseumidest, on see teile huvitav. Koos kaardiga saate ka a broneeri kõik tegevused Mida saab tasuta teha, ja kohad, kus saate allahindlusi. Saate seda osta Oslo turismibüroost (Oslo külastuskeskus), mõnes muuseumis, hotellides ja ka Internetis. Pidage meeles, et mõnes kohas müüvad nad seda ainult suvel. Ekskursioon Oslo muuseumides Kui soovite muuseumiturism Oslo on hea koht uskumatute näitusepindade nautimiseks. Mõned neist, mis kuuluvad Oslo passi, on Norra meremuuseum, Holmenkolleni suusamuuseum ja batuuditorn, Vikingi laevamuuseum, Edvard Munchi muuseum, Raamimuuseum, Kon-Tiki muuseum, Rahvusmuuseum teaduse ja tehnika alal, Oslo raekojas, Norra rahvamuuseumis, rahvusgaleriis, DogA (Norra disaini- ja arhitektuurikeskus) või ajaloomuuseumis. Oslo passiga tasuta transport Lisaks saate oma Oslo passi abil mugavalt linna liikuda. See on saadaval tsoonide 1 ja 2 jaoks ja saate seda teha reisida tasuta metroo, trammi, bussi ja kohalike rongidega. Lisaks kehtib see ka praamil Bygdøy (see, mis viib muuseumi alale, kus asub näiteks Fram) ja laevaga Oslo fjordi saartele. Lisaks on hinnas ka buss Tusenfrydi. Muud tasuta tegevused Juuni, juuli ja augusti jooksul korraldatakse nn jalutuskäike Oslo promenaad, giidituurid inglise ja norra keeles, mis on selle kaardiga ka tasuta. Ka oma 72 tunni kaart Samuti võite tasuta pardal pääseda City Cruise'ile, kruiisiga vanal purjelaeval, mis sõidab fjordi sees. Reis algab raekojas ja merest näete Akershusi kindlust ja ooperit. Jätkake Bygdøy muuseumitesse ja naaske. Saate seda täielikult teha, näiteks turisti külastusena, või väljuda peatustes, et näha igat piirkonda rahulikumalt. Teisest küljest on ka muud tüüpi tegevusi, mida saate ka teha Oslo Passi pakutavad allahindlused, näiteks talvepargi, zip-line'i pargi, Tøyenbadeti basseinide külastamine, Holmenkolleni suusasimulaatori peal sõitmine, söömine teatud restoranides või poodide ostmine, näiteks Norway Shopis. Ütlesin, et kui plaanite külastada Oslo muuseume, minna metrooga ringi, teha mõnda tegevust ja osta nende poodidest suveniire, Oslo pass See võib olla väga kallis. Tehke lihtsalt oma matemaatika ja otsustage. Ja kui teil on küsimusi, selgitab turismibüroo ka seda, kuidas see töötab ja kuidas saate seda amortiseerida.


Murru vangidel oli õigus kaasvange karistada(17) Eesti vanglasüsteemi raputanud Murru vangla afääri kohtumaterjalidest leiab värvikaid telefonikõnede salvestusi, millest nähtub, et vangide ja valvurite rollid olid vanglas põhjalikult sassis. Järgnevalt väljavõte eluaegse vangi Romeo Kalda otse kongist (kus ei tohiks olla ei telefone ega levi) tehtud kõnest vangla turvaülemale Raivo Põderile, kus jutuaineks rünnak kinnipeetava Igor Korseikini vastu. Ning seejärel Põderi kõnest vangla asedirektorile Gunnar Bergvaldile. Kõne Kalda ja Põderi vahel Põder: Jaa. Kalda: Õhtust, Raivo! Põder: Tere õhtust! Kalda: Kuuled, ma ütlen lühidalt, Korseikin taoti ära. [-] Põder: Aga luud on katki, jah? Kalda: Jah, rangluu on katki ja kaks ribi on sees vist. Põder: Kurat, te nii tugevalt annate, raisk! [-] Meil oli jutt, et luud-kondid peavad terveks jääma. [-]


source: fineweb

text: How do I get back to the Adaptive Search Screen after I browsed a folder? Seda teemat ei täiendata enam, selle sisu võib olla aegunud. Meie kangelased ei ole seda teemat veel tõlkida jõudnud. Ühine meiega ja aita teema ära tõlkida! Tap the X just left to the folder’s name. OR tap the home button. Share this article: http://mzl.la/1bYfDxW


Karen M. McManus “Üks meist valetab” – Loe mind! Raamat on viiest noorest peale tunde jäetud õpilasest, kellest üks ei välju kunagi klassiruumist, sest ta on surnud. Kõigil neil on oma saladused ja valed, mille tagajärgi nad nüüd peavad tundma. Kuna tegemist ei ole õnnetusjuhtumiga, uurib asja politsei. Nüüd peaksid noored koos tegutsema, kuid see ei õnnestu neil... Väga huvitavalt kirjutatud süžeega põnevuslugu, mille lõpplahendus selgub alles viimastel lehekülgedel. Ühtlasi on see ka pilguheit tänapäeva kooliellu. Loe e-raamatukogus ELLU. Tagged e-raamat, kool, krimi, põnevus ← Mark Haddon “Kentsakas juhtum koeraga öisel ajal” Valentina Nazarov “Peidetud lugu” →


text: XOR-funktsioon - valem, näited, kuidas kasutada XOR-funktsiooni XOR-funktsioon võeti kasutusele Excelis 2013 ja see on saadaval Exceli loogiliste funktsioonide all. See on loogiline "ainuõige" funktsioon. Kahe etteantud loogilise lause puhul tagastaks XOR-funktsioon funktsiooni TRUE, kui üks lausetest on tõene ja FALSE, kui mõlemad väited on tõesed. Kui kumbki väide ei vasta tõele, tagastab see ka FALSE. = XOR (loogiline1, [loogiline2],...) Funktsioon XOR sisaldab järgmisi argumente: Loogiline1, loogiline2 - Loogiline1 on kohustuslik argument, samas kui loogiline2 ja järgnevad loogilised väärtused on valikulised. Kuidas Excelis funktsiooni XOR kasutada? Nagu eespool mainitud, tagastab XOR-funktsioon loogilised tulemused. See annab erinevate stsenaariumide korral järgmised tulemused: Rohkem kui kahe loogilise lause korral tagastatakse funktsioon: TÕENE - kui paaritu arv argumente on TÕENE; VÄÄR - kui kõik väited on valed või kui TÕENE ütluste koguarv on paaris. Selle funktsiooni kasutamise ja selle kasutamise mõistmiseks kaalume mõnda näidet: Funktsiooni XOR kasutades saaksime järgmised tulemused: Exceli tulemuste ekraanipilt on näidatud allpool: Oletame, et hokiturniiril mängib kuus rahvusvahelist meeskonda. Iga meeskond on juba kaks mängu pidanud. Meil on nende kahe esimese mängu tulemused ja soovime nüüd teada saada, milline meeskond mängib kolmandat mängu turniiri järgmiste tingimuste põhjal: Mõlemas mängus võitnud võistkonnad pääsevad finaali. Mõlemas mängus kaotanud võistkonnad on turniirist väljas. Meeskonnad, kes võitsid vaid ühe mängu kahest, peavad mängima kolmanda mängu, et teha kindlaks, milline meeskond läheb järgmisse vooru ja milline mitte. Kahe esimese mängu tulemused on järgmised: Nüüd, et teada saada, kas meeskond peaks mängima kolmandat mängu, võime kasutada lihtsat valemit = XOR (C5 = "Võitis", D5 = "Võitis"). Kuid võime selle ka pesata, kasutades IF-valemit, nagu allpool näidatud: Saame järgmised tulemused: Siin kasutatav valem on = IF (XOR (B2 = "Võitis", C2 = "Võitis"), "Jah", "Ei"). Seega tegi XOR meeskondade paaristamise lihtsaks. Üldiselt kasutatakse XOR-i koos mõne muu loogilise funktsiooniga. IF-valemi lisamine teeb üht, kui tingimus on TÕSI, ja teist, kui tingimus on VÄÄR. OR-funktsiooni kasutamisel pesime selle sageli IF-funktsiooni. Muud kasutatavad loogilised funktsioonid on AND-funktsioonid, mis kontrollivad kõigi tingimuste täitmist. Võime kasutada valemit VÕI ka ühe või mitme tingimuse täitmise testimiseks. XOR-funktsiooni kohta meeldejäävad asjad Funktsioon XOR võimaldab meil testida kuni 254 funktsiooni. XOR ignoreerib tühje viiteid. #VÄÄRTUS! viga tagastatakse, kui loogilisi väärtusi ei leita. #NIMI! tõrge tagastatakse, kui funktsiooni kasutatakse Exceli versioonides enne 2013. Argumente tuleks hinnata loogiliste väärtuste, näiteks TRUE või FALSE, või massiivides või viidetes, mis sisaldavad loogilisi väärtusi.


source: wikipedia

text: Meelelahutus on meeleolu muutmisele, tõstmisele või parandamisele suunatud tegevus. Meelelahutuseks võib olla mistahes tegevus (või tegevusetus), mis on vahelduseks, pakub uusi emotsioone, vabastab pingeid vms. Enamasti nimetatakse meelelahutuseks kergeid, sundimatuid tegevusi, ehkki ka ekstreemsport, õudusfilmi vaatamine vms põnevused võivad täita sedasama ülesannet. Aristoteles on rääkinud katarsisest, mis kaasneb tragöödiale kaasaelamisele. Schopenhauer on tähelepanu juhtinud igavusele, mille all sageli kannatavad "vaese hingeeluga" inimesed. Psühholoogiliselt on emotsionaalse seisundi muutumised inimesele vajalikud. Meelelahutust pakuvad harrastused, kino, teater, kirjandus, ajakirjandus, kunst, tsirkus, sport, muusika, raadio- ja televisioonisaated, internet, mängud, turism jpt. Mõned meelelahutused võivad olla ebaseaduslikud (uimastid, hasartmängud, pornograafia jmt). Meelelahutusele keskenduvad majandusharud (meelelahutustööstused) hõlmavad arenenud maades tähelepanuväärse osa kogumajandusest. Vaata ka Ajaviide Lõbustused


Microsoft muutis jällegi uue Xboxi osas meelt | Kahvel Ohh seda Microsofti! Järjekordselt teatab firma, et varasemalt avalikustatud piiranguid ei rakendata ning fännid saavad elu lihtsamalt võtta. Uue Xboxi esmaesitlusel väitis Microsoft, et Xbox One’iga mängimiseks on vajalik omada Kinecti sensorit, nüüdsest on nad selle omamise kohustus kaotatud. Sarnaselt online mängimisele ei ole Kinect uue otsuse kohaselt esmavajalik lisaseade. Samas rõhutab Microsoft, et ilma Kinecti sensorita ei ole mängimine nii mugav ning lõbus. Kuigi enam ei nõua Microsoft Kinecti sensori füüsilist ühendamist mängukonsooliga, ei ole firmal esialgu plaanis hakata uut Xboxi müüma ilma kõnealuse lisaseadmeta. Märksõnad: kinectmicrosoftxbox one Eelmine lugu Sony Lens G – parem kaamera Sinu nutitelefonile Järgmine lugu Lekkis esimene Xperia i1-ga tehtud pilt


text: Läti keel (läti keeles latviešu valoda) kuulub indoeuroopa keelkonna balti rühma. See on Läti Vabariigi ametlik keel. Läti keelt kõnelevad peamiselt Läti elanikud ning pagulased ja nende järeltulijad Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias ja Euroopa riikides. Murded Läti keelel on kolm murret. Keskläti murret, millel põhineb läti kirjakeel, kõneldakse Kesk-Lätis. Selle alla kuuluvad ka kura keelest mõjutatud kurši murrakud. Liivi murret, mis kujunes liivi keele mõju all, räägitakse Põhja-Kurzemes ja Loode-Vidzemes. Ülemläti murret kõneldakse Ida-Lätis. Latgale territooriumil räägitavat ülemläti murret nimetatakse latgali murrakuteks või latgali keeleks. See murre on olnud tugeva slaavi mõju all. Latgali keeles anti 1730–1865 ja 1904–1959 välja raamatuid ja ajakirju. Pärast Läti taasiseseisvumist on latgali keel taas kasutamist leidmas (muuhulgas ka internetis). Eripärad Erinevalt leedu keelest on läti keeles (tõenäoliselt läänemeresoome substraadi mõjul) sõnarõhk alati esimesel silbil. Järgsilpides on pikad täishäälikud lühenenud, diftongid monoftongiseerunud ja lühikesed täishäälikud (peale u) välja langenud. Vanad silbisisesed häälikuühendid on muutunud: an>uo, en>ie, in>ī, un>ū. Eesvokaalide ees on toimunud häälikumuutused k>c ja g>dz. Pikkades silpides (mis sisaldavad pikki täishäälikuid või diftonge või täishäälikute ühendeid kaashäälikutega m, n, ņ, l, ļ või r) on säilinud vanad silbiintonatsioonid: pikk (mãte 'ema'), katkendlik (meîta 'tütar') ja langev (rùoka 'käsi'). Kesksugu ja duaal on kadunud, instrumentaal on ainsuses kokku langenud akusatiiviga, mitmuses daativiga. On säilinud omadussõnade definiitvorm ja indefiniitvorm. Tegusõnadel on olevikus, minevikus ja tulevikus liht- ja liitvormid. Kolmandas isikus arvu ei eristata. Tüpoloogia Sõnajärg on vaba, domineerib sõnajärg SVO. Täiend on põhisõna ees. Kiri Läti tähestik põhineb ladina tähestikul ning kasutab lisaks diakriitilisi märke (makron pikkade vokaalide tähistamiseks - ā, ē, ī, ū, vanasti ka ō; haak tähtedel š, č ja ž ning sedii tähtede ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ juures palatalisatsiooni tähistamiseks). Võõrnimed kirjutatakse häälduspäraselt, läti meedias nõuab võõrnimede häälduspärastamist läti keele järgi Läti seadus.. Sõnavara Peale genuiinse sõnavara on laene põhiliselt keskalamsaksa keelest (elle 'põrgu', mūris 'müür', stunda 'tund'), slaavi keeltest, peamiselt vene keelest (bļoda 'kauss', sods 'karistus', grēks 'patt') ja läänemeresoome keeltest (kāzas 'pulmad', puika 'poiss'). Ajalugu Läti keel oli algul vaid ühe idabalti hõimu keel. Vanim lätikeelne trükis (katoliku katekismus) pärineb 1585. aastast. Esimesed raamatud kirjutasid põhiliselt sakslased, kes ei vallanud täielikult läti keelt. Ortograafia põhines alamsaksa ortograafial. Läti kirjakeel arenes välja 19. sajandi teiseks pooleks. Vaata ka läti laenud eesti keeles Viited Välislingid Läti-eesti ja eesti-läti sõnastik Läti keele morfoloogia (läti keeles) Läti keele morfoloogia (inglise keeles) Läti keele e-kursus (läti keeles) Riiklik Läti Keele Õppe Agentuur (vene, läti ja inglise keeles) Läti keele õppe materjalid (läti keeles) Läti-inglise, inglise-läti, läti-vene, vene-läti, läti-saksa, saksa-läti, läti-leedu ja leedu-läti sõnastik Lätikeelse terminoloogia portaal (läti keeles) Läti-inglise-läti sõnastik Läti sõnad Webster-Rosetta sõnastikus Läti nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Balti keeled Keel


text: Annika Köster: hooaja parimaks valimine võttis korraks isegi pisara silma – Korvpall24.ee Avaldatud 05.06.2019; 09:13 Autor Siim Semiskar 05.06.2019; 09:13 Kuidas Sina suhtud, et Leedu naiskonnad senise Eesti-Läti liigaga liitusid? Ma arvan, et see on super. Ainuke asi, mille kallal võib nuriseda, et me pidime kogu aeg Leetu sõitma. Nemad pidid siia ainult ühe korra tulema. Meie saime seitse korda sinna sõita, seejuures me ei saanud topeltmänge ehk siis käisime korraga ainult ühe mängu pärast seal. Mängulise poole pealt oli liiga väga hea, sest ainult leedukate viimane võistkond Šiauliai oli teistest nõrgem. Eesti-Läti liiga on juba pikalt kestnud ja mängijad juba kõik teavad üksteist ning see hakkas juba igavaks muutuma. Leedu lisandumine tõstis kindlasti taset ja tõi ka põnevust juurde. Kas Eesti-Läti-Leedu liiga on Sulle kui mängijale ka piisavalt atraktiivne? Nagu (auhinnast) näha, siis see oli atraktiivne küll. Liiga oli põnev, oligi nagu uus hingamine. Enne, kui ma Soome läksin, ma lihtsalt ei oleks jaksanud siin jätkata. Esiteks sellepärast, et olin viis korda järjest neljandaks jäänud. Leedukad tõid värskust juurde ja minu jaoks on see väga atraktiivne. Eks näis, kuidas süsteemi nüüd muudetakse. Ka koondisemängud näitasid, et minu puhul polnud suurt vahet, kas ma mängisin välismaal või kodus, ma olin teistega samal tasemel. Mis plaanid Sul uueks hooajaks on, kas otsid võimalust välismaal? Mul on nüüd agent, kellele ütlesin oma tingimused, millede puhul ma välismaale läheksin. Enam ma ei taha minna välismaale kogemust otsima, sest saan juba 27-aastaseks ja Soomes on üks hooaeg seljataga. Pigem tahaksin minna tugevasse liigasse, aga kindlasti soovin ka mänguaega seal saada. Ma ei tea, kas minusugune mängija nende tingimustega üldse välismaale saabki. Kui tekib mingi väga hea võimalus, siis lähen, kui ei teki, siis jätkan Eestis. Previous Post VAATA | Kaspar Kuusmaa ja Stella Azzurra U15 meeskond võiduemotsioonidega ei koonerdanud!


text: Juurdepääsuvahendid Saidi tööriistad Keelevalik Navigatsioonitee JAH — Võite taotleda uut U2-vormi, et saada jätkuvalt töötushüvitisi (Küsige sellest tööhõivebüroost, mis väljastas teie esialgse U2-vormi, kas peate uue loa taotlemiseks minema tagasi oma koduriiki, või saate seda teha ka eemal viibides). Teie välismaal (s.t kõigis riikides, kus te tööd otsite, saades samal ajal töötushüvitisi) viibitud ajavahemik ei tohi ületada 3 kuud (mida on võimalik pikendada 6 kuuni, kui teile hüvitisi maksev ametiasutus sellega nõustub). Vastus sellele küsimusele on kaheosaline. Teie õigus viibida teises ELi liikmesriigis Tööd otsiva mittetöötava isikuna võite viibida teises riigis nii kaua, kui suudate tõendada, et otsite tööd ning et teil on hea võimalus seda leida (võite esitada nt koopiad tööavaldustest, kutsed tööintervjuudele, positiivsed vastused teie tööavaldustele). See kehtib ka juhul, kui teil puudub sissetulek või kui te ei saa enam töötushüvitisi. Kui kaotate töö mõnes teises liikmesriigis elades, on teil jätkuvalt õigus seal elada ning saada samu hüvitisi, mida antakse asjaomase riigi kodanikele, kui: Teie õigus saada töötushüvitisi ka välismaal viibimise ajal Kui otsite tööd teises riigis, saate jätkuvalt töötushüvitisi 3 kuu jooksul. Sama summa makstakse otse teie pangakontole riigis, kus te töötuks jäite. Kui soovite välismaale jääda kauemaks kui 3 kuuks, võite taotleda 3-kuulist ajapikendust. Peate seda taotlema otse riigis, kus te töötuks jäite. Riiklikud ametiasutused ei ole kohustatud asjaomast tähtaega pikendama. Nad teevad otsuse vastavalt teie isiklikele asjaoludele. Mõned ametiasutused lubavad tähtaja pikendamist üksnes erandjuhtudel – näiteks, kui olite esimese 3 kuu jooksul haige või kui teiega juhtus õnnetus. Mõned teised nõuavad aga tõendeid (nt tööavalduste koopiaid) selle kohta, et otsite välismaal tööd. EI — See ei ole kindlasti nii. Teie suhtes kohaldatakse ajutisi piiranguid juurdepääsul Austria tööturule, kuid see ei mõjuta teie õigusi ELi kodanikuna, sealhulgas teie õigust olla koheldud samaväärselt kohalike töötajatega. Kui teie tööandjate suhtumine jääb samaks, siis peaksite nendest teatama Austria tööturuasutustele.


CHIARO laelamp Street | Shoppa.ee LeiaLogi sisse▼Tere tulemast Shoppa.ee-sse!Logi sisseLogi sisse kasutades:Olete uus klient?RegistreeruProfiilMinu tellimusedSoovinimekiriShoppa.ee rahaKasutaja seaded0OstukorvTeie ostukorv on tühi! Ostukorvil on mõte - täida see kaubaga!Kõik osakonnad▼JõulukaubadKodu ja sisustusAed ja koduhoovKodumasinadRiided ja jalatsidLapsed ja imikudMänguasjad ja videoElektroonika ja arvutidIlumaailm ja tervisLemmikloomadSport ja vaba aegAuto ja motoEhitus ja remontRaamat, film ja muusikaKogu poe kataloogMüü siinShoppaDiilAbi ja infoShoppa turvaliseltTagasiAed & koduhoovAiasisustusAiavalgustidJaga:FacebookSaada sõbraleCHIARO laelamp StreetTootja: CHIAROTootekood: 4409091 ×Järelmaksu kalkulaatorSissemakse 0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %50 %55 %60 %65 %70 %Makseperiood 3 kuud6 kuud9 kuud10 kuud12 kuud18 kuud24 kuud36 kuud48 kuud60 kuudSissemakse Ligikaudne kuumakse NB! Järelmaksu taotluse saate esitatada tellimust vormistades1 155 Ainult 0 laos!LaosOstes vähemalt 50€ väärtuses on transport pakiautomaati TASUTATarneaeg 3-7 päevaOstes tööpäeval enne kella 13.00, saad kauba järgmisel tööpäeval kätte!Vaata tarneviiseLisa ostukorviVõrdleLisa soovinimekirja14-päevane tagastusõigusVõimalus tasuda paki kättesaamisel24-kuuline pretensiooni esitamise aegLoe täpsemaltSeotud tooted CHIAROseinalamp Street668 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleTooteinfoTarneinfoTooteinfo PõhiandmedSobiv kasutuskohtEsikusse, TerrassileValgusti paigaldusviisLakkeMaterjalMessing, KlaasDisainAntiikValgusallika andmedLambipirni sokli tüüpE14Lambipirnide tarbimisvõimsus60 WMuud omadusedSeeriaChiaro Street 2Sarnased tootedValguskett Party Balls 20 LED23,20 €VõrdleForMepäikeseenergial töötav LED-valgusti 1W FOL-18A12,50 €-16%Tavahind 14,80 €VõrdleVeel värve Laelamp Garden74,70 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle Veel värve MW-LIGHTõuevalgusti Techno119 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleVeel värve Seinalamp Garden81,70 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleHechtpäikeseenergial töötav LED aiavalgusti2,90 €-17%Tavahind 3,50 €Võrdle MW-LIGHTseinalamp Street28 €VõrdleForMepäikeseenergial töötav LED-valgusti 3.5W FOL-322A29,90 €-15%Tavahind 35 €Võrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street41 €Võrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street59 €Võrdle TarneinfoSelle kauba tarneaeg on 3-7 päevaSee toode on meil kohe laos olemas ning valmis väljastamiseks!Kullerteenus9,90 €Tulen ise järgi0,00 €Postkontorisse5,90 €Ostes vähemalt 50€ eest on pakiautomaati saatmine TASUTA!Shoppa.ee tagab Teile turvalise ostlemise Teised tooted kategoorias Aiavalgustid Valguskett Party Balls 20 LED23,20 €VõrdleForMepäikeseenergial töötav LED-valgusti 1W FOL-18A12,50 €-16%Tavahind 14,80 €VõrdleVeel värve Laelamp Garden74,70 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle Veel värve MW-LIGHTõuevalgusti Techno119 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleVeel värve Seinalamp Garden81,70 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleHechtpäikeseenergial töötav LED aiavalgusti2,90 €-17%Tavahind 3,50 €Võrdle MW-LIGHTseinalamp Street28 €VõrdleForMepäikeseenergial töötav LED-valgusti 3.5W FOL-322A29,90 €-15%Tavahind 35 €Võrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street41 €Võrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street59 €Võrdle CHIAROseinalamp Street668 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle Veel värve CHIAROlaelamp Street689 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle CHIAROõuevalgusti Street576 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleMW-LIGHTaiavalgusti Street17 €Võrdle CHIAROõuevalgusti Street883 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleVeel värve MW-LIGHTõuevalgusti Street73 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street352 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle MW-LIGHTseinalamp Street37 €VõrdleMW-LIGHTseinalamp Street68 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdle Veel värve MW-LIGHTseinalamp Street37 €VõrdleMW-LIGHTseinalamp Street, õue69 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleMW-LIGHTlaelamp Street, õue48 €Võrdle MW-LIGHTõuevalgusti Street106 €Maksepuhkus 4 kuudVõrdleMW-LIGHTaiavalgusti Street30 €Võrdle Lae veel tooteid samast kategooriastKLIENDITEENINDUS 5840 4040KlienditeenindusKontaktidKüsimused-vastused (KKK)Kauba tagastaminePretensiooni esitamineKauba eest tasumineShoppa turvaliselt!JäätmekäitlusShoppa.ee tingimusedKasutustingimusedPrivaatsuse ja andmekaitse tingimusedMaksetingimusedJärelmaksu tingimusedTransporditingimusedPretensiooni tingimusedMinu kontoLogi sisse/RegistreeriMinu profiilMinu tellimusedMinu soovinimekiriMinu kontorahaShoppa kontorahaShoppa.eeMis on ShoppaShoppa teamVabad töökohadHakka fänniks Facebookis!Müü ShoppasHakka müüjaks2009 - 2017 © Shoppa.ee internetikaubamaja opereerib Shoppa OÜ, registrikood 11630810, Laki 12 / Värvi 5, Tallinn 10621, Eesti. Tel: (+372) 5840 4040 (tööpäevadel kella 9.00 - 17.00). Uuendan andmeid×Laen infot...Sulge×Logige sisseToote soovilisti lisamiseks peate olema sisse loginudSulgeLogige sisse×Shoppa.ee on turvalineShoppa.ee e-pood tegutseb aastast 2009


ELi-poolne rahastamine toob jätkuvalt Maltale kasu Kogu 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi jooksul investeeriti ELi fondidest (Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist) üle 850 miljoni euro Malta majanduse põhisektoritesse, et märkimisväärselt paranda 7A4 da Malta kodanike elukvaliteeti. Tuginedes varem saavutatud edule eraldati 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks veel 700 miljonit eurot, mida kasutatakse praegu uute töökohtade loomise, ettevõtete konkurentsivõime, majanduskasvu, kestliku arengu ja Malta kodanike elukvaliteedi edasise parandamise toetuseks. Strateegias „Euroopa 2020” tõsteti teadus- ja uuendustegevus esiplaanile Euroopa jõupingutustes saada aruka, kestliku ja kaasava majandusega liiduks kõrgel tasemel tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvusega. Seoses sellega eraldati Maltal vahendeid teadus- ja uuendustegevusele ning teadus- ja tööstusringkondade vahelisi seoseid tugevdavatele meetmetele. Praeguse programmitöö perioodi jooksul on seda suunda jätkatud ning investeerimiskavade keskmes on jätkuvalt rajatised teadus- ja uuendustegevuse jaoks ning rahastamisele juurdepääsu tagamine ettevõtjatele. Varem haridustaristusse tehtud investeeringute eesmärk oli tagada tugev platvorm, millele tuginedes saaks suurendada hariduse omandajate arvu keskharidusele järgneval ja kõrghariduse tasemel. ERFi kaudu investeeriti 112,5 miljonit eurot peamiste keskharidusele järgnevat ja kõrgharidust pakkuvate haridusasutuste taristusse, nende laiendamisse, uuendamisse ja teistesse kapitaliinvesteeringutesse. Käesoleval programmitöö perioodil (2014–2020) tehakse endiselt jõupingutusi Malta siseriiklike eesmärkide täitmiseks, et vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ja suurendada kõrghariduse omandanud 30–34-aastaste arvu. Haridusalaseid investeeringuid täiendab alati Euroopa Sotsiaalfond, mis pöörab suuremat tähelepanu hariduse kvaliteedile ja õpilaste oskustele.655 Majanduskeskuse edendamine Malta loodusvarade nappuse, väikese pindala ja geograafilise asendi tõttu on seal eriti tähtis arendada konkreetseid nišiturge, milles oleks võimalik silma paista ja majanduslikku jõukust kasvatada. Seoses sellega on tänu ELi toetustele juba tehtud ja tehakse ka edaspidi mitmeid investeeringuid Malta konkurentsivõime suurendamiseks ja riigi muutmiseks mitmesuguse majandustegevuse silmapaistvaks keskuseks. ELi vahendeid kasutatakse ka edaspidi erasektori restruktureerimiseks ja moderniseerimiseks erinevate toetuste ja rahastamisvahendite kaudu. Saare üheks põhiprioriteediks on ka tervishoiusektor, kuna see tagab sotsiaalselt paremini kaasava ühiskonna. Eelmise programmitöö perioodi suurprojekte (nt onkoloogiakeskus) täiendatakse lisainvesteeringutega, et parandada Malta tervishoiuteenuseid ja tagada kogukonnapõhiste teenuste osutamine. Võttes arvesse Malta turismitööstuse tähtsust kohaliku majanduse ja selle kaudu loodava märkimisväärse tööhõive jaoks, peetakse selle tarbeks paremate rajatiste arendamist esmatähtsaks. Eelmisel programmitöö perioodil (2007–2013) tehtud investeeringutega parandati kohalikke turismiteenuseid, arendati uusi nišiturge ja taastati mitmeid turismi jaoks väärtuslikke ajaloolisi paiku. Täiendavaid meetmeid loodus-, ajaloo- ja kultuurivarade kaitseks jätkatakse ka käesoleval programmitöö perioodil.70E Malta eripärad, muuhulgas selle väike territoorium ja suhteliselt suur asustustihedus, tekitavad tõsiseid raskusi riigi transpordisektorile. Seetõttu on ELi vahendite kasutamise tulipunktis endiselt Malta saarte vaheliste ühenduste optimeerimine nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt. Selle saavutamiseks on kavas mitmeid investeeringuid TEN-T teedetaristusse, meretaristusse ja samuti ümbersuunamisse muudele transpordiliikidele. Need investeeringud aitavad vähendada kitsaskohti ja lühendada sõiduaegu, tuues seega kindlasti kaasa ka konkurentsivõime paranemise. ELi 2020. aasta energiaalaste eesmärkide täitmiseks on Maltal asutud ELi vahendite abil rakendama mitmeid algatusi puhta energia tootmise edendamiseks ning võetud kasutusele energiatõhusust suurendavaid võtteid, vähendades sellega elektrienergia ja tarbimise mõju keskkonnale. Saadud head tulemused annavad kasu ka edaspidi tänu kodumajapidamistele, ettevõtjatele ja avalikule sektorile suunatud meetmetele ja algatustele, millega julgustatakse energiat säästma ja edendatakse energiatõhusaid süsteeme. Jäätmekäitlus ja veemajandus Jäätmekäitlus ja veemajandus on samuti kaks väga tähtsat tegurit. Malta ees seisva jäätmekäitluse probleemi ja selle kahjuliku keskkonnamõju lahendamiseks eraldati eelmisel programmitöö perioodil 125 miljonit eurot suurte investeeringute tegemiseks, nagu suletud prügilate korrastamiseks ja taastamiseks. Rakendatakse uusi meetmeid jäätmekoguste vähendamiseks ja allesjäänud jääkide ringlusse suunamiseks.5A7 Maltal on suuri probleeme ka veega varustatuse kindluse ja reovee käitlemisega. Varem on tehtud märkimisväärseid investeeringuid nende probleemide lahendamiseks. Need sektorid saavad ka edaspidi ühtekuuluvuspoliitika raames investeeringuid, et arendada välja vajalik taristu Maltale piisavate veevarude tagamiseks ilma looduslikku põhjaveekihti tühjendamata. Püüdes leevendada tõsist survet nende saarte veevarudele ja parandada vee kvaliteeti, kohanedes samal ajal kliimamuutusega, püütakse rakendada ka meetmeid vee säästmise kohta teadlikkuse suurendamiseks ning põhjavee kasutamise ja kvaliteedi optimeerimiseks. Panorama 63 - The Outermost Regions: joining forces across the EU


Ainult õiguslik tasuta tool seks videod jaoks sa rõõm.


text: Tihuse hobuturismitalu asub Muhu saarel Hellamaa külas. Lisaks majutamisele ning ratsutamisele pakub talu peremees Martin Kivisoo ka palju muid võimalusi alates kalessisõidust mööda Muhumaad lõpetades massaazi ning saunaga. Välja on valitud kümme ratsamarsruuti, lisaks muinaskultuuri õppemarsruut, millel võib tutvuda endiste aegade kommete ja tavadega. Ratsutamine algajatele ja edasijõudnutele. 10 ratsa- ja kalessimarsruuti kuni 50 inimesele. Muinaskultuuri õpperada – riitusplatsidel selgitused loodususundist algajatele kestusega 3h ja oskajatele kestusega 2,5h. Telkimisplats ja autokaravanide parkla. Täispansion 45€/in. Hellamaa küla, 94701 Muhu vald Telefon: +372 51 48 667 Soovitav on ratsamatkad ja majutus ette tellida. Kontakt: email@example.com www.tihuse.ee


Põhja-Venemaa kosmodroomi lähistel kukkus katsetusel alla püüdurrakett(13) Venemaa põhjaosas Arhangelski oblastis Plessetski kosmodroomi lähedal kukkus täna katsetuste käigus alla püüdurrakett, mis oli pärast starti kursilt kõrvale kaldunud. Varem oli teatatud, et tegemist võis olla kanderaketiga, mille päritolu on ebaselge. Sõjatööstusfirma Almaz-Antei teatas täna õhtul, et Plessetskis katsetati täna õhutõrjesüsteemi Antei-2500 moderniseeritud püüdurraketti, mille start ebaõnnestus, vahendasid ERR Uudised Interfaxi. "Rakett eemaldus edukalt stardiplatvormilt, kuid mõne minuti pärast kaldus trajektoorist kõrvale ja kukkus Arhangelski oblasti ühte inimtühja piirkonda," ütles kosmodroomi esindav allikas. Allikas kinnitas Interfaxile, et raketi allakukkumise kohas kannatanuid ning purustusi ei ole. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71308791


Villu Reiljan enam kapot ei valva(23) Riigikogu Rahvaliidu fraktsioon esitas täna menetlusse eelnõu, mille kohaselt esitatakse Villu Reiljani asemel julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni liikmeks Karel Rüütli.Villu Reiljan on avaldanud soovi lahkuda julgeolekuasutuste järelevalve komisjonist, sest tema jätkamine võib seada kahtluse alla komisjoni objektiivsuse, teatas Rahvaliidu pressiesindaja. Julgeolekuasutuste järelevalve komisjon on saanud kodanikelt mitmeid kaebusi õiguskaitseorganite tegevuse kohta seoses nn maadevahetuse tehingute uurimisega ja kuna Villu Reiljan on selle teemaga seotud, otsustas ta komisjonist lahkuda. Villu Reiljani asemel esitatakse erikomisjoni liikmeks Riigikogu Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni esimees Karel Rüütli ja asendusliikmeks fraktsiooni liige Tarmo Mänd. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17166968


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Muud - Kas Uberi taksoteenuse kasutamisel saadud nn kviitungit, mis saadetakse kasutaja-tellija meilile, saab lugeda ettevõtlusega seotud kuluks? "Uber receipt" nn kviitungil puuduvad teenuse osutaja firma rekvisiidid kui ka vedaja nimi, on vaid uber.eesti meiliaadress, kust selline nn kviitung saadetakse, tasutud on krediitkaardiga. Kas Uberi taksoteenuse kasutamisel saadud nn kviitungit, mis saadetakse kasutaja-tellija meilile, saab lugeda ettevõtlusega seotud kuluks? "Uber receipt" nn kviitungil puuduvad teenuse osutaja firma rekvisiidid kui ka vedaja nimi, on vaid uber.eesti meiliaadress, kust selline nn kviitung saadetakse, tasutud on krediitkaardiga. NB! Vastatakse vastamise ajal kehtivat õiguslikku konteksti arvestades, kui vastuses seda ei täpsustata.Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 01.08.2016 20:00 (610 korda) Taksoteenuse osutaja on füüsiline isik, kellelt tuleb ka nõuda dokumendi väljastamist. Kui tegu ei ole FIE-ga, siis tuleb taksojuht registreerida töötamise registris kui võlaõigusliku lepingu alusel teenust osutav isik ning arvutada netotasule lisanduvad tööjõumaksud. FIE puhul (või kui juht tegutseb OÜ nimel) peab nõuetele vastava arve esitama juht. Vastasel juhul puudub raamatupidamise seaduse nõuetele vastav kuludokument ning tööandja võib keelduda kulutuse hüvitamisest. Hüvitamise korral tuleb väljamakselt tasuda tulumaksu.Märkus. Maksuhaldur on asunud märksa vabamale seisukohale, et sõidujagamisteenuse platvormi poolt väljastatud sõidukokkuvõtet (Uber receipt) saab lugeda nõuetele vastavaks algdokumendiks, kuna sõidukokkuvõte on väljastatud Uberi süsteemist ning antud süsteemis on teenusepakkuja (autojuht) identifitseeritav ning tehtud sõidud tagantjärgi kontrollitavad.


Sõerd: euro tulek on väga tõenäoline(28) Rahvaliitu kuuluv endine rahandusminister Aivar Sõerd leiab, et euro tulek on praeguse seisuga väga tõenäoline. “Kuigi numbrid räägivad enda eest, siis lõplikust hinnangust saame rääkida ikkagi siis kui eurostat on oma arvamuse andnud. Rahandusministeeriumi esialgse hinnangu põhjal võib öelda, et riskid on päris hästi maandatud,” ütles Sõerd Eesti Päevaleht Online’ile. “Samas kindlasti on edasiseks arutlusteemaks jätkusuutlikkus. See, kas me suudame täita kriteeriume, mitte antud ajahetkel, vaid jätkuvalt,” lisas ta. Sõerdi sõnul ei ole selliseid märke, et enne ühisrahale üleminekut Eesti krooni kurssi euro suhtes muudetaks. “Pealegi on Eestil selles küsimuses sisuliselt vetoõigus.” Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevaleht Onlines


text: ÄP restoranitest: restoranide TOP 10 17.12.2010, 08:22 Tahaks loota, et 2010 läheb ajalukku kui hinge ja isikupärata söögikohtade lõpu algus. Selle aasta uustulnukad on nii hinna kui ka maitse poolest lihtsad, otsekohesed ja justkui ausamad. Kui Kalamajas aastal 2008 avas uksed kohvik Boheem, oli see tollases kangete salvrättide ja lounge’ide maailmas justkui ilmutus. Mis sest, et algaja kelnerpoiss pannkoogi kogemata lauale kummuli keeras, peaasi, et kohal oli hing sees. Nüüdseks on esimesele boheemile hulganisti vähem või rohkem boheemlikke järglasi tekkinud. Üks neist on Kompott – Tallinnas Narva maanteel sisse seatud väikelinna-vanaema kodu taoline kohvik. Või Põhjaka mõisa restoran, mis sellel suvel õuest häärberisse kolis, aga jäi endiselt mõõdukate hindade ja värske eestimaise roaga lahedaks kohaks. Või Gourmet Coffee Kadriorus, Eesti kõige kohvilõhnalisem kohvik. Paariaastase hilinemisega avastasin ka Muhu kalakohviku, parimas saarestiilis peretoa moodi söögikoha. Lihtne koht on Kalamaja Moon, kus geniaalne kokk Roman ja tema pere väga head toitu teevad ja valitud veine juurde pakuvad. Avati see 2009. aasta viimasel kuul, kuid juba poole aasta pärast hinnati Tallinna parimaks restoraniks. Mõnusa atmosfääriga ehedad söögikohad Lõpuks ometi on kohviku- ja restoranipidamine in. Uued kohad ei kogu kuulsust mitte trendikate sisekujundajate, vaid ka omanike või esindusisikute säravate persoonidega. Kõigepealt muidugi Eesti kõige euroopalikum kohvik Komeet (avati küll juba 2009. aasta lõpus), mille ukse taha tekkis suvistel õhtutel lausa järjekord. Jah, teenindus on küll vilets, aga kohviku esinduspersooni Anni Arro sära toob kohviku ikka ja jälle rahvast täis. Arro-Kokamäe tiimi indu ja kuulsust jätkub ka Haapsalusse, kus pisut rohkem kui aasta on olnud avatud Epp-Maria-nimeline kaunis koogi- ja veinituba. Rahvast täis on ka Mamo, miljonilahutusega meediataevasse tõusnud äri- ja telenaise Margit Hakomaa bistroo Liivalaia tänavas, kus aetakse eriliselt tervislikku rida – salateid garneeritakse kuusekasvudega ja šokolaadikooki tehakse punapeedist. Ja Nano, Eesti modellinduse esiema Beatrice’i (sala)söögikoht, mille lahtiolekuajad sõltuvat toidutegemiseks vajalikust inspiratsioonipuhangust. Pärnu kuuma suve kuumim uudis oli aga kunstiperekond Huimerinna kohvik Supelsaksad. Nende barokselt lopsakad koogid said hetkega linnalegendiks. 2010 tegi lõpu tärgeldatud salvrättide terrorile. Kui uutes kohtades ongi laual lina (enamasti ei ole), siis on see värviline, et plekid enda teada jätta. Veel uudiseid: 2010. aasta andis Eestile esimese gastropubi Clayhills, kus restoranitasemel roogi saab nautida lahedas õllekeskkonnas, esimese resto-store’i Sfäär, kust saab sööki ja moekaupa korraga, ja Mahediku – esimese ökokohviku gurmaanidele. Uue Maailma festival vs. Pädaste mõisa restoran Rahvusrestoranid, mille üldine tase aastatega pigem alla- kui ülesmäge on läinud, said juurde kolm säravat uustulnukat: Lähis-Ida köögiga El Pasha, Tai restoran Krua ning ehtitaallaslike maitsetega La Locanda Delicia. Minu selle aasta söögi- ja joogielamuste ühes servas on Uue Maailma festival, kui üheks septembrikuu nädalavahetuseks täitusid tänavad kodu-, kuuri-, garaaži- ja tänavanurgakohvikutega. Teises servas asub aga Pädaste mõisa restoran Alexander, mis vaatamata sellele, et olin erakordseteks elamusteks valmis, suutis ikkagi oma romantilise atmosfääri ja kulinaarse tulevärgiga üllatada. Hinnang viimase kahe aasta külastuste põhjal 1. Alexander, Muhumaa, Pädaste 30 2. Ö, Mere pst 6e, Tallinn 30 3. Ribe, Vene 7, Tallinn 30 4. La Bottega, Vene 4, Tallinn 30 5. Põhjaka, Mäeküla küla, Paide vald 30 6. Muhu kalakohvik, Muhumaa 29 7. Moon, Võrgu 3, Tallinn 29 8. Musi, Niguliste 6, Tallinn 29 9. Platz, Roseni 7, Tallinn 2810. Sfäär, Mere pst 6e, Tallinn 28


Meenutus: Eesti lähiajaloo kurikuulsaim eradetektiivibüroo tõi esimese suure pleki Savisaare renomeele(23) Eesti Päevaleht kirjutas täna, et eradetektiivid ootavad paremat ligipääsu registritele ja ekspertiisi tellimise võimalust ning uus koalitsioonilepe annab selleks justkui lootust. Eesti lähiajaloost on aga markantse näitena võimalik välja tuua kurikuulus eradetektiivibüroo SIA, millest sai alguse üks tuntumaid poliitskandaale. Eradetektiivibüroo Security Intelligence Agency (SIA) asutasid 1993. aastal politseinik Veiko Kulla (talle kuulus asutamisel 15% firmast), julgeolekuasutustes töötanud luuraja taustaga Kalle Klandorf (samuti 15% omanik), 90ndatel abiprefektina töötanud Urmas Piir (omas 5% aktsiatest) ja suuromanikuks sai Urmas Sõõrumaa ettevõte Estonian Security Service (ESS, omas 65% aktsiatest), kirjutas Eesti Ekspress 2009. aastal detektiivide tööd meenutavas artiklis. Aastaga saavutasid nad 2,46 miljoni kroonise käibe. Kirjade järgi oli nende põhitegevusala isikutele turvateenuste osutamine. SIA on läbi aastate omandanud tõhusa detektiivibüroo kuulsuse. Nende kontosse kuuluvad väidetavalt muuhulgas Hansapanga röövi lahendamine, Tiiu Silvese kaitsmine väljapressijate eest, röövitud ekstraklassi Mercedes, mis paari tunniga tagasi toodi jne. Seda aga, milliste sidemetega salateenistus edu saavutab, jääb nende teada. Läbi aegade on avalikult siiski spekuleeritud versioonidega, et SIA meestel oli ligipääs tundlikele andmetele ning samuti oli neil väidetavalt julgeolekuorganitega sarnaseid privileege. SIA suurim tuntus tekkis aga 1995. aasta 22. septembril, kui kapo avastas eradetektiivibüroo ruumest läbiotsimisel politsei konfidentsiaalseid andmebaase ning heli- ja videolindistusi mitmete poliitikute kohtumistest. SIA valduses oli üheksa andmebaasi, nende hulgas ka Eesti Mobiiltelefoni kõigi abonentkõnede eristused 1994. aasta kuupäevadest, mil hukkus reisilaev Estonia, tapeti Mäo ristis kaks politseinikku ja Tallinnas endine tolliametnik Igor Kristapovitš. Tõenäoliselt andis salajased andmebaasid erafirmale mõni politseiametnik, kirjutas toona Eesti Päevaleht. Väidetavalt oli Tallinna politseiprefektuuril SIA-ga salajane koostööleping, mille kohaselt erafirma tegi tööd ka politsei heaks. Kapo peadirektor Jüri Pihl väitis SIA skandaali puhkedes, et eradetektiivibüroo müüs infot Venemaale. Pärast SIA ruumidest leitud heli- ja videolintide kuulamist ja vaatamist puhkes valitsuse lõhenemiseni viinud lindiskandaal, sest poliitikute omavaheliste vestluste salvestustel oli peategelaseks tollane siseminister Edgar Savisaar. Kaitsepolitsei algatas kriminaalasja Savisaare tegevuse uurimiseks ebaseadusliku jälitustegevuse paragrahvi põhjal, kuid riigiprokurör Indrek Meelak lõpetas kriminaalasja kuriteo koosseisu puudumise tõttu 1996. aasta juulis. Lindiskandaali tagajärjel astus aga Tiit Vähi teine valitsus tagasi ja Keskerakonna asemel sai valitsusse Reformierakond. Kalle Klandorfi kinnitas toona, et detektiivibüroo lõpetas Tallinnas Välja 20 asunud majas SIA tegevuse juba 1996. aasta jaanuaris ning et maja müüdi maha. Mõningatel andmetel tegutses selles majas hiljem edasi dokumentide järgi SIA endistele töötajatele kuuluv konsultatsioonifirma. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71282893


text: Korrosioon ehk korrodeerumine (inglise corrosion) on keemilise aine, kivimi, koe või materjali, enamasti metalli, osaline häving keskkonnas toimuvate keemiliste reaktsioonide tõttu. Raua ja rauasulamite korrosiooni nimetatakse ka roostetamiseks. Sõna tavalisimas tähenduses tähistab korrosioon metallide oksüdeerimist hapniku toimel. Kõige tuntum korrosiooni vorm on rooste (inglise rust), milles muudetakse raud raud(III)oksiidiks. Elektrokeemiline korrosioon Elektrokeemiline ehk galvaaniline korrosioon on korrosiooni liik, mis toimub juhul, kui kaks metalli, üks keemiliselt aktiivsem ja teine vähem aktiivne, satuvad omavahel kontakti ning toimub elektronide ülekanne vähem aktiivse metalli suunas. See kiirendab aktiivsema metalli korrosiooni ning vähem aktiivse metalli korrosioon aeglustub või peatub. Elektrokeemilisel korrosioonil tekivad enamjaolt aktiivsema metalli oksiidid või soolad. Korrosiooni eemaldamine Tihti on võimalik keemiliselt eemaldada korrosiooni saadusi. Näiteks fosforhapet saab kasutada rooste eemaldamiseks raua pinnalt. Ta moodustab roostega (Fe2O3) raud(III)fosfaadi (FePO4), mis jätab musta kihi, mida on võimalik kergesti eemaldada, kuid mis iseenesest kaitseb edasise roostetamise vastu. Samas ei tohi korrosiooni eemaldamist ajada segi elektrokeemilise poleerimisega, mis eemaldab mõned metallikihid, et tekitada ühtlast pinda. Näiteks saab fosforhappega poleerida ka vaske, kuid mis ei eemalda ainult korrosiooni saadusi vaid ka vase kihid. Metallide korrosiooni kaitse ja vastupidavus Korrosiooni kaitse Ühed metallid on korrosioonile vastupidavamad kui teised. Metalli kaitsmiseks korrosiooni eest on neli moodust: metalli pinna katmine värviga, pinna katmine tsingiga, kuumtsinkimine või nende kasutamine koos. Värvimine Metalli pinna katmisel värviga moodustub barjäär, mis ei lase metallil korrodeeruda. Värvimine on eelistatud juhul, kui pinna väljanägemine on oluline, sest ta ei ole püsiv kõigis välitingimustes. Pinna katmine tsingiga ja kuumtsinkimine Metalli pinna tsinkimisel kantakse sellele tsingi kiht, mis on aeglase korrosiooniga ja mis kaitseb samuti pinda korrodeerumise eest. Kuumtsinkimisel pannakse metallvanni, kus on ülessulatatud tsink ja mis on kuumutatud 460 °C-ni. Õhu kätte sattudes reageerib tsink õhus oleva hapnikuga, tekitades ZnO, mis reageerib õhus oleva süsihappegaasiga ning tekib halli värvi ZnCO3, mis on tugev materjal ja takistab mitmetel tingimustel korrosiooni. Passiveerimine Metalli passiveerimiseks nimetatakse metalli pinna katmist õhukese korrosioonivastase kihiga ehk passiivse kihiga, mis koosneb korrosiooni saadustest. Kihi keemiline koostis ja mikrostruktuur peavad erinema metallist, millele kiht kantakse. Tüüpiline kihi paksus, mis metalli peale kantakse, on alla 10 nanomeetri. Passiivsel kihil on iseloomulik omadus ennast uuesti taastada, kui kiht peaks mingil põhjusel hävinema või viga saama. Passivatsioon looduslikus keskkonnas nagu õhk, vesi ja maapind keskmise pH juures on märgatud alumiiniumil, roostevabal terasel, titaanil ja ränil. Näiteks puhas alumiinium, olles hapnikuga kontaktis, moodustab alumiiniumoksiidi kihi, mis takistab alumiiniumi edasise korrodeerumise. Alumiiniumi sulamid aga vastavat oksiidikihti ei tekita, mistõttu tuleb neid passiveerida. Metalli passivatsioon on määratud metallurgia- ja keskkonnateguritest. pH mõju passivatsioonile on kokku võetud Pourbaixi diagrammides, kuigi paljude muude teguritee mõju on tähtsam. Näiteks keskkonna kõrge pH takistab alumiiniumi ja tsingi passiveerimist, madal pH või kloori ioonide olemasolu mõjutab roostevaba terast ning kõrge temperatuur titaani, kuna kõrgel temperatuuril oksiid lahustub pigem titaani, mitte elektrolüüti. Vastupidavus Metallide keemia Materjalid, mis on korrosioonile kõige vastupidavamad, on need, mis ei ole termodünaamiliselt soodsad. Näiteks, kulla või plaatina korrosiooni saadused lagunevad ise tagasi puhtaks lihtaineks, mistõttu võibki neid elemente leida maapinnast. Mõnedel metallidel on looduslikult aeglane reaktsiooni kineetika, kuigi korrosioon on termodünaamiliselt soodne. Selliste metallide hulka kuuluvad tsink, magneesium ja kaadmium. Kuigi korrosioon toimub kogu aeg, on see väga aeglane. Mikroobide korrosioon Mikroobide ehk mikroorganismide korrosiooniks nimetatakse korrosiooni, mis on tekitatud või kiirendatud mikroorganismide, enamasti kemotroofide poolt. Mikroobide korrosioon toimub metallides ja mittemetalsetes materjalides isegi hapnikuvabas keskkonnas. Näiteks desulfaatijad bakterid on aktiivsed just hapnikuvabas keskkonnas, redutseerides sulfaatiooni sulfiidhappeks. Aeroobses keskkonnas on aktiivsed aga bakterid, mis oksüdeerivad raua raud(II)oksiidideks ja raud(II)hüdroksiidideks. Samuti on aktiivsed bakterid, mis oksüdeerivad väävli väävelhappeks. Kõrgetemperatuuriline korrosioon Kõrgetemperatuuriline korrosioon on metalli korrosioon, mis leiab aset kõrgetel temperatuuridel, kus on olemas ühend, mis on võimeline metalli oksüdeerima või seda protsessi kiirendama. Materjalide pulbristumine Pulbristumine on korrosiooni vorm, mis esineb, kui materjal satub keskkonda, kus on väga suur süsinikusisaldus. Tulemuseks esineb materjali kadu ja seetõttu ka kasulikud omadused vähenevad. Mehhanism Tüüpiline metalli pulbristumine toimub mitmes staadiumis, mis on omavahel seotud. Esmalt seotakse süsinik metalli kihti, kus toimub süsiniku liikumine metalli sulamisse. Seejärel tekivad stabiilsed karbiidid (M3C, kus M on metall), mis lagundatakse. Lagundamisest saadud ained, aga käituvad katalüsaatoritena, mis kiirendavad süsiniku edasist lahustumist ja kordavad sama protsessi. Samuti võib süsiniku kiht tekitada karbiidi ka metalli pinnal, mis emigreerub metallilt. Korrosioon mittemetallides Suurem osa keraamilisi materjale on peaaegu täielikult immuunsed korrosiooni vastu. Neid kooshoidvatel keemilistel sidemetel on väga väike vabaenergia väärtus, mistõttu võib neid lugeda juba korrodeerunuteks. Kui aga korrosioon toimub, on see enamjaolt materjali lahustumine või keemiline reaktsioon, mitte aga elektrokeemiline protsess. Kõige tavalisem näide korrosiooni kaitsest keraamikas, on lubja lisamine klaasile, et vähendada selle lahustuvust vees. Kuigi tavaline klaas ei lahustu vees, tekivad sellel niiskuse käes mikroskoopilised vead. Rabeduse tõttu sellised vead vähendavad klaasi tugevust oma esimestel tundidel standardtingimustes. Polümeeride korrosioon Polümeeride puhul ei ole võimalik rääkida otsesest korrosioonist, kuna nende suure molekulmassi korral sidumine teise ainega annab väga väikse entroopia hulga, mistõttu on neid peaaegu võimatu lagundada. Kuigi lagundamine on probleemiks mõnede polümeeride kasutusvaldkondade puhul, on seda kerge ennetada. Rohkem levinum probleem on aga paisumine, kus väiksed molekulid tungivad polümeeride struktuuri ning vähendavad nende tugevust ja jäikust. Sageli aga kasutatakse just plastifikaatoreid, et muuta polümeeri omadusi. Kõige sagedasem polümeeri lagunemise põhjus on aga polümeeri siseste sidemete lõhkumine. Neid sidemeid saavad lõhkuda paljud oksüdeerijad, näiteks hapnik, osoon ja kloor. Levinuim polümeeri lagunemine on kummivooliku pragunemine osooni mõjul. Klaasi korrosioon Klaas on vastupidavam kui suurem osa teisi materjale, mistõttu arvatakse, et klaas on isegi korrosioonikindel. Üldjuhul on klaasi korrosioon väga aeglane protsess ning isegi pärast aastatepikkust kokkupuudet õhus olevate ainetega ei muutu nende välimus märgatavalt. Kuigi on olemas keemilisi ühendeid, mis põhjustavad klaasi korrodeerumist ja isegi lagunemist. Sellistel juhtudel on tähtis valida õiget tüüpi klaas, kuna mõned neist on korrodeerumise vastu kindlamad, kui teised. Ainult mõned kemikaalid ründavad klaasi ägedalt. Nendeks on vesinikfluoriidhape, kontsentreeritud fosforhape, kõrgel temperatuuril või kui sisaldab fluroiidi, kontsentreeritud leelismetalli lahus või vesi, kui ta jääb temperatuurivahemikku 100–374 °C. Leeliste mõju Leeliselised lahused ründavad ränidioksiidi, mille tulemusena see laguneb. Nähtavale tuleb uusi pindu, mis sisaldavad samuti oksiide. Selline protsess toimub aga väga aeglaselt, kui leelise kogus on minimaalne. Hapete mõju Vesinikfluoriidhape on üks võimsamaid happeid, mis kahjustab igat sorti räni sisaldavaid klaase. Happed ründavad klaasis olevaid leelismetalle, lahustades need, mistõttu jääb alles ränidioksiidi struktuur ja augud, kus olid metallid. Selline poorne pind aeglustab edasist korrosiooni, kuna hape peab tungima läbi kihi, et leida uusi leelismetalle. Vee mõju Vee korrosioon sarnaneb happe korrosiooniga, kus leelismetall eemaldatakse klaasi pinnalt. Vee korrosioon toimub palju aeglasemalt, kuigi kõrgel temperatuuril võib muutuda see märgatavalt. Korrosioon klaaspindadel Klaaspindadel esineb kaht tüüpi korrosiooni, mis saavad toimuda kas üheaegselt või eraldi. Esimest tüüpi korrosioonis, mis on põhjustatud niiskusest, toimub ioonide vahetus. Ioonide vahetus toimub klaasis olevate naatriumiioonide ja hüdroksiidioone sisaldava lahuse vahel. Sel juhul on lahuse pH-l suur roll, mida kõrgem see on, seda kiirem on korrosioon. Teist tüüpi korrosioonis toimub klaasi kahjustamine leeliseliste materjalide poolt. Viited Keemilised reaktsioonid


text: Euroopa Komisjon on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. Euroopa Komisjoni võib käsitleda Euroopa Liidu täidesaatva organina, mille igapäevane töö on Euroopa Liidu poliitika elluviimine ja Euroopa Liidu rahaliste vahendite haldamine. Komisjon esindab ja kaitseb Euroopa Liidu kui terviku huve. Komisjon teeb Euroopa Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule õigusaktide ettepanekuid, teostab koos Euroopa Liidu Kohtuga õigusaktide täitmise järelevalvet, haldab Euroopa Liidu eelarvet ja eraldab rahalisi vahendeid ning esindab Euroopa Liitu rahvusvaheliselt (näiteks pidades läbirääkimisi Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel). Mõistet Euroopa Komisjon kasutatakse kitsamas tähenduses 27 voliniku ehk volinike kolleegiumi kohta, laiemas tähenduses aga kõigi 32 666 Euroopa Liidu ametniku kohta, kes töötavad Euroopa Komisjoni struktuuriüksustes – peadirektoraatides ja talitustes. Komisjoni sisemised töökeeled ja peamised menetluskeeled on inglise, prantsuse ja saksa keel. Komisjon tegutseb valitsuskabinetina, kuhu kuulub 27 liiget ehk volinikku. Igast liikmesriigist on üks volinik, kuid volinikud on ametiajal kohustatud esindama Euroopa Liidu kui terviku, mitte oma kodumaa huve. Üks 27 volinikust on Euroopa Komisjoni president, kelle kandidatuuri esitab Euroopa Ülemkogu ja kelle kinnitab ametisse Euroopa Parlament. Seejärel nimetab Euroopa Ülemkogu Euroopa Komisjoni valitud presidendiga kooskõlastatult ülejäänud 26 volinikukandidaati. Kõik 26 kandidaati esitatakse korraga ametisse kinnitamiseks Euroopa Parlamendile. Komisjoni volinikud ja nende "kabinetid" (vahetud meeskonnad) töötavad Brüsselis Berlaymonti hoones. Aja jooksul on Euroopa Komisjoni presidendid on komisjoni koosseisu ja võimupiire oluliselt muutunud. Ajalugu Asutamine Komisjoni eelkäijaks võib pidada 1951. aastal loodud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse üheksaliikmelist Ülemametit ehk ühte viiest institutsioonist, mis loodi Prantsusmaa välisministri Robert Schumani 9. mail 1950. aastal tehtud ettepaneku alusel moodustatud Euroopa ühenduste tarbeks. Ülemamet oli uue riikideülese organisatsiooni täitevorgan. Selle liikmed astusid ametisse 10. augustil 1952 Luxembourgis ja selle esimene president oli Jean Monnet. 1958. aastal loodi Rooma lepinguga Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kõrvale veel kaks organisatsiooni: Euroopa Majandusühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus. Nende täitevorganeid ei nimetatud enam ülemametiks, vaid komisjoniks. Nimemuutuse tingis täitevorganite teistsugune suhe nende organisatsioonide nõukogudega. Mitu väiksemat liikmesriiki ei olnud rahul ülemameti laialdaste võimupiiridega ja soovisid täidesaatva organi võimu kärpida, andes uutes organisatsioonides suurema otsustusõiguse nõukogudele. Nii kujutas uus struktuur endast kompromissi liikmesriikide soovide ja senise struktuuri vahel. Walter Hallsteini juhitud Euroopa Majandusühenduse Komisjon kogunes esimest korda ametlikult 16. jaanuaril 1958 Brüsselis Château de Val-Duchesse'is. Komisjoni töö kulges edukalt: esimesel kohtumisel saavutati kokkulepe teraviljahindade osas, esimesel suuremal rahvusvahelisel üritusel, Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe kuuendal istungjärgul (1964–1967) suudeti avaldada soodsat muljet kolmandate riikide esindajatele. Hallsteini komisjon alustas Euroopa Liidu õiguse koostamist ja hakkas esmakordselt avaldama mõju riikide seadusloomele. Esialgu pöörati tema administratsioonile vähe tähelepanu, kuid Euroopa Liidu Kohtu abil hakkas ta ennast kehtestama. Järgmistesse komisjoni koosseisudesse suhtusid riigid juba tõsisemalt. 1965. aastal tõid kasvavad vastuolud Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide vahel (Ühendkuningriigi liitumise, Euroopa Parlamendi otsevalimiste, Fouchet' plaani ja Euroopa Majandusühenduse eelarve küsimustes) kaasa niinimetatud tühja tooli kriisi, mis vallandus lõplikult seoses Euroopa ühise põllumajanduspoliitikaga. Kuigi institutsionaalne kriis leidis järgmisel aastal lahenduse, läks see maksma ametikoha nii Euroopa Aatomienergiaühenduse Komisjoni esimehele Etienne Hirschile kui ka Euroopa Majandusühenduse komisjoni esimehele Walter Hallsteinile, keda on tagantjärele peetud Euroopa Komisjoni kõige dünaamilisemaks juhiks enne Jacques Delorsi. Varane ajalugu Kolm täitevorganit eksisteerisid kõrvuti kuni 1. juulini 1967, mil need liitusid vastavalt 1965. aastal allkirjastatud Brüsseli lepingule üheks institutsiooniks, mida juhtis president Jean Rey. Ühinemise tulemusel tõusis Rey komisjoni liikmete arv ajutiselt 14ni, kuid komisjoni järgmised koosseisud olid taas üheksaliikmelised, lähtudes põhimõttest, et väiksematele liikmesriikidele oli ette nähtud üks ja suurematele liikmesriikidele kaks esindajat. Rey komisjon viis 1968. aastal lõpule tolliliidu loomise ning toetas jõuliselt Euroopa Parlamendi otsevalimisi ja laiemaid volitusi. Kuigi ametlikult oli esimene ühendatud komisjoni president Jean Rey, loetakse tänapäeva Euroopa Komisjoni presidente siiski alates Walter Hallsteinist. Malfatti komisjon (1970–1972) ja Mansholti komisjon (1972–1973) jätkasid rahanduskoostöö edendamist ning viisid 1973. aastal läbi Euroopa Majandusühenduse esimese laienemise põhja suunas. Selle laienemise tulemusel suurenes komisjoni liikmete arv Ortoli komisjoni ametiajal (1973–1977) 13 volinikuni (uutest liikmetest sai Ühendkuningriik suurriigina kaks volinikku). See komisjon seisis silmitsi 1970. aastate keskpaiga majandusliku ja geopoliitilise ebastabiilsusega. Komisjoni roll rahvusvahelises elus suurenes, kui 1977. aasta komisjoni juhtima asunud endine Ühendkuningriigi siseminister Roy Jenkins osales mais 1977 Euroopa Majandusühenduse esindajana G7 tippkohtumisel. Jenkinsi komisjonile järgnes aastatel 1981–1985 Thorni komisjon, mille ajal toimus Euroopa Majandusühenduse laienemine lõunasse ning ühtse Euroopa akti ettevalmistamine. Jacques Delors Üheks olulisemaks ja tähelepanuväärsemaks Euroopa Komisjoni koosseisuks on peetud Delorsi komisjoni (1985–1994). Hilisemad presidendid ei ole saavutanud Jacques Delorsiga võrreldavat isiklikku tunnustust. Delorsi on nähtud mehena, kes andis komisjonile selge suuna ja dünaamilisuse. Teda ja tema meeskonda on peetud ka Euroopa ühisvaluuta euro isadeks. Ajaleht International Herald Tribune märkis tema teise ametiaja lõpul 1992. aastal: "Härra Delors päästis Euroopa Ühenduse seisakust. Ta saabus ajal, mil europessimism oli sügavaim. Kuigi ta oli Prantsusmaa vähetuntud endine rahandusminister, andis ta Euroopa Ühendusele ning heitunud komisjonile Brüsselis uue hingamise ja lootuse. Oma esimesel ametiajal, aastatel 1985–1988, ergutas ta Euroopat koonduma ühisturu idee ümber; kui ta nimetati ametisse teiseks ametiajaks, hakkas ta eurooplasi innustama märksa ambitsioonikamate majandusliku, rahandusliku ja poliitilise liidu eesmärkide saavutamiseks." Jacques Santer Delorsi järeltulija presidendi ametikohal oli Jacques Santer. Santeri komisjon oli sunnitud 1999. aastal Euroopa Parlamendi survel tagasi astuma, olles sattunud pettuste ja korruptsiooniskandaali küüsi, mille keskmes oli Prantsusmaa poliitik Édith Cresson. Need pettused paljastas Euroopa Komisjoni siseaudiitor Paul van Buitenen. See oli esimene kord, kui komisjon tervikuna oli sunnitud tagasi astuma, ja see sümboliseeris Euroopa Parlamendi võimu kasvu. Vaatamata sellele jõudis Santeri komisjon tegeleda Amsterdami lepingu (allkirjastati 1997) ja ühisraha euro ettevalmistamisega. Reaktsioonina tema komisjoniga seotud skandaalile loodi Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF). Romano Prodi Santeri järel sai Euroopa Komisjoni presidendiks Romano Prodi. Amsterdami leping oli laiendanud komisjoni volitusi ja ajakirjanduses käsitleti uut presidenti kui Euroopa Liidu peaministrit. Komisjoni võim tugevnes veelgi 2001. aastal allkirjastatud Nice'i lepinguga, mis andis presidendile laiemad volitused oma komisjoni koosseisu üle otsustamisel. José Manuel Barroso 2004. aastal sai presidendiks José Manuel Durão Barroso. Barroso komisjoni ametisse kinnitamine ei läinud probleemideta, sest Euroopa Parlament avaldas algsele koosseisule vastuseisu ning Barroso oli sunnitud enne ametisse astumist osa komisjoni liikmeid välja vahetama ja vastutusalad ümber jagama. Seoses Euroopa Liidu laienemisega 25 liikmesriigini kuulus Prodi komisjoni ametiaja lõpul selle koosseisu juba 30 volinikku. Liikmesriikide arvu kasvu tõttu vähendati Amsterdami lepinguga volinike arvu ühele iga liikmesriigi kohta (seni oli suurtel liikmesriikidel komisjonis olnud kaks esindajat). Barroso komisjon oli esimene, mille puhul see põhimõte rakendus. Uue komisjoni ametiajal kerkisid taas esile süüdistused pettustes ja korruptsioonis. Komisjoni ametnik Guido Strack andis Euroopa Pettustevastasele Ametile teada aastatel 2002–2004 tema ametis aset leidnud rikkumistest ja vallandati selle tulemusel. 2008. aastal süüdistas endine audiitor Paul van Buitenen, kes oli saanud tuntuks Santeri komisjoni skandaali vallandajana, Euroopa Pettustevastast Ametit erapoolikuses ja väheses efektiivsuses. Barroso esimese komisjoni ametiaeg lõppes 31. oktoobril 2009. Vastavalt Nice'i lepingule pidi pärast 27 liikmesriigi piirini jõudmist jääma komisjoni volinike arv väiksemaks liikmesriikide arvust. Täpne volinike arv tuli kokku leppida Euroopa Ülemkogu ühehäälse otsusega ja volinike kohad pidid hakkama liikmesriikide vahel võrdsetel alustel roteeruma. Pärast Bulgaaria ja Rumeenia liitumist jaanuaris 2007 oli ettenähtud piirarv saavutatud ning komisjoni järgmise koosseisu moodustamisel tuli arvestada lepingu tingimusi. 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni leping kohustas vähendama alates 2014. aastast volinike arvu kahe kolmandikuni liikmesriikide arvust, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta teisiti. Liikmesus komisjonis roteeruks võrdsetel alustel ja ühelgi liikmesriigil ei tohiks olla üle ühe voliniku. Kui leping esimest korda Iirimaal 2008. aastal rahvahääletusele pandi, ei saanud see kodanike heakskiitu, kusjuures üks vastuseisu põhjus oli oht kaotada alaline volinikukoht. Enne teise hääletuse korraldamist Iirimaal kinnitas Euroopa Ülemkogu, et kasutab oma võimu volinike arvu suurendamiseks. Kuna leping nõudis endiselt, et volinike arv peab olema liikmesriikide arvust väiksem, lepiti kokku, et liikmesriik, kes ei saa voliniku kohta, saab kõrge esindaja ametikoha – sellega loodi niinimetatud 26 + 1 mudel, mis võimaldas ühtaegu järgida lepingutingimusi ja samas tagada kõigi liikmesriikide esindatus. See garantii, mis võidakse kirjutada ka järgmisse lepingu lisasse, aitas kaasa lepingu heakskiitmisele 2009. aastal Iirimaal korraldatud teisel rahvahääletusel. Lissaboni lepingu kohaselt ühendati Euroopa Komisjoni välisasjade voliniku ning Euroopa Ülemkogu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikohad. Selle ametikohaga kaasnesid automaatselt Euroopa Komisjoni asepresidendi volitused, Euroopa Liidu Nõukogu välisküsimustes toimuvate istungite juhatamine ja Euroopa Komisjoni esindamine välissuhete alal. Lepingu kohaselt tuleb komisjoni moodustamisel arvesse võtta viimaste Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi, kuigi presidendi kandidatuuri esitab endiselt Euroopa Ülemkogu. Kui Nice'i lepingu kohaselt kinnitas Euroopa Parlament komisjoni koosseisu, siis uue sõnastuse kohaselt Euroopa Parlament valib komisjoni. Jean-Claude Juncker Juulis 2014 valiti Euroopa Komisjoni presidendiks Jean-Claude Juncker. Tema juhitud komisjon astus ametisse novembris 2014 ning selle volitused kehtisid novembrini 2019. Ursula von der Leyen Juulis 2019 valiti Euroopa Komisjoni presidendiks Ursula von der Leyen. Tema juhitav komisjon astus ametisse 1. detsembril 2019. Volitused ja ülesanded Euroopa Komisjon loodi kohe alguses riikideülese võimuorganina, mis ei sõltuks liikmesriikide valitsustest. Seda on kirjeldatud kui "ainsat institutsiooni, millele makstakse palka Euroopa huvidele mõtlemise eest". Komisjoni volinikukandidaadid esitavad liikmesriikide valitsused, kuid nad on kohustatud ja volitatud tegutsema sõltumatult. Neid ametisse nimetanud valitsused ei tohi neid mõjutada. See põhimõte eristab komisjoni Euroopa Liidu Nõukogust, mis esindab liikmesriikide valitsusi; Euroopa Parlamendist, mis esindab Euroopa Liidu kodanikke; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteest, mis esindab majanduslikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone. Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt on komisjonil mitmesugused ülesanded: jälgida aluslepingute ja neil põhinevate meetmete täitmist, teostada koostöös Euroopa Kohtuga järelevalvet Euroopa Liidu õiguse kohaldamise üle, koostada Euroopa Liidu eelarve, hallata ja algatada programme, esindada Euroopa Liitu välissuhetes, valmistada ette õigusakte. Täidesaatev võim Enne Lissaboni lepingu jõustumist kuulus Euroopa Liidu täidesaatev võim Euroopa Liidu Nõukogule, mis oli osa volitusi üle andnud komisjonile. Teoreetiliselt oli nõukogul alati võimalus need volitused tagasi võtta ja neid ise rakendada, või siis kehtestada komisjonile nende rakendamiseks täiendavaid tingimusi. Lissaboni leping muutis seda aspekti, sätestades komisjoni volitused ja võimupiirid lepinguga. Komisjoni volitused on piiratumad kui riikide täidesaatva võimu institutsioonidel, eelkõige seetõttu, et komisjonil puudub kontroll Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika üle. See võim kuulub Euroopa Ülemkogule, mida mõned analüütikud on kirjeldanud Euroopa Liidu teise täitevvõimu organina. Kui võtta arvesse, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Ülemkogust saanud ametlik institutsioon, mis määrab komisjoni liikmekandidaadid, siis võib küll öelda, et mõlemad organid teostavad Euroopa Liidus täidesaatvat võimu. Selle võimu igapäevane teostamine on praegu siiski peaasjalikult Euroopa Komisjoni ülesanne. Komisjoni kui valitsuse volitused on nii suured, et näiteks Belgia endine peaminister Guy Verhofstadt on teinud ettepaneku nimetada organ ümber "Euroopa valitsuseks" ja leidnud, et selle komisjoniks nimetamine on "naeruväärne". Seadusloome algataja Euroopa Komisjon erineb teistest Euroopa Liidu institutsioonidest selle poolest, et tal on ainsana Euroopa Liidu tasandil seaduste algatamise õigus. Euroopa Liidu seadusandlikel organitel see õigus puudub. Ainsana ei saa Euroopa Komisjon Lissaboni lepingu kohaselt algatada Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavaid õigusakte. Muudes valdkondades võivad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament õigusaktide algatamiseks komisjoni poole pöörduda, enamasti tuleb aga initsiatiiv komisjonilt endalt. Selle monopoolse õiguse eesmärk on kindlustada Euroopa Liidu õiguse koordineeritud ja järjekindel kujundamine. Mõned on seda monopoolset seisundit kritiseerinud ja nõudnud ka Euroopa Parlamendile seadusloome algatamise õigust, eriti võttes arvesse seda, et riiklikul tasandil on parlamentidel teatud ulatuses vastav õigus olemas. Nõukogu ja Euroopa Parlamendi ettepanekule õigusaktide algatamiseks võib komisjon soovi korral ka eitavalt vastata, nii nagu komisjon tegi 2008. aastal riigiüleste kollektiivlepingute küsimustes. Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Liidu kodanikel samuti õigus pöörduda komisjoni poole palvega ühte või teist valdkonda õiguslikult reguleerida, esitades vähemalt ühe miljoni allkirjaga petitsiooni, kuid see kohustus pole komisjonile siduv. Komisjon on seadusloome algatamise õigust kasutanud peamiselt majanduse alal ja esitanud suure hulga ettevaatuspõhimõttele tuginevaid eelnõusid. See tähendab ennetavat seaduslikku regulatsiooni valdkondades, kus keskkonnale või inimeste tervisele võib esineda tõsine oht – näiteks kliimamuutusega võitlemisel või geenmuundatud organismide leviku piiramisel. Eelnõude puhul ei kaalu komisjon seetõttu alati nende mõju majandusele ja esitab tihti riikide valitsustest rangemaid seaduseelnõusid. Euroopa turu suuruse ja tähtsuse tõttu on see andnud Euroopa Liidu seadusandlusele olulise kaalu ülemaailmses majanduses. Viimastel aastatel on Euroopa Komisjon astunud samme Euroopa Liidu kriminaalõiguse loomiseks. 2006. aastal Elevandiluurannikul Euroopa laevalt Probo Koala alguse saanud reostus mõjutas komisjoni võtma päevakorda mürgiseid jäätmeid puudutava seadusandluse. Mõne Euroopa riigi õiguse järgi ei olnud mürgiste jäätmete transport isegi mitte kuritegu, mis omakorda inspireeris volinik Franco Frattinit ja Stavros Dimast välja pakkuma "ökoloogiliste kuritegude" mõistet. Nende volitused teha ettepanekuid kriminaalõiguse alal vaidlustati Euroopa Kohtus, kuid kohus andis neile õiguse. Järelevalvefunktsioon Kui õigusakt on Euroopa Liidu Nõukogus ja Euroopa Parlamendis vastu võetud, siis on Euroopa Komisjoni kohustus tagada selle ellurakendamine. Komisjon teeb seda liikmesriikide vahendusel või kasutades selleks Euroopa Liidu ameteid. Vajalike tehniliste meetmete kasutuselevõtmisel nõustavad komisjoni liikmesriikide esindajatest ning avaliku ja erasektori lobistidest koosnevad komiteed (slängis nimetatakse seda protsessi komitoloogiaks). Lisaks vastutab komisjon ka Euroopa Liidu eelarve rakendamise eest, tagades koostöös Euroopa Kontrollikojaga, et eelarvelisi vahendeid kasutataks korrektselt. Samuti on komisjonil oluline kohustus tagada lepingutest ja seadustest kinnipidamine, kaevates vaidluste tekkides vajaduse korral liikmesriike või teisi institutsioone Euroopa Kohtusse. Selles rollis on Euroopa Komisjon ka lepingute tagaja. Koostöös liikmesriikidega ning vastavuses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga aitab Euroopa Komisjon esindada Euroopa Liitu välissuhtluses, näiteks sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon. Komisjoni president osaleb tavaliselt ka grupi G8 kohtumistel. Volinike kolleegium Euroopa Komisjoni 27-liikmelisse volinike kolleegiumi kuuluvad ka komisjoni president ja asepresidendid. Igal riigil on komisjonis üks esindaja. Kuigi liikmed nimetavad riikide valitsused, ei esinda nad komisjonis oma riike (tegelikult kipuvad nad siiski vahel edendama rahvuslikke ja riiklikke huvisid). Kui kandidaadid on esitatud, jagab ametisseastuv president nende vahel portfellid. Voliniku mõjukus sõltub talle antud portfellist, kuid samas võib portfelli tähtsus ajas muutuda. Enne kui komisjoni koosseis saab ametisse astuda, peab selle tervikuna heaks kiitma Euroopa Parlament. Volinikku toetab töös tema isiklik kabinet, kes annab talle poliitilist nõu, ja Euroopa Komisjoni avalik teenistus, mis tegeleb tehniliste küsimuste ettevalmistamisega. Ametisse nimetamine Euroopa Komisjoni presidendi kandidatuuri esitab Euroopa Ülemkogu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi. Seejärel võib Euroopa Parlament ta ametisse valida või kandidatuuri tagasi lükata. Kui kandidaati ametisse ei valita, on Euroopa Ülemkogu kohustatud ühe kuu jooksul esitama uue kandidaadi. Kandidaadid on sageli olnud riiklikul tasandil silma paistnud poliitikud, kuid see pole ametlik kriteerium. Kandidaadi valikut mõjutavad veel muud kriteeriumid: millisest Euroopa piirkonnast ta pärineb; kandidaadi poliitiline mõjuvõim (kas ta on usaldusväärne ega hakka samas teiste volinike üle domineerima); keeleoskus (Prantsusmaa peab vajalikuks presidendi prantsuse keele oskust); tema riigi eurointegratsiooni aste (riik peaks olema ühinenud nii euroala kui ka Schengeni lepinguga). 2004. aastal leiti mitu nendele kriteeriumidele vastavat kandidaati ja mõned Euroopa Parlamendi liikmed kritiseerisid seda protsessi: pärast pikaleveninud valimisi nimetas ALDE juht Graham Watson kogu protsessi "Justus Lipsiuse vaibaturuks", mille tulemusena leitakse "vähim ühiskordne"; Roheliste / Euroopa Vabaliidu kaasesimees Daniel Cohn-Bendit küsis aga Barrosolt pärast tema esimest kõnet: "Kui te olete parim kandidaat, siis miks te ei olnud esimene kandidaat?" Pärast presidendi valimist ning välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetamist Euroopa Ülemkogu poolt esitab iga liikmesriik Euroopa Komisjoni presidendiga peetud konsultatsioonide järel oma volinikukandidaadi (välja arvatud need riigid, kust pärinevad juba president ja kõrge esindaja). Presidendil on siiski väga vähe võimalusi liikmesriiki kandidaadi esitamisel mõjutada ja esitatud kandidaati väljavahetamiseks. Mida võimekam on kandidaat, seda suurema tõenäosusega annab president talle mõjuvõimsama portfelli; portfellide jagamise üle otsustab ta ainuisikuliselt. Seejärel läheb president koos volinikukandidaatidega Euroopa Parlamendi ette. Euroopa Parlamendi liikmed küsitlevad kandidaate ja hääletavad siis korraga nende kõigi ametisse sobivuse üle. Kui kolleegiumi koosseisuga rahul ei olda, peab president portfellid ümber jagama, paluma konkreetsel liikmesriigil esitada uus kandidaat või riskeerima võimalusega, et kogu volinike kolleegiumi koosseis hääletatakse maha. Kuna Euroopa Parlament ei saa volinikukandidaate eraldi hääletusele panna, jõutakse enamasti kompromissini, mille tulemusel vahetatakse halvimad kandidaadid välja, kuid väikestest puudustest vaadatakse mööda, et komisjonil oleks võimalik ametisse astuda. Kui Euroopa Parlament on kolleegiumi heaks kiitnud, nimetab selle ametlikult ametisse Euroopa Ülemkogu. Ametisse nimetamise järel määrab president volinike seast komisjoni asepresidendid. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on asepresident juba vastavalt oma ametikohale. Reaalselt annab asepresidendi amet volinikele vähe võimu juurde, välja arvatud esimesele asepresidendile, kes täidab komisjoni presidendi äraolekul tema kohuseid. Eesti volinikud Struktuur Euroopa Komisjon asub suuremas osas Brüsselis. Presidendi kabinet ja komisjoni koosolekute ruum paiknevad Berlaymonti hoone 13. korrusel. Komisjoni kasutuses on veel mitmed hooned nii Brüsselis kui ka Luxembourgis. Kui Euroopa Parlamendi istungid toimuvad parasjagu Strasbourgis, siis peab Euroopa Komisjon oma koosolekuid sealses Winston Churchilli hoones, et neil oleks võimalik osaleda ka Euroopa Parlamendis toimuvatel aruteludel. Komisjon on jagatud osakondadeks, mida nimetatakse peadirektoraatideks ja mida võib võrrelda ministeeriumidega. Igaüks neist vastutab kas konkreetse poliitikavaldkonna eest (näiteks põllumajandus, õigus, kodanike õigused) või siis komisjoni mõne sisetöövaldkonna eest (näiteks personaliküsimused, tõlkimine). Iga peadirektoraati juhib peadirektor, kes allub vastava valdkonna volinikule. Ühe voliniku portfelli kuulub tavaliselt mitu peadirektoraati, mis koostavad volinikule õigusaktide ettepanekuid; volinike kolleegiumi enamuse toetuse pälvinud ettepanekud lähevad edasi arutamisele Euroopa Parlamenti ja Euroopa Liidu Nõukogusse. Komisjoni on palju kritiseeritud seetõttu, et killustatud peadirektoraatide struktuur kulutab ülemääraselt aega struktuuriüksustevahelisele võitlusele, sest nii volinikud kui ka peadirektoraadid kipuvad omavahel konkureerima. Pahaks on pandud ka seda, et peadirektoraatidel võib olla voliniku üle märkimisväärne võim, sest volinikul ei ole piisavalt aega kõiki valdkondi süvitsi tundma õppida ja kõigi arvukate üksuste üle täielikku kontrolli saavutada. Euroopa Komisjoni avaldatud andmetel töötas komisjoni palgal 1. jaanuari 2023 seisuga 32 262 inimest. Suurim struktuuriüksus on rahvusvahelise partnerluse peadirektoraat (DG INTPA), mille palgal oli 2936 (9,1%) töötajat. Teisel ja kolmandal kohal on töötajate arvu poolest teadusuuringute ühiskeskus (JRC) 2673 (8,3%) töötajaga ja kirjaliku tõlke peadirektoraat (DGT) 2014 (6,2%) töötajaga. Päritolult on kõige enam töötajaid Belgiast – 4495 inimest ehk 13,9%, mis on ilmselt seotud sellega, et enamik komisjoni asutusi paikneb Belgia territooriumil. Teisel ja kolmandal kohal on vastavalt Itaaliast (4359 inimest, 13,5%) ja Prantsusmaalt (3271 inimest, 10,1%) pärit ametnikud. Euroopa Komisjoni avalik teenistus allub Euroopa Komisjoni peasekretärile, kes on 2023. aasta seisuga Ilze Juhansone. Suhtekorraldus Euroopa Komisjoni avalikke suhteid korraldab teabevahetuse peadirektoraat (DG COMM), mida juhib Pia Ahrenkilde Hansen. Üks uurija on märkinud, et Euroopa Komisjoni pressiteated on ainulaadsed ka oma politiseerituse astmelt. Pressiteated läbivad sageli mitmeastmelise koostamise protsessi ning neid kasutatakse enamasti komisjoni rolli rõhutamiseks ja Euroopa Liidu olemasolu õigustamiseks, mis muudab nad sageli pikaks ja keeruliseks. Kui pressiteate väljastamisega on seotud mitu struktuuriüksust, võib protsessi veelgi raskendada komisjonisisene konkurents. Kõik see tingib ka ülimalt suure pressiteadete arvu, kuigi viimastel aastatel on pressiteadete arv hakanud vähenema: 2010. aastal avaldati 1768, 2011. aastal 1589 pressiteadet. Liikmesriikides on komisjoni esindused, mille ülesanne on vahendada Euroopa Komisjoni tegevust kohalikele elanikele. Legitiimsus Mõned (teiste seas ka Euroopa Parlamendi endine saadik Indrek Tarand) väidavad, et Euroopa Komisjoni ametisse nimetamise viis kasvatab demokraatia defitsiiti Euroopa Liidus. Komisjon on täidesaatva võimu organ, mille liikmekandidaadid valitakse 27 riigi valitsuste poolt; nii ei ole võimalik ühtegi komisjoni liiget, kaasa arvatud presidenti, valimiskasti juures ametisse ega ametist maha hääletada. Komisjonile annab legitiimsuse Euroopa Parlamendi heakskiit, kusjuures Euroopa Parlamendil on ka võim komisjon ennetähtaegselt ametist vabastada. Siin nähakse aga probleemi Euroopa Parlamendi enda väheses legitiimsuses, sest alates 1999. aastast on keskmine valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi valimistel jäänud alla 50%. Kuigi see osalusprotsent võib ületada valimisaktiivsust nii mõnegi riigi parlamendivalimistel, siis asjaolu, et isegi Euroopa Komisjoni presidenti ei saa otse ametisse valida, heidab mõnede silmis kahtlust selle ametikoha ja laiemalt kogu komisjoni legitiimsusele. Kuna komisjon mõjutab otseselt Euroopa Liidu seadusandluse kujunemist ja sisu (olgugi et ta teeb seda nõustavate erikomiteede järelevalve all), annab see veelgi enam põhjust komisjoni demokraatliku legitiimsuse pärast muretseda. Teise probleemina on nähtud sidusa elektoraadi puudumist. Kuigi Euroopa Liidu tasandil on jõudsalt arenenud demokraatlikud struktuurid ja meetodid, ei ole välja kujunenud üleeuroopalist kodanikuühiskonda. Lissaboni leping on teatud määral neid puudusi vähendanud ja suurendanud demokraatlikku kontrolli komisjoni üle, sidudes näiteks komisjoni presidendi kandidaadi nimetamise Euroopa Parlamendi valimiste tulemustega. Vastuargumendina toodud etteheidetele on väidetud, et poliitikavaldkondi, milles komisjonil on õigus seadusandlust algatada, ei olegi mõistlik usaldada valimissurve all tegutseva institutsiooni hoolde. Sellest aspektist on komisjoni võrreldud iseseisvate asutustega, mis tegelevad ühe või teise poliitikavaldkonna tehniliste küsimuste lahendamisega, näiteks keskpangad. Lisaks on komisjoni kaitseks märgitud, et komisjoni algatatud ettepanekud peab kõigis valdkondades heaks kiitma Euroopa Liidu Nõukogu (mis koosneb liikmesriikide ministritest) ja teatud valdkondades ka Euroopa Parlament, seega on minimaalselt taolisi õigusakte, mis rakenduksid riikides ilma demokraatlikult valitud valitsuste nõusolekuta. 2009. aastal avaldas Euroopa Ombudsman statistika kodanike kaebuste kohta Euroopa Liidu institutsioonide suhtes. Enamik kaebusi (66%) oli komisjoni kohta ja puudutas läbipaistvuse puudumist (36%). 2010. aastal kaevati komisjon kohtusse, sest see püüdis takistada juurdepääsu Euroopa Liidu biokütuste poliitikat käsitlevatele dokumentidele. See juhtus pärast ajakirjanduses avaldatud väiteid, et komisjon varjab teaduslikku tõendusmaterjali, mis räägib biokütuste subsideerimise kahjuks. Ka mitme sõltumatu audiitorifirma aruanded on heitnud komisjonile ette läbipaistvuse puudumist, ebaselgeid suhteid lobistidega, huvide konflikte ja ebaotstarbekat rahakasutust. Vaata ka Euroopa Komisjoni esindus Eestis Euroopa Liidu institutsioonid Euroopa konkurentsivolinik Viited Välislingid Euroopa Komisjoni eestikeelne veebileht Euroopa Komisjoni Esindus Eestis Eesti Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures Euroopa Liidu institutsioonid


Mäng Lükake see - mängi online tasuta. Oled rolli porter, kes peavad korraldama kastid õiges asendis, kuid lahtrid blokeerivad teineteist, ja mitte alati nii, nagu oleks lihtsalt korraldada neid, muutes iga samm, mida vaja loota võimalusi. © Tasuta online mäng Lükake see (). Play online flash mäng Lükake see tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Lükake see ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad. Mäng Lükake see Online Kirjeldus mäng Lükake see rida. Kuidas mängida online mängu Oled rolli porter, kes peavad korraldama kastid õiges asendis, kuid lahtrid blokeerivad teineteist, ja mitte alati nii, nagu oleks lihtsalt korraldada neid, muutes iga samm, mida vaja loota võimalusi. Hinda seda mängu: Mängitud: 235 Lükake see ( Hääli2, Keskharidus Rating: 4.5/5) Robot War Strateegia Ben 10: kokku Batlle Dungeon leida esemeid


text: India – Lehekülg 2 – Human Designiga orbiidil Samal reisil Goa hittide külastamisest oli meil kohalikus looduspargis ja loomaaias veel mitu huvitavat objekti. See loomaaed on veidi teistsugune, kui need mis suurlinnades oma liigirohkusega kõik maailma loomad koju kätte üritavad tuua. Siinses olid kõik kohalikud loomad, kes ilmselt dzunglis liikudes ka vastu võivad tulla. Nad olid võimalikult looduslikes tingimustes, suurel territooriumil ja mõneleLoe edasi: "Goa loodusest" Posted byurve märts 12, 2019 märts 13, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Goa loodusest India on mulle siiamaani tervikuna nii huvitav olnud, et mind pole tõmmanud kusagile ekstra põnevust otsima. Vaatamisväärsused on mujal piltidel alati ilusamad, kui neil, mis oma telefoni salvestatud. Niisiis meeldib mulle tutvuda kuulamis-ja maitsmisväärsustega ja kõige sellega, mida oma meeled mulle kokku miksivad lähiümbrusest. Aga see sõltub mõistagi ka palju inimestest, kes mu lähedale satuvad.Loe edasi: "Goa hitte külastamas" Posted byurve märts 6, 2019 mai 26, 2019 Posted inIndiaGoa hitte külastamas kohta on 2 kommentaari Olen oma sõna pidanud ja viimased paar nädalat iga päev – ühe väikse erandiga – ujumas käinud. Tuul on aga järjest tugevam ja mõni päev on see vees käimine ikka tõeline võitlus püstiseismisega. Ujumine on see vaid tinglikult- kui eile oli ilm üsna mõnus ja sai lainetest läbi hüpata, siis täna viskas suur laine muLoe edasi: "Märts" Posted byurve märts 1, 2019 aprill 22, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Märts Mõned aastad tagasi ajasid mind närvi pidevad update -d, mida arvutisse installitud programmid iseenesest tegema hakkasid – alati kõige ebasobivamal ajal. Siis kui oli just vaja mingit projekti lõpetada või ootasid panka sisenemiseks mobiil- ID paroolile tuvastamiseks kinnitust ja selleks hakkasid sekundid tiksuma. Muutsin arvuti seadeid nii, et ainult minu loal algaks uuenduste allalaadimine –Loe edasi: "Pidevad uuendamised" Posted byurve veebruar 17, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Pidevad uuendamised Mulle hakkab vaikselt kohale jõudma, et varsti on märts ja selle järel märtsi lõpp. Ja ma pean end siin kokku pakkima, et suvest kevadesse sõita. Vaevalt et see mingit suuremat segadust mu sisemises ajaarvamises enam tekitada saab, või kui – siis tuleb kiirelt aprillist talv ja maist kevad teha. Senist tempot arvestades peaksin oma raamatuLoe edasi: "Väljas on veebruar täna..." Posted byurve veebruar 12, 2019 veebruar 12, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Väljas on veebruar täna... oravad Siin sain pilti püüda kolm oravat, kokku paistab neid olevat viis, esialgu, aga lärm kasvab iga päevaga, nii et ma kahtlen nende kokkulugemise õigsuses. Paar päeva tagasi oli mu köögis keegi ära söönud pikuti pool banaani. Järelejäänud osa oli hambajälgi täis-jõudsime kõik konsensusele,et hiired... ja said aknavahed korralikult kinni topitud. Ka peremehe koerale saidLoe edasi: "Koduaia loomad" Posted byurve jaanuar 31, 2019 veebruar 4, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Koduaia loomad Ilma igasuguse ettevalmistuse ja eelneva kavatsuseta astusin sisse lahtisest uksest, sest tegu oli väliselt kõige põnevama hoonega, mida ma kunagi näinud olin. Kui kaarti vaadata, siis Colombo on templeid täis lükitud ja need ei ole mitte turistidele, vaid töötavad elavad organismid linnatervikus – kohalikud hindud ei möödu tänaval kõndides templist sinnapoole pöördumata ja austust avaldamata.Loe edasi: "Templid Colombos" Posted byurve jaanuar 26, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Templid Colombos Sri Lanka pealinna Colombosse jõudes olin üsna väsinud. Teadsin et mul peale lennujaama tõenäoliselt netti saada enam ei õnnestu ja mu India telefonikaart on nagunii vaid wifiga toimiv. Olin alla laadinud ja ekraanipildid teinud kõigest võimalikust vajalikust infost. Ka googlemapsi salvestatud kaardirakendus toimis, nii et sõites bussiga lennujaamast kesklinna polnud mul vaja rohkemat kui veerandLoe edasi: "Incredible India II" Posted byurve jaanuar 25, 2019 jaanuar 26, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Incredible India II Indiast lahkumisega kaasnes omajagu ebamugavust. Kuna lend oli varahommikul ja kuidagi tuli ka lennujaama saada, siis uni jäi napiks. Sääsed saatsid mind nii taksos, Goa lennujaamas ja ka lennukis. Uskumatult visad on nad siin! Varahommikul toimus lennujaamas ka üks kena vaatemäng, mis nõuab üleskirjutamist. Kella nelja paiku kohale jõudes otsisin wc-d. Kuna sel kellaajal liikusLoe edasi: "Incredible India I" Posted byurve jaanuar 25, 2019 jaanuar 26, 2019 Posted inIndia1 Kommentaar autorilt Incredible India I Aeg on hakanud kuluma väga kiiresti. Avastasin just, et mul üle poole ajast Indias möödas ja ei saa öelda, et tüdimust tekiks. Pigem on mingi maandamise tunne nagu oleks ümbritsevast selleks piisavalt detaile fikseeritud ja nüüd aeg igapäevaeluga tegelda. Vahel uut ja huvitavat otsida. Aga ka sellele on juba minu eest mõeldud, sest seaduses onLoe edasi: "Jaanuarikuu"


Eesti on maailma üks sallimatumaid ühiskondi immigrantide vastuVaata graafikut!(498) Asüülitaotlejad Illukal Suhtumises immigrantidesse asusid tabeli lõpuosas ka Läti ja Leedu, ent meie põhjanaaber Soome on näiteks 37. kohal. Eesti inimeste immigrantidesse suhtumist analüüsides nimetas Kristina Kallas Balti uuringte instituudist peamise märksõna: ohutunne. "Eestlaste immigratsioonimälu on väga negatiivne, sellest tulenevalt on inimesed alalhoidlikud. Sellest tuleneb, et alahinnatakse majanduslikku positiivset efekti ja ülehinnatakse kultuurilist negatiivset efekti, mida kardetakse, et immigratsioon endaga ühes toob," selgitas ta ja lisas, et Põhjamaades, kus suhtutakse immigrantidesse samuti ettevaatlikkusega, kaaluvad positiivsed majanduslikud argumendid teised üle. "Meil on ajalooline kontekst, mis on kaalud teistmoodi pannud. Eesti inimene saab ka majanduslikust kasust aru, aga hirm on ikkagi suur," ütles Kallas. Tema sõnul mõjutab probleemi ka see, et poliitikud ei ole siiani hakanud kujundama positiivset fooni, et probleemi lahendada. "Samuti on siin tehniline küsimus: diskrimineerimise vastu on raske kaitset saada, kohtu kaudu ei ole ühtegi pretsedenti loodud. Kui inimene tunneb end diskrimineerituna, ei tea ta, kuhu minna. Meil on küll tööalase diskrimineerimisega tegelemiseks asutused, aga sinna rahvuslikul pinnal toimunud diskrimineerimisega ei pöörduta. Kuna riik seda diskrimineerimist oluliseks ei pea, ei investeerita ka selle vastu võitlemisse," rääkis Kallas Eesti Päevalehele. "Riik peab tegema juriidilise abi palju kättesaadavamaks, võrdõigusvoliniku eelarve mahtu peaks kasvatama, et ta jõuaks ka selle diskrimineerimise vormiga tegeleda." Ka inimõiguste keskuse juhataja Kari Käsperi sõnul on Eestil jäänud tegemata olulised investeeringud sallimatuse ja diskrimineerimisega võitlemiseks. "Meil on ikka veel sadu tuhandeid inimesi, keda me pole suutnud edukalt lõimida. Varjupaigapoliitika on pagulasi tõrjuv, naistevastane vägivald ja diskrimineerimine vohab, puuetega inimesed kogevad igapäevaseid takistusi ühiskonnaelus osalemisel ning viimasel ajal on homofoobia ja rassism põranda alt välja tulnud," loetles ta. "Vähemuste diskrimineerimine ja sotsiaalne eraldatus on Eesti üks peamisi arengupidureid. Sellest tuleneb väljaränne, kannatavad atraktiivsus talentide jaoks ning ühiskonna sotsiaalne ja majanduslik jõukus." "Sallivuse teemat oleme teadvustanud ja see on ka vihakuritegude mõttes valitsuse tegevusprogrammis sees," kommenteeris justiitsministeeriumi analüüsitalituse juhataja Jako Salla. Sellega tegelevad veel kultuuriministeerium, kes haldab Lõimuva Eesti strateegiat, ja siseministeerium, kes kujundab sisserännanute vastuvõtupoliitikat. Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tõdes, et Eesti ees on väljakutse, mille tõttu ei tasugi meid teiste riikidega võrrelda. "Meid on väga vähe, 1,3 miljonit inimest. Liiga palju on meie seas neid inimesi, kes on jäänud kõrvale, kas tervislikel või sallimatuse põhjustel või sotsiaalhoolekande teenuste puudumise tõttu. Aga nende inimesteta meil ei ole võimalik seda riiki järjepidevalt hoida ja pidada," ütles ta. Tsahkna täiendas, et uus valitsus kavatseb toetada mitut n-ö maha jäänud ühiskonnagruppi, näiteks luuakse elatisabifond ja suurendatakse lastetoetusi. "Sotsiaalprobleemidele tuleb leida lahendused, nii et me suudame kõik inimesed oma riigi ülesehitusse kaasata. Sallivuse probleem on ühiskonnas laiem. Kõik inimesed peavad aru saama, et selleks et riiki üleval pidada, peame omavahel paremini läbi saama. Sallimatuseks ei olegi ruumi." Värske sotsiaalse arengu indeksi uuringu kohaselt on Eesti kokku maailma 133 riigi pingereas 23. kohal ja eelmise aastaga võrreldes neli kohta langenud. Riikide pingerida koostab Social Progress Imperative koostöös maailma suurima audiitorfirmaga Deloitte. Hea lugeja, kui oskad tuua näiteid immigrantide vastase sallimatuse kohta Eestis, siis saada oma lugu aadressile rahvahaal@delfi.ee ! Loe lähemalt uuringutulemustest!