text: Kas oled turist või hoopis ärireisil, Hyatt Regency Sha Tin Hotel on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Hongkong. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Sha Tin võidusõidurada, Prince of Wales haigla, 10,000 Buddhas Monastery. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Hyatt Regency Sha Tin Hotel kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: kohvik, lift, suitsetamisala, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), baar basseini kõrval. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas kümblustünn, lasteklubi, välibassein , massaaž, bassein (lastele). Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Hyatt Regency Sha Tin Hotel'st perfektse baasi Sinu Hongkong's viibimise nautimiseks.


source: fineweb

text: “Noorte huvi suvistes malevates osalemise vastu on suur,” tõdes Lääne-Viru maavalitsuse noorsootööspetsialist Mari Kongi. Õpilasmalevaid korraldavad kohalikud omavalitsused, kes omakorda teevad seda koostöös teiste organisatsioonide, näiteks noortekeskustega. Kongi sõnul olid mullu malevad Haljala, Väike-Maarja ja Vinni vallas ning Rakvere ja Kunda linnas ning samades piirkondades tulevad malevad ka sel suvel. Kundas on juba alanud registreerimine linnamalevasse. Plaanitud on kaks vahetust, kus kumbagi saab tulla 20 koolinoort. Malevavahetus kestab kuus tööpäeva, kus päevakavas on neli tundi heakorratöid Kunda linnas, lõunasöök ja meelelahutuslik ühistegevus. “Malev on kahtlemata väga vajalik ja avaldusi laekub palju. Eelmisel aastal võtsime isegi pisut rohkem noori vastu, kui algselt plaanis oli, sest ei tahtnud kellelegi ära öelda,” rääkis Kunda linna klubi juhataja Maiu Küngas. “Noorte jaoks on magnetiks malevasse tulekul see, et nad saavad kaasa lüüa jaanitule ja sõbralaada korraldamisel.” Küngas märkis, et tunnitasuks oli noortele 1,75 eurot ehk pisut rohkem kui miinimumtasu (mis mullu oli 1.73). “Aastaid tagasi olid meil ka toredad maakonna malevate kokkutulekud, kuid nüüd enam mitte, sest paljudes kohtades on malevad ära jäänud. Oleme väga tänulikud, et meie omavalitsus seda jätkuvalt toetab,” sõnas Küngas. Haljalas algab kahte kümneliikmelisse malevarühma registreerimine aprillis. “Tulla saavad 13-16aastased noored, ka vanemad tahaksid, kuid kahjuks ei saa,” teavitas Haljala noortekeskuse juhataja Greete Toming. Haljala noortele makstakse miinimumtunnitasu ehk tänavu 1,80 eurot ning tööd tuleb teha omavalitsuse objektidel: koristada, rohida, värvida. Rakveres algab linnamalevasse registreerimine mai algul. Kultuuri- ja noorsootööspetsialisti Katrin Joselini sõnul käivad täpsemate plaanide üle veel läbirääkimised, kuid malevavõimalust pakutakse vähemalt sama paljudele noortele kui mullu ehk 90-le ning aktiivsem sihtrühm on 13-18aastased. “Malevasse on suur tung, mitu last ühele kohale,” märkis Joselin. “Viimastel aastatel oleme teinud nõnda, et kõigil on kandideerimisel võrdsed võimalused: anname teada, millal registreerimine algab ja esimesed Rakvere linna kodulehel registreenud pääsevadki.” Ka Rakvere noortele kehtib miinimumtasu. “Võime mõelda, et selle raha eest saaks sama töö tegemiseks palgata tööjõu, kellelt võiks rohkem nõuda ja see oleks efektiivsem, sest lastel on paraku piiratud tööaeg ja neilt ei saa nõuda kõigi tööde tegemist. Aga töökasvatuslikult tasub see kindlasti ära – kuskilt peab ju noorte tööharjumus alguse saama,” arutles Joselin. Joselin arvas ka, et malevaliikumine võiks areneda tulevikus selles suunas, et omavalitsused saaksid malevarühmasid vahetada. Praegu korraldab üle Eesti malevatööd noortele vaid SA Õpilasmalev, kes vahendab üksnes Tallinna noori. Nooremad kui 15aastased võivad töötada kuni neli tundi päevas ning vanemad kuus tundi päevas. Malev sisustab vaba aega ja annab taskuraha Noorte huvi suvel tööd ja tegevust leida on suur. Populaarsed on kohaliku omavalitsuse korraldatavad malevad, kus tehakse mõni tund tööd, toitlustatakse ning pakutakse vaba aja tegevusi. Paraku on huvilisi rohkem kui võimalusi.


Vangi ülapidamiskulud on tõusnud 1313 euroni kuus aA Allikas: Õhtuleht 20.aprill 2015 07:24 Viru vangla Foto: Andres Putting Ühe vangi keskmised ülalpidamiskulud on tõusnud 1313 euroni kuus. Veel mullu oli see summa 1197 ning aasta varem 1035 eurot. Kuid 2005. aastal, kui täies mahus tegutsesid veel Ämari ja Murru laagertüüpi vanglad, mille kulud olid teistega võrreldes väga madalad, kulus ühele vangile kuus vaid 400 eurot. Ehk siis maksumaksjal tuleb praegu kukrut kergendada üle kolme korra enam kui 10 aastat tagasi. Ühe vangi ülalpidamiseks kulutab riik märksa enam, kui on tavainimese keskmine palk. Allikas: Allikas: Õhtuleht


Loengu organiseeris arstiteaduse üliõpilaste selts, mille Facebooki kontol kirjutati: „Niisiis ärge kõhelge sõpru kaasa kutsumast, kes seda samuti huvitavaks peavad!“ Maastrichti ülikooli ühes hoones toimunud loengut kuulas umbes 150 inimest, kellest kõik ei olnud arstitudengid, teatab RTL Nieuws. Maat seletas samm-sammult lahti, kuidas käib ohvrite tuvastamise protsess. Sealjuures kasutas ta fotosid, mis olid tehtud Hilversumis Van Oudheusdeni kasarmus, kus surnukehi tuvastatakse ning mis peaks kõrvalseisjate jaoks rangelt suletud olema. Veel näitas Maat fotosod lennukatastroofi ohvrite säilmetest. Ühel fotol oli lähedastele üle antava kirstu sisemus, kus oli näha väga vähe inimsäilmeid. Maat rääkis loengul ka asjadest, mis on osa käimas olevast kriminaaljuurdlusest lennukatastroofi kohta. Ta ütles muu hulgas, et lennuk tulistati alla raketiga, samas kui Hollandi julgeoleku- ja justiitsministeerium väidab, et seda alles uuritakse. Lennukatastroofi ohvrite lähedased väljendasid loengu üle suurt pahameelt. Nende esindusorganisatsioon Stichting Vliegramp MH17 nimetas seda väga šokeerivaks. Politsei esindaja ütles kolmapäeva õhtul RTL Nieuwsile, et nüüd on küsimuse selles, kas Maat saab tuvastusmeeskonda edasi jääda. Esialgu on tema tegevus selles peatatud.


source: wikipedia

text: Publius Septimius Geta (Imperator Caesar Divi Septimii Severi Pii Divi Marcus Antonini Publius Septimus Severus Geta Antoninus; 7. mai 189 Rooma – 19. detsember 211 Rooma) oli Vana-Rooma keiser 4. veebruarist 211 kuni surmani. Ta oli Septimius Severuse ja tema teise naise Julia Domna poeg. Geta sai oma vanaisa nime. Geta suhted oma venna Caracallaga olid alati halvad ning ema pidi sageli vendi lepitama. See oli vastuolus õnneliku perekonna pildiga, mida isa laskis avalikkuse ees etendada: isa kui keiser, Caracalla kui troonipärija, ema kui nõuandja ning Geta hooleks jäid administratiivsed ülesanded ja bürokraatia. Juba noorelt hakkas Geta poliitikas osalema, tehes 197 kaasa sõjakäigu Partia vastu. 197. või 198. aastal sai Geta tseesari tiitli, millega ta aga rahule ei jäänud, sest Caracalla sai samal ajal augustuse tiitli. Alles 202 naasis keisriperekond koos Getaga Rooma, 203–204 külastas keisri sünnilinna Leptis Magnat Liibüas. Aastal 209 andis isa ka Getale augustuse tiitli ja vendade suhted pisut paranesid. Aelius Spartianuse kirjelduse kohaselt olnud Geta ilus noormees, kogelenud kergelt, ent olnud sellegipoolest laulva häälega. Tema elus olid kaks kirge: vein ja riietus, eriti viimane. Riiete peale kulutanud ta niisugusel hulgal vara, et isegi isa naernud tema üle. Tema hobiks nimetas Spartianus kirjandust ja filoloogiat: teda huvitanud sõnade tähenduse tundmaõppimine. Sõdurite hulgas oli ta üsna populaarne, eriti Partia II Leegionis. Pärast isa surma (211 Yorgis sõjaretke ajal brittide vastu) kuulutati vennad kaaskeisriteks ja nad naasid Rooma, kus Caracalla peatselt Geta tappis. Caracalla lasi oma venna mälestuse ära needa ning tema nimi kõrvaldati kõigist dokumentidest ja tema skulptuurid hävitati. Üleüldse korraldas Caracalla oma poliitiliste ja muude vastaste hävitamise kampaania, mille käigus tapeti kuni 20 tuhat inimest. Geta elulugu tuntakse peamiselt Cassius Dio ja Herodianuse kirjelduse järgi. Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 189 Surnud 211


27. Avaliku sektori poolt loodud avaliku informatsiooni kasutajal tuleb katta vaid selle paljundamise otsekulud.


Haigekassa kinnitas 64 miljonilise lisaeelarve(5) Tänasel koosolekul kinnitasid haigekassa nõukogu liikmed selleaastase lisaeelarve suuruses 63,88 miljonit krooni. Eelmiste aastate jaotamata tulemi arvelt võetud lisaraha läheb kättesaadavuse parandamiseks eriarstiabis.Eelistatud erialad on rindkerekirurgia, veresoontekirurgia, ortopeedia, onkoloogia, günekoloogia, pulmonoloogia, pediaatria, psühhiaatria, üldsisehaigused, kardioloogia ja nefroloogia, teatas haigekassa pressiesindaja. Lisaeelarvega suurendatakse ravijuhtude arvu nii päevaravis, ambulatoorses kui ka statsionaarses ravitüübis. Enim raha saab juurde statsionaarne kardioloogia, statsionaarne onkoloogia ja statsionaarne pulmonoloogia (hingamisteede haigused). Eriarstiabis on uute tervishoiuteenuste lisamisel lähtutud kättesaadavuse parandamise, ravikvaliteedi tõstmise (uute tehnoloogiate võimaldamise) põhimõtteist. Uute teenuste puhul on prioriteedid lapsed, onkoloogiliste haiguste ravi, südame-veresoonkonna haiguste ja harvaesinevate haiguste ravi. Selleks suurendatakse eriarstiabi eelarvet 130 miljoni krooni võrra. Haigekassa eelarve prioriteedid on hoida arstiabi kättesaadavus vähemalt praeguse aasta tasemel, lühendada ülipikki endoproteeside paigaldamise ja katarakti operatsioonide järjekordi, jätkata bioloogiliste ravimite kompenseerimist suuremas mahus, et tagada patsientidele ravi järjepidevus. Olulise tähtsuse omandab tuleva aasta eelarves ka 26% võrra suurenev raha hulk haiguste ennetamiseks. Ennetustöös on enim suurenenud sihtgruppide osalemine rinnavähi ja emakakaelavähi sõeluuringus, mis aitab oluliselt kaasa haiguse varajasele avastamisele. Suurendatakse ka vastsündinutega seotud uuringute mahtu. Haigekassa 2008.a eelarve projekti loeb nõukogu teist korda detsembris toimuval koosolekul. Nõukogu liikmed kinnitasid ka muudetud tervishoiuteenuste loetelu ehk hinnakirja, mille sotsiaalminister esitab seejärel määrusena otsustamiseks valitsusele. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17203229


Kohevust andev juuksevaht 175ml | andbeauty.ee Luksuslik kohevus, mida oled soovinud. See juuksevaht lisab juustele struktuuri ning jätab nad terveks päevaks imeliselt pehmeks, tihedaks, täiuslikuks ja grandioosselt kohevaks. Peamised koostisained: Oribe Signature Complex - arbuusi, litši ja eedelveissi ekstraktid kaitsevad juukseid keskkonna mõjutuste eest ja on juukseid noorendava efektiga. Ekstraktid kaitsevad juukseid kahjustuste, kuivamise ja värvimisest tingitud kahjulike mõjude eest. Pantenool – lisab juustele mahtu ja tihedust. Päevalilleseemneõli, glütseriin ja vitamiin E – niisutavad ja hooldavad juukseid, jättes juuksed niisutatuks ja kohevaks. Hüdrolüüsitud nisu proteiinid - hooldavad ja taastavad kahjustatud juukseid, andes volüümi, läiget ja kuumakaitset. Viimistlevad polümeerid – tagavad kauakestva paindliku hoiaku. Struktuuri vormivad tärklise polümeerid – annavad tihedust, lisavad hoiakut, siluvad ja hooldavad juukseid. Naatriumkloriidi vaba. Ohutu värvitud ja keratiinhooldusega juustele. UV kaitsega. Raputa pudelit, kanna juustele, föönita juuksed kohevuse saavutamiseks.


Kohus otsustas vaheotsuses rahuldada kostja taotluse hagi aegumise kohaldamiseks ehk lõpetas põhihagi osas selle asja arutamise, ütles Harju maakohtu pressiesindaja Dagne Hanschmidt Postimees.eele. «Urbide hagi Ann Tenno vastu 8,6 miljoni krooni hüvitamiseks jääb rahuldamata.» Esialgu soovis kumbki mees saada Tennolt 1,55 miljonit krooni, kuid 14. mail tegid nad avalduse, et soovivad kumbki saada 4,3 miljonit krooni, mis teebki kokku 8,6 miljonit krooni. Hanschmidti teatel pole kohus veel seisukohta võtnud selles osas, kuidas käituda Ann Tenno esitatud vastuhagiga. Nõue põhines asjaolul, et Urbid on rajanud Tennole kuuluvale maale elamu, milles nad käesoleval hetkel ise elavad. Seeläbi on nad oma sõnul parendanud Tenno kinnistut. Tenno on väidetavalt lubanud elamu ümber oleva maa tasuta hagejatele võõrandada, kuid ei ole seda teinud. 2006. aasta aprillikuus teatas Tenno aga, et kavatseb osa Urbide soovitud maatükist müüa. Tenno ütles Postimees.ee'le, et ei tahtnud müüa kogu Urbide soovitud maatükki, vaid ainult osa sellest. Tenno oleks oma sõnul kinkinud Urbidele 2000 ruutmeetrit maad, millel asus ka Urbide maja. Urbid aga soovisid saada 3500 ruutmeetrist tükki. Et selles osas kokkuleppele ei jõutud, võtsidki Urbid kohtutee jalge alla. Urbid leidsid, et Tenno on saanud parendused alusetult ning ta peab parenduste väärtuse hagejatele hüvitada. Alates 2001. aastast kehtib seadusesäte, mille kohaselt aeguvad aluseta rikastumise nõuded kolme aastaga.


Joosep Tiks: alkoholipoliitikas ei tuleks luua barjääre, vaid neid lõhkuda - Arvamus 9. detsember 2012, 20:32 Joosep Tikstudeng Joosep Tiks. «Blackadderi» 2. hooaja 4. osas otsustab nimitegelase sõber ja kaasvõitleja lord Percy alkeemiaga tegelema hakata. Blackadder tuleb koju, kõik kohad on täis suitsu ja tuppa sisenedes on seal Percy ja tema laborilaud. Paistab, et ta on avastanud, kuidas teha kulda ning avades kaane, mille all peaks peituma kuld, on seal üks roheline plärts. Sellest hoolimata, lord Percy hõiskab oma saavutuse üle, ta on avastanud «puhtaima rohelise» ning lord Blackadder heidab nalja ta rumaluse üle. Nii soovime ka meie leida kulda, ent oleme jõudnud roheliseni. Ütlen ausalt, mina ei ole elevil rohelise raamatu üle. Lisaks projekti üldistele konseptsioonidele lugesin ka lisasid. Lisa 6 rääkis kõigest sellest, mis alkohol meie ühiskonnas tegelikult on – kui sügavale alkohol ja alkoholism on juurdunud meie ühiskonnas, ent arutelude lõpptulemiks on arusaamatud ideed nagu alkoholivabad päevad või aktsiisi tõstmine, kuna me oleme liiga rikkaks saanud. Paistab, et üldiseks konseptsiooniks on saanud keelamine. Nii juhtus ka aruteludes, kus illustreerivaid näiteid nagu lasteaedadesse maimukesi tooma minevaid tipsutanud pereisasid tabasid automaatselt reaktsioonid stiilis «sellest peaks kuhugi teatama», «last ei tohiks nii üle anda» jne. Olgu, arusaadav, kuid sõltumata sellest, kas me keelame või ei, jääb alkoholism alles ja lapsevanem niisamuti. Kõige aprioorsem tundub keeld noortele - konseptsioon öelda ei ja jagada flaiereid peaks probleemi lahendama? Minagi olen noor inimene, kuid ma ei tunne end poeriiulite vahel ohvrina. Kui ma külastan poodi, siis mu kärusse ei kuhju liitrites konserveeritud maisi, kuna see on olemas või mu rahaline seis oleks sedavõrd paranenud, et nüüd ma jaksan seda endale rohkem lubada. Kui aus olla, siis mulle üldse ei meeldi mais ja kui ka meeldiks, siis puudub vajadus seda marudalt kohe tarbima hakata. Miks siis on nii, et alkohol kohe kutsub end ostma, rohkem kui miski muu ning põhjus seda peita peaks päästma noored? See süsteem hakkab ennast ise hävitama, sest müstifitseerides alkoholi noorte seas lisamegi pigem põnevusfaktori kogu joomisprotsessile. Teada ju on, et esimesed suuremad peod noorte seas ei ole mitte teadmisest, mis on alkohol, vaid selle proovimisest. Sellele järgneb uus päev, kus kogu eelmise õhtu tegevus on pigem kangelastegu, stseen põnevusjutust. Ants lõi kedagi, oksendas või sai muu häbiväärsega hakkama? Pole hullu, naerame, ta oli lihtsalt purjus - justkui eilne Ants oli hoopis teine inimene kui tänane. On ka teine mure ehk kogused. Valitsev mentaliteet on avaldada heakskiitu sellele, kes kõige rohkem suudab juua. Noored ja alkohol käivad paratamatult koos. See on periood, kus inimene kasvab, soovib üle võtta enda identiteeti seda, mis täiskasvanutel on juba olemas ja sellega käib kaasas ka joove, igasugune joove kõigest, olgu selleks alkohol, peod, seks, muusika. Kõik see kuulub ühte kompotti, mille nimi on noorus. Me võiksime endale pigem tunnistada fakti, et alkohol on tarbitav laiemal skaalal kui kaheksateistkümnest surmani ja probleemiga sealt tegelema hakata. Pigem ei ole lahendus luua barjääre täiskasvanuks-saamisel, vaid neid lõhkuda: alandada tarbimisiga, et noored õpiksid vastutustundlikult jooma. Kui me kuvame viina tabuna ja keeldume kategooriliselt nende arengust alkoholi avastamisel osa võtma, ollakse sunnitud kõik vastavad avastused ise läbima. Puudub vanem ja kogenum juhendaja, eeskuju, kes tarbiks ise mõõdukalt. Praeguses olukorras on ainus eeskuju, kellelt joomiskultuuri osas eeskuju võtta samaealine ja kui ta juhtub veel palju võimekam joodik olema, on vaja end tõestada - sama või paremgi olla ja veel rohkem juua, et oleks jutte, millega hiljem koolis uhkustada. Kogu vanusepiirangu konseptsioon, lausa ülemaailmselt, põhineb valel eeldusel - et meie esimene pits saab võetud siis, kui vastav vanus kukub. Nii see ei ole ja sellest tulebki tööd alustada, tegeleda kasvatamise, mitte keelamisega. Meie järelkasvu taga terendab veel üks mure ja selleks on pere. Õnnetus tabab just sinna, kus olukord on kõige hullem. Lugesin Rohelisest Raamatust välja kaks olulist fakti. 1) «Komisjonide korduvklientide hulgas on palju koduse toeta lapsi, ka on probleemsete laste peredes kuhjunud probleemid nagu töötus, haigus, abitus, aga ka vägivald, alkohol.» (jutt on alaealistekomisjonist). 2) «...hariduse järgi on tarbijaid enim alg- ja põhiharidusega inimeste hulgas.» (tegemist on viina tarbimisega). Lisaks jäi viimases ETV «Vabariigi kodanikes» kõlama, et soomlased joovad sama palju kui eestlased, ent nende puhul ei kajastu joomisest tulenevad tagajärjed alkoholist põhjustatud varajasemas suremises. Tõepoolest, soomlased joovadki sama palju, kui eestlased ja seda pool sajandit väldanud karmi alkoholipoliitika järel. Meil on kaks suurt eesmärki ning neid ühe vitsaga ei löö. Esiteks, alkoholikultuuri muutmine ja teiseks tagajärgede neutraliseerimine. Soomlased on otsustanud viimasega tegeleda, neil on edukas sotsiaalsüsteem ja nad tegelevad tagajärgedega. Rahva mentaliteet on jäänud samaks. Me mõlemad oleme juba loomult kinnised ja depressiivsed põhjamaalased, ainus viis põgenemaks igapäevaelust, ainsaks võimaluseks elu vürtsitada, paistab olevat alkohol. Sest miks mitte, kui naine on kodus kuri ja töö tekitab stressi, siis stamp-lahendus sellele on nö. auru välja lasta ja olla hoopis vabam, teistsugusem inimene oma sõprade keskel koos alkoholiga. Isegi, kui see alguses sünnib sõprade ja lõbu pärast, siis alkoholism kulmineerub selleks, et pigem loobuda ratsionaalsest sõbrast, kes palub piiri pidada kui uueks sõbraks saanud pudelist. Edasine on juba rutiinne, kus püütakse igapäevaselt murest põgeneda, minnakse kolm korda päevas poodi, sest äkki on miski külmikust otsa saanud, kuigi reaalne agenda selle taga on osta paar õlut või hiljem juba pisike viinaplasku. Ja sellest algavad tagajärjed. Tõin välja eelnevalt kaks punkti, mida soovin kasutada selle inimese profilleerimiseks, kes meie probleemiks tegelikult on. Ta on keskmisest madalama sissetulekuga, käsil on elus rasked ajad ning jah, ta on alkohoolik. Näiteks on tegemist Toomasega Käru küla toidupoe ees, kes joob suurest balloonist Taurust ja ajab oma sõpradega pingil juttu. See on igapäevane nähtus. Ta on ligi 50, invaliidsuspensionär ja alati Toilas elanud. Kohalikud ütlevad, et muidu kuldsete kätega mees, aga joodik. Täiesti normaalne nähtus, temataolisi on kõikjal Eesti väikeasulates, 8 Toomast ühe sotsiaalametniku kohta. Lihtsalt ei läinud omal ajal linna elama, mõtles, et töötab kolhoosis traktoristina ja aitab vanemaid. Jäigi Kärusse elama, kus kahjuks pole peale joomise eriti midagi muud teha. Meelis elab Sindis. Tal on naine ja kaks last, maja ja auto. Pealtnäha läheb tal päris edukalt, sest mehel on töökoht olemas. Toomas oleks igatahes päris kade, aga iseasi, kas enam kauaks. Nimelt jagab Meelis sarnaselt Toomasega armastust alkoholi vastu. Pole ka ime, sest saekaatrile ei ole enam nii palju tellimusi nagu aastaid tagasi, kuid pangalaenu on vaja maksta ja häbi oleks ka näidata, et ei saa hakkama. Siis on jällegi see igapäevaelu, tulla töölt koju, kuulda, et lapsele on jälle uut jopet vaja ja naise sõbrannal on mingi sünnipäev tulemas, et Meelis võiks ju lapsi valvata. «Kui nad vaid teaks, kui raske on olla peremees ja kõige eest vastutada,» mõtleb ta iga päevaga järjest enam. Õnneks on alkohol aidanud alati lõõgastuda raskest päevast ja Meelisele on iga päev raske: kujutada vaid, kui julge ja vägevust täis ta on vintis peaga Nii on julgem mõtted välja öelda ja noh, ikka juhtub, et mõni kõvem sõna naisele pole ainult sõnaks jäänud. Toomase elu juba on lagunenud, Meelise oma alles hakkab. Nende murenemiskohaks pole mitte see, et nad juba sündisid alkohoolikutena. Nii üks kui teine on küll fiktiivsed inimesed, kuid just nii Eestis elataksegi. Alkohoolikuks saadakse. Selleks saadakse nii, et inimene on kinni, kas omaenda mõtetes, kogukonnas või suhetes - tal puudub sealt väljapääs, raske on olemas olla. Nende ainsaks (mina- ja) õnnehetkeks kujuneb joobes olek, nad on kurvad inimesed. Roheline raamat näib eeldavat, et kallim alkohol hoiab neid tagasi, aga ei hoia. See 4-5 protsenti ei ole alkohoolikule mitte kulutus, mida ei peaks tegema, vaid kulutus millegi muu arvelt. Võib öelda, et Meelis ostab oma õlled lapse kommirahast. Teine vale eeldus on rehabilitatsioonisüsteem. Kuidas see toimima peaks, kui me isegi ei näe kõiki neid inimesi, kellel on probleem? Novembris oli uudis, kuidas pank võttis kodu 8-lapseliselt perelt ning millest sotsiaalametnik sai viimasena teada. Mõne pereisa viinaviga võib sotsiaalametnikule selliste asjade kõrvalt veel tühisema probleemina näida. Riik ei näe, väga ei otsi ka ja meie ei taha ise öelda ega oma vigu tunnistada (töötab ka vastupidi). Eesti alkoholismipoliitika eesmärk peab olema kindlamini piiritletud, selmet kõiki ühe vitsaga joodikutena võtta. Probleem ei ole ju tegelikult selles, et meil üle 11 liitri puhast alkoholi aastas isiku kohta juuakse. Probleemiks on alkoholism, seega mitte kaks õlut ja koju magama, vaid kaks kasti õlut ja palju viina. Seetõttu ongi vaja kindlat kava, ühist arusaamist, kuidas me muutuda saame. Alkoholipoliitikat tuleb alustada sotsiaalpoliitikast ja maailmapildi kujundamisest. Juba noorena peaksime me teadma, millega tegemist on, mitte üksi seda rada rajama. Alkoholismi ennetamist tuleb alustada sealt, kust see alguse saab - vaesusest, muredest. Riik peab olema toetav käsi seal, kus praegu ootab üksildus oma muredega, sest raisates oma inimesi, raiskame oma ainsat ressurssi ja riigi tulevikku.


text: Täna hommikupoolikul istusid Toompeal esimest korda ühe laua taha riigikogu fraktsioonide ja demokraatide ühenduse esindajad, et alustada parlamendiliikmete eetikakoodeksi loomist. Koos eestvedaja Kaja Kallasega (RE) koodeksit menetlev Andres Anvelt (SDE) ütles avakoosoleku järel, et tegelikult pole veel otsustatud, millist nime koodeks kandma hakkab ja mis vormis see vastu võetakse. Sellele küsimusele peavad vastuse andma juristid. Kindel on, et koodeks ei saa olema tavamõistes õigusakt, vaid kokkulepe, mille peab heaks kiitma parlamendi suur saal. «Eetikakoodeks ei ole kindlasti rikkumiste koodeks, ta on pigem positiivne dokument, mis annab parlamendiliikmele käitumisjuhise võimalikes olukordades, et ära hoida ka näiline jokk-skeem või korruptsioonioht,» sõnas Anvelt. Kindlasti saavad koodeksis olema riigikogulaste huvide konflikti kirjeldavad sätted; kingituste ja soodustuste vastuvõtmist ning riigi raha, sealhulgas kuluhüvitiste, kasutamist puudutavad punktid. Neile lisanduvad head käitumistavad riigikogu saalis ja riigi hea maine hoidmise soovitused. Kaalumise all on küsimus, kas ja kuidas tagada kontroll eetikakoodeksi punktide täitmise üle. Ühe lahendusena võib kõne alla tulla eetikakomisjoni loomine, kuhu kuuluksid nii riigikogu liikmed kui ka eksperdid eetikakeskusest või ühendusest Korruptsioonivaba Eesti. «Nad võiksid hinnata erinevaid tekkivaid olukordi, anda hinnanguid ja soovitusi ka avalikkusele,» kirjeldas Anvelt, kes avaldas lootust, et koodeksist kujuneb positiivne juhend kogu rahvale. Anvelti sõnul tõotab järgmistel koosistumistel tulla pingsam arutelu teemal, kas ja millised võiksid olla sanktsioonid eetikakoodeksi vastu eksinud saadikule. «Mis võiks olla karistuseks ühele poliitikule? Näiteks kasvõi see, et riigikogu puldis öeldakse maha, et tema käitumine ei olnud kõige õigem,» pakkus ta. Töögrupi järgmine koosolek on 8. augustil. Millal eetikakoodeks valmida võiks, saab Anvelti sõnul ennustada siis, kui valmib dokumendi eelnõu ja algavad arutelud fraktsioonides.


text: Skisma Allikas: Vikipeedia |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. - Aastatel 1378-1417 toimus katoliikluse lõhenemine kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst, (Suur skisma). Skismade puhul on tegu erinevate kiriku võimustruktuuride tülidega või ideoloogia muudatustega. Esineb eksiarvamus nagu oleks kristlus olnud kunagi ühtne struktuurilt ja ideoloogialt. Sõna võib kasutada ka teiste religioonide lõhenemiste kohta.


text: Olduvai kultuur ehk Olduvai ajastu (ka Oldowan, Oldowani ajastu, Oldowani kultuur) on paleoliitikumi esimene periood. Olduvai kultuurile on tüüpiline veerkivitööriistade kasutamine ning lihtsate tööriistade valmistamine küljest äralöömise teel. Vanimad kiviriistad on tuntud kui chopper'''id ehk raienoad, mille saamiseks eemaldati munakivist või laamakamakast kilde. Kivitööriistade valmistamist on nimetatud veeristööriistade tootmiseks või esimese leiukoha Olduvai Gorge (Olduvai kuristiku) järgi Olduvai töönduseks. Olduvai kuristik asub Ida-Aafrikas Tansaanias Serengeti lavamaa kaguosas. Olduvai kultuurile on tüüpilised Homo rudolfensis, Homo habilis, varane Homo erectus ja Homo ergaster. Vanimad leiukohad on Etioopias: Gona (2,5 miljonit aastat vana) ja Hadar (2,3 miljonit aastat vana). Kivitööriistadel on – eriti perioodi lõpul – juba erinevad kujud. Kivist tööriistade kõrval olid tarvitusel ka luust ja sarvest tööriistad. Kõige vanemad Olduvai ajastu tööriistad Euraasias on umbes 1,5 miljoni aasta vanused ning pärinevad Gruusiast ja kuulusid Homo ergaster 'ile. Aafrikas ilmusid esimesed järgneva, Acheuli ajastu esemed umbes 1,5 miljonit aastat tagasi (Homo ergaster ja Homo erectus''). Üleminel Olduvai ja Acheuli ajastu vahel ei ole päris täpselt piiritletud. Enamasti peetakse Acheuli ajastu tunnuseks kaheteratehnika ja pihukirveste arengut. Siiski arvatakse lihtsamad kaheteratööriistad veel Olduvai ajastusse. Vaata ka Inimene (perekond) Inimene Esiaeg Kiviaeg Välislingid Olduvai ajastu tööriistad Pihukirved Tööriistad Gruusiast Osavinimese kirjeldus Arheoloogilised kultuurid Esiaeg


Kuidas valida sobiv värvitu värv? - Värvimine 2020 Selline protseduur nagu värvitu juuksevärv on struktuuride taastamiseks üsna uus viis. See tähendab, et ahelad on eriliselt töödeldud, seejärel ilmub kaitsekile. See kiht takistab keskkonna agressiivset mõju juuste struktuuri hävitamisele, leevendab sõltuvuse negatiivseid mõjusid juustele, nii et kiud muutuvad kiiresti rabedaks, tugevaks ja tugevamaks. Mõnede praktikute arvates arutletud meetod juuste tugevdamine - sarnane köied. Nii et mõju on märgatav, piisab sageli vaid ühe protseduuri! Kuid kui te kasutate korrapäraselt "värvitut värvi", muutub tulemuseks heledam stiil, hakkab välja joonema. Miks on seda vahendit nimetanud nii? Saladus on lihtne: kompositsiooni kasutatakse värvina vastavalt rakenduse tehnikale, tegelikult kopeerides seda. Samamoodi peate lahustuma, seejärel kandke õrnalt juustele, jäta pooleks tunniks, järgmine samm - loputage õrnalt. Nagu värv, töötab tööriista umbes üks kord iga 3-4 nädala järel. Siiski on olulisi erinevusi: arutlusel olev variant ei värvi juuksed ja seetõttu nimetatakse seda värvituks. Siiski sõltub palju konkreetsest tootjast ja täpsest koostisest, ühelt ettevõttelt teisele on võimalikud mõningad kõikumised. Pange tähele: mõned juhud võivad anda väikese värvuse muutuse, nii et neid armastasid blondid. Erinevus seisneb selles, et koostist tuleks kasutada täiesti puhta juukse vastu, eelistatavalt pärast toitvate ja (või) kaitsvate kreemide, maskide jms töötlemist Kui teil pole kunagi olnud kogemusi värvitu värvi kasutamisega, on kõige parem konsulteerida kosmeetikuga selle kohta, milliseid vahendeid koos sellega seostatakse. Kuid üldiselt ei tekita probleeme: ammoniaagi puudumine tagab ohutuse nii palju, et tänapäeval on selline juuste tugevdamine, et seda oleks soovitatav isegi rasedatele naistele. Välimuse suurendamine Üheks märkimisväärseks mõjuks on märkimisväärne välimus. Olulisi tulemusi on võimalik saavutada, nagu juba mainitud, pärast esimest katset. Juuksed saavad terve sära, mis on suurepäraselt säilinud mitme nädala jooksul. Välimuselt näib, et sa ilmuksid juuksuri juurest välja. Teine eelis: kuulekus. Kurvid hakkavad oma kuju hoidma, paljud naised on üllatunud, et neil on nüüd juurdepääs keerulistele soengutele, mida nad kunagi ei julgenud unistama. Värvitu värvimine aitab lahendada liiga õhukeste, nõrkade ja valulike juuste probleemi. Helitugevus ilmub, ahelad muutuvad jäigemaks ja paksemaks. Nad suudavad taluda suurt koormust, pole üllatav, et mõni õiglane sugu pärast selliseid protseduure võib isegi kasvada. Nüüd saavad nad endale juuksenõelad, mitmesuguseid kaunistusi oma juustes kandma: lokid suudavad taluda isegi rasket koormust. Kompositsiooni saab ise rakendada, juuksurile ei pea minema. Väärib märkimist, et hoolimata paljude positiivsete arvustuste ja kahjulike ainete puudumisest koostises tuleb vahendit enne kasutamist kontrollida allergilise reaktsiooni suhtes (individuaalne tundlikkus). Seda tehakse standardse testiga: võite võtta natuke ainet, lahjendada ja töödelda küünarnuki siseosa või asetada kõrva taga. Pärast seda oodake pool tundi: paistetus, punetus, sügelus, ärritus, kohaliku temperatuuri tõus on hea signaal! Värvi saab kasutada. Sobivuse probleem Arutatud vahendid on täiesti ühendatud teiste standardsete värvidega. Juuste kahjustus on minimaalne ja seda saab vahetult pärast tavalist värvimist vahetult kasutada, et kaitsta kiud, et värv kinnitada. Muide, suurepärast säilitamist pakub kohalik varjund, nii paljud kosmeetikud soovitavad teostada protseduuri kodus enne reisile merre. Ärge tulge tagasi pleegitatud, põletatud juustele. Mõned loomulikult näevad sellist efekti visuaalselt, kuid päike kuivab kõõluseid, muutes need nõrgemaks ja haavatavamaks. Tegelikult on juuksed pideva stressi all. Parem on seda vältida ja põletatud juuste mõju on lihtne kosmeetikavahendite abil saavutada. Võttes arvesse ühilduvuse küsimust, me märkame: värvitu värv ei ole vastuolus mitmesuguste šampoonide, kreemide, palsamide ja konditsioneeridega. See võimaldab teie juuksed hingata ja peagi pärast pea ravi saab uuesti kasutada juuste maske. Toitained tungivad vaikselt läbi kaitsekihi. Trikoloogidele soovitatakse tungivalt vältida liiga odavaid formulatsioone. Värvitu värv on oma mõjude hea, kuid kvaliteedi tagamiseks peab tootja kõrvaldama kõik partiid, mis põhjustavad tehnoloogia täielikku vastavust. Mis muidugi mõjutab hinda. Mõned tootjad säästavad kompositsiooni, asendades kallimad koostisosad odavamatega. Selle tulemusena võivad juuksed omandada ootamatu, ehkki kerge, varju, veidi värvunud. Kulude vähendamine, vähendades kontsentratsiooni, toob kaasa ausalt nõrga efekti. Selline enamuse koosseis on pettunud. Märkus: koostise tulemus peab olema peas. Pärast seda, kui see 10 minuti pärast pean peast ära, on võimalik saavutada peent efekti. Mõnikord üldse mitte, peaks ravimeetod toimima. Seetõttu on vaja olla kannatlik. Ärge peske šampooni jääki, vastasel juhul tuleb protseduuri uuesti korrata. Tööriist peaks jääma juustele, pakkudes selleks spetsiaalset kaitsekihti. Ja veel üks asi: kuigi värvitu värv on hästi ühendatud tavalisega, ei peaks te mõlemat neist korraga kasutama. Parem on vältida kahtlusi eksperimente ennast. Selge juuste värvide arvustused Natuke arstiabi või pigem palju juukseid, läksin tagasi oma lemmik hooldustesse. Pärast värvi pesemist värvisilma stabilisaatori puudumise tõttu, näiteks Wella värvi puudutus, Ma kasutan üht mu tavalistest juuksemaskidest (Planet Organic "Deep Recovery", vanaema Agafi "Pärmi Retseptid", et suurendada kasvu, Protein Hair Mask (väga soovitatav), Planeta Organica Toitev "Aleppsky"). Minu jaoks pole värvi "pesemise" probleem pärast üleminekut kergekaalulistele šampoonidele olemas. Eriti lemmik Siberi seerias on vanaema Agafi retseptid (nr 1 seederpolaosist "Tugevdamine", nr 3 hariliku taruvaali "Juuste väljalangemine", nr 2 kasepopulisel "Restorative" ja nr 4 lilleseemnete "Maht ja kohevus"). Taotlus ei erine tühjalgi. Tundub samamoodi. Ma kasutasin seda varjundit, et isegi värvi välja tõmmata ja sujuvalt tagasi tõmbuda. Ma ei tahtnud punaseks saada pärast aktiivset puhastamist. Mingil põhjusel pole mul kahtlust, et kui sa saad ära, siis kergelt kergelt helendub 3-4 tooni. Hue 6A (Dark Ashy Blonde) Hue 6A (Dark Beetle Blonde) Hue 6A (Dark Beetle Blonde) Hue 6A (Dark Beetle Blonde) Hue 6A (Dark Beetle Blonde) Hue 6A (Dark Ashy Blonde) Järgmine maalimine: Selge toon värvib juukseid pisut. Selle tagajärjel on sama maagiline sära. Teine värvus ei tekitanud sellist rõõmu ja ma usun, et seda varju ei soovitata kasutada 2 korda järjest. (Ideaalne kasutamine on vaheldumisi värvitu varjundiga värviga.) Teine värv on väga "söönud" värvi. Kuid muide on see värvi enda tunnuseks, nii et oleks seda rumalalt süüdistada. Üks värvitu varju on põletatud kiudude mõju. Tänu heale meistrikandele või lihtsalt uudishimulikule inimesele tänaval on CLEAR suurepärane vahend fantaasia lendamiseks. Kui ma esimest korda maalitud, kasutasin väga kasuliku värvkorrektsiooni võimalust! Mitte nii kaua, kirjutas ülevaade eelarve värv Acme värvi Rowan, mis ei suutnud rahuldada oma värvi. Nii Matrix täiuslikult probleemiga toime tulla. See värv lisab läiget juustele ja värvi sügavusele! ei tee juukseid raskeks (võrreldes lamineerimisega) Selge varju annab märgatavama läike kui värviline värv pisut kaitseb juukseid kestvus on pikem kui 1 kuu (ma kasutan pehmete pindaktiivsete ainetega šampleid, seetõttu värvide maht on kuni 2 kuud) - Kustuta värvivalikud (Värvi korrigeerimine, põletatud kiudude mõju, varju lahustamine ja loomulikult klaasimine) Toote puudused: (Ainult professionaalsetes kauplustes) Ma kasutan Matrixi värve rohkem kui 5 kuud. Lemmiktooted kodu juuste maskid - Mask juustele AEVIT - Sinepia mask kasvu kiirendamiseks ja juuste tugevdamiseks - Linaõli mask juustele - Juuksevärv ilma ammooniumita Acme värv Rowan MÄNGU SILK - Wella Color Touch värv Šampoon Retseptid vanaema Agafi traditsiooniline Siberi ilma SLS ja silikoonid: - Nr 1 seedripolisel "Pinguldav" - Nr 3 hariliku taruvaali kohta "Juuste väljalangemine" - Nr 2 kase taruvalusel "Restoring" - 4. kogus ja pomp õie propoliss Gliss kur šampoon äärmiselt suur Baikali taimsete ravimite taastav šampoon Orgaaniline šampoon: Natura Siberica šampoon Juuste kasvu stimuleeriv ampoon Kookospähkli kosmeetiline õli Gliss kur juukseõli "6 efektid" Spray conditioner Expertico Brelil Bio vedelkristallid Spray termiline kaitse juustele Acme Style juuksegeel Tänan teid tähelepanu eest, kõik terve ja tugev juuksed! Juukse taastamine värvimisega pärast värvimist (0-00 Valgustusvärv) + FOTO Kõik ilusad meeleolu ilud! Täna kirjutan ülevaate selle kohta, kuidas pärast ammoniaagi maatriksit taastasin oma juukse värvi, värvides uuesti ammoniaagivaba igora. Ma kuulsin üks kord, et värvitu professionaalid / värvained toimivad juustele lamineerimisega (nad ümbritsevad juukseid kaitsva kilega, eemaldavad kohevusi ja muudavad värvuse veelgi erksamaks). Seega, pärast "surmava" värvimist otsustasin ise seda protseduuri proovida. See on kuidagi kummaline, aga ma leidsin vaid 2 ülevaadet muudest ressurssidest valgusava kohta, põhiliselt kõik kirjutab teiste tootjate kohta, kuid mingil põhjusel tahtsin lihtsalt Igorit proovida.) Ostsin selle professionaalses / kaupluses "Master Center". Selle värvi maksumus varieerub kuni 300 rubla ulatuses. Ja mul oli õnn, ma ostsin selle aktsiatega allahindlusele vaid 116 p. + kaks oksiid 1,9% londa. Kokku maksis mulle kogu ost 220 rubla. Tegevuste jada on loogiline: ma avasin selle, segasin seda, lugesin juhiseid) Ja ma ei saanud aru, kas ma tegin seda õigesti või mitte, sest juhised sisaldasid kirjeldust segamise kohta kas palsamiga või oksiidiga, hästi üldiselt mitte väga arusaadav keskmisele kasutajale. Noh otsustasin ja nii proovige. Segu lõhn sarnaneb vanaema pulbriga.)) Ja see on oranži värvi! Valguse rakendamisel piisab 1 toru juukseid kuni õlaribadeni. Segu hoitakse umbes 25 minutit. Kui pestakse, voolab vesi oranž! Puhta blondist toetaja, kellel pole kollast, on hirmul, et sellist värvi näha, sest te ei saa aru, kas see oranž on varju mõjutanud.) Juuksed olid pesemisel, kuivatatud, asetatud - pehmed! OLEME TIGHTER! SHINY! Värvitu igora päästis juuksed pärast ammoniaagi värvimist. Nad pimendavad päikest (foto näib, et värv on muutunud oranžiks, kuid see on nii pimestav, lisatud foto, mis näitab, kuidas säravad juuksed). Otsad näevad välja hoolitsetud. Peale teist peanaha värvimist jätkab värv veelgi toitu vees natuke rohkem virsikusse, kuid pehmus jääb mulle, see on kõige olulisem asi, sest ma ärkasin pärast maatriksi õlgadega mu peas, mida ma ei suutnud ilma kahjustamata kambrita.) Tulemused: see toode (valgustav varjund) Ma võin tõesti soovitada taastada lamineerimine. Juba see värv ei kahjusta teid, vaid aitab juukseid korrastada.) Värvitu henna on kasulik mitte ainult juustele, vaid ka näole. Minu kogemus henna kui akne näomaski. Tere kõigile! Täna tahaksin rääkida oma kogemusest henna näomaskiga. Asjaolu, et üsna hiljuti hakkasin nägu puistama. Kasutasin mitte ainult tavalist akne, vaid ka valulikku nahaalust. Ma olen juba pikka aega tundnud värvitu henna. Ühel ajal olin kiindunud kodus maskide valmistamiseks. Nüüd ma mäletan, et hena on üks enim kättesaadavatest, eelarvelistest abistajatest enesehoolduses. Osta värvitu henna saab peaaegu kõikjal. Viimane kord, kui ma ei eksi, ostsin see Ruble Boom'i. Ma võtsin väikseima koti - 25g. Hena ise on roheline, väga peenestatud. Tagaküljel on manuaal- ja muu teave. Maski ettevalmistamiseks on vaja veidi hennat. Siis peate selle täitma kuuma veega, laske sellel mõni minut praadida ja võite segu oma nägu peale kanda! Ma panin maski spetsiaalse harjaga. Hoida 15-20 minutit, seejärel pestakse sooja veega. Kui hennat raskendab loputamist, siis ma kasutan seda käsna. Minu nägu "mask": See ei tundu olevat parim viis - näete põletikku, sära, suurendatud poorid. Maski ajal: Täiesti erinev nahk! Nägu on matt, puhas ja te ei ütle, et see on hiljuti problemaatiline. Nüüd üritan mulle teha värvitu henna maski 1-2 korda nädalas. Tõsise perioodil võin seda teha iga päev. Kuna mul on rasvane nahk, ei ole põhimõtteliselt kuivamise probleeme. Kui ma tunnen, et mu nahk muutub kuivaks, kohe kasutage niisutajat. Ma soovitan kõigile värvitu henna maski mitte ainult näole, vaid ka juustele. Kui mu juuksed kukkusid välja halvasti, kasutasin ma nädala juurtega ühe tunni jooksul henna maski. Tulemus oli lihtsalt super. Tõsi, ainus negatiivne - hena pesemine juustest ei ole kõige meeldivam asi. Clay mask - tõhus viis akne vastu! henna surub rasva pistikud välja + sickening fotod))) Värv, mis loob magus oma juustega! Kas te ikka arvate, et värv kahjustab teie juukseid? Siis proovige seda;) (4M Mocha varjund) Pärast seda, kui ma proovisin Kutrin värvi, arvasin, et ma leidsin just nende värvide oma juustele) Ja ma arvasin, et midagi ei võiks olla parem. Ma kuulsin Matrixist mõnda aega, mulle meeldis nende palett, eriti šokolaadi ja kohvi toonid, ja arvustuste järgi, värv on hea, õrn. Lisaks natuke odavam kui Kutrin. Nii otsustasin - miks mitte. Hind: 270-300 rubla. Maht on suur, 90 ml. Kutrin 60 ml ja mul oli 2 pakki osta, üks neist ei olnud minu jaoks piisav. Ma ostsin selle veebipoest, sest linnas, isegi professionaalsetes kauplustes, on selle firma värvi väga raske leida, kuna Matrixil on lubatud seda müüa vaid siis, kui selle värvi abil on värviga harjunud juuksur või tehnoloog. See on väike miinus, kuna tarnega seotud probleemid tuleb eelnevalt tellida ja prozapasid. Kuid see on seda väärt! Värvimisel kasutasin 3% Kutriini oksiidi, selline kombinatsioon kokku tulid ja tulemust ei mõjutanud, kuigi olin natuke ettevaatlik. Segatud 1: 1. Ammoniaagi ebameeldiv lõhn ei olnud, vastupidi, lõhn oli veidi mahlakas. Pese oma juuksevärvi nagu kallis spa mask! Oksüdeerumise peatamiseks kasutasin juuksevärvi pesemiseks spetsiaalset šampooni ja palsamit. Juhib tähelepanu asjaolule, et laigud templitel ja otsmikul ei olnud üldse, kui kutrinin põrmusi (alates tema jälgedest hoida nii palju kui 3 vanni) Mis veel mulle meeldis - värv on väga küllastunud pigmendiga, värvus osutus nii ilusaks ja säravaks. Kutrini sõnul ei olnud see taas juhtunud - nagu minu jaoks, Kutrin pole nii pigmenteerunud, värvid on ilusad, kuid mitte nii küllastunud, neid pestakse kiiresti. Glitter on vinge, pehme. On vaja tunda. Ja mis kõige tähtsam - kuu, kaks, kolm möödas. Ja sära ja pehmus ei läinud kuhugi, kõik oli nii, nagu alles pärast värvimist. 2,5 kuud hiljem Värvus ka hoiti, see oli üsna loomulik, heledate värvidega. Kokkuvõtteks tahaksin öelda: ma tõesti soovitan seda proovida, korralik värv, eriti hinna eest ettevaatlik lõhna selgitus Ma ütlen kohe, et ma olen loomult tumedaks - minu enda tume blond, kasvab kiiresti, sureb 9%, alati värvitud igora - lõhn oli kohutav. Sõbrannaga koputasin, et proovida värvi ise Inoaga ja ma läksin selle pikka aega! Aga ikkagi otsustas - ostis 9.2. Muljetavaldused - mitte mingit lõhna, mu tõesti kergendas mu mustad juured ja tundus, et mu juured on õlis - nii et ta ei kahjusta oma juukseid! Murdunud mitmes kohas. Kuid otsmikel olid laigud, kuid värv on looduslike komponentidega ja see võib kergesti põhjustada allergiat inimestel, kellel on selline katastroof. Ülejäänud pikkuses (lisaks juurtele) kasutasin värvitu läikivärvi ja mu juuksed pehmendatud ja läikivad - nagu pärast hea maski. Ebamugavused - oksüdeerija on ainult suurte purkide ja muidugi hind! Igora, maatriksi ja muude tavapäraste värvidega seotud hinna hammustamine. Lisaks, kui võtate oksüdeerijat, siis see osutub mitte väga meeldivaks! Ma olen juba vaikinud nende seast, kes on Inoje salongides värvitud ((((Üldiselt soovitan kõigil seda proovida - kui on võimalust ja vali oma toon, on värv tõesti hea! Värvitu värviga värvimine Ollin +++ juuste foto Nagu kõik brünettüdrukud, keda värvitakse 4.-6. Tasemel, aja jooksul, kui te pikkust joonistate, ei osutu pimedas-keskmise kastani varjundiga, nagu ka palett, aga kogu pikkusega musta värvus koguneb. Ja kui päikese käes või päevavalguses näete kastani tooni pilte, siis ilmub foto puhta must värv. Sellest olukorrast on ainult üks võimalus: mustuse akumuleerumise vältimiseks on vaja kas juukseid värvida harvem või mitte värvida üldse, vaid ainult juurte värvimiseks. Kuid nagu teate, värv hakkab juuksed pesta ja juuksed ei muutu nii tihedaks ja ma tahan veel pikkust värvi tunda, et tunda, et juuksed on kogenud sujuvalt, tihedalt ja särama. Laminaat salongis on üsna kallis protseduur, eriti pikkadele juustele. Kodu lamineerimine komplektid ka maksma raha ja ma ikkagi vaja saada käepide neile, kuid siin ma alati tuntud tüdrukud, kes teevad nn toonimine abil värvitu värvi, mis on peaaegu vaba. Valisin eelarve juuksevärvi, mis on mulle tundmatu enne seda professionaalset firma Ollinit, kuid mis hakkab järjekindlalt kaupluste loendurite vallutama. Kogu värvi + oksüdeerija ostmine maksis mulle 150 rubla. Seega, mis on menetluse jaoks vajalik: Värv, see on värvitu korrektor 0,00 Oksüdeerija 1,5% 2 vallit Esteli hackiga (see on vabatahtlik, kuid ma soovitan lisada mõne oma lemmikfirma viaali, mida saab värvile lisada) Ma maalisin kodus maha, minnes umbes 1,5 cm juurtest. Te ei saa taganeda, kuid varsti ma harjutan juuri, miks siis veel neid puuduta. Segu võib tuua kiskile, kuid mu juuksur ei soovita seda, ütleb, et peate hapnikku tegema, nii et ma lähen lahti. Jäta 30 minutit. Värvi lõhn on leeliseline, ütleme, võib-olla kasutasin seda segu ebatäpsusega, kuid mulle tundus see väga tugev, kuigi värv paigutas ennast madala ammoniaagina. Konsistents on paks, kuid pärast ampullide lisamist muutub see veetuks. Värv pestakse hästi, juuksed muutuvad super-siledaks, voolavad sõrmede all. Juuste kuivust või karedust pole vihje. Peske nagu tavaliselt toitev šampoon, lisaks peate värvimaterjali peatamiseks lisama värvitud juustele palsamit. Minu ollatonil oli mu ema värvipakendis mingi seerum. Juba niiske juuksega märkasin, et juuksed pikkuses veidi kergendasid. Noh, ma arvan, et see on parim, see on sõna otseses mõttes pool tonaalne. Nii et varju pole üldse muutunud. Pärast kuivatamist tundub, et juuksed on sabas märgatavalt 2 korda suuremad. Nad on palju tihedamad, säravad nagu hull ja uskumatult siledad. On märgata, et iga juuksed on nähtamatu film, mis kaitseb seda. Ma ei sirguta oma juukseid, ma ei kasuta föönit ega kasutanud ühtegi protseduuri. Kuivatatud ja kammitud Soovitan seda protseduuri kindlasti ainult siis, kui juuksed on rohkem kahjustatud, kuid ma soovitan teil valida värvi, mis säästab ammoniaagi madalat sisaldust. Kõik ilusad juuksed! Värvitu henna, paranemine, juuste tugevdamine! Staadiumid, FOTO Tere babes! Ma tahan näidata teile, kuidas värvimat henni maski värvimaterjalist värvivast värvist valmistatud!)) See ei värvi juuksed, on ainult tervendavat omadust) Ja nii selle omadused: -kuivatab juuste juurest ideaalselt -tugevdab juuksefolliikulisid -juuksed paksenevad, lükatakse edasi -juuksed rohkem elastsed, rasked, läikivad -jätkuvalt puhtad! Minu soovitus: kui olete juuste juuste (näpunäidete või pikkusega) omanik, siis kindlasti lisage maski õlid, vastasel korral ei saa te tulemust (ainult õli kasutamisel, pesta seejuures šampooniga!) (Kuivatage) Minu maski retsept: -25g hennat (kausis, mitte metallist) -vesi (80-100 kraadi), nii et konsistents oli tihe hapukoor. -nisuiduõli (1 tl), mandliõli (1 tl.), A-vitamiini õlis (5 tilka) Sega henna veega, lisage ülejäänud koostisosad, oodake umbes 10 minutit hennaga, see jahtub sel ajal ja seda saab rakendada. See on mugavam kasutada juuksevärvi pintsliga. Esiteks, juured, siis pikkus. Seda on võimalik kasutada ainult juurte (ilma õli) puhul rasvhapete kuivatamiseks. Kleit pakend, müts isolatsiooniks. Me teeme kõike kiiresti, et hennal ei oleks aega juustele kuivatada, mõju ei ole selline. Ootame vähemalt ühte tundi. Kast on kirjutatud 15-20 minutit, see ei ole liiga hea! OOOOne hästi loputa veega, peske tükke, võite kasutada veidi juuksepalsamit (paremini loputada). Mu juuksed kuivavad loomulikult. Voila)) Täpse tulemuse korral peaksite tegema vähemalt 10 maski (mitte rohkem kui 2 korda nädalas). Pea meeles: henna kuivab juukseid! lisa õlide (mis tahes kosmeetiline). 1 foto kasti henna 2 foto pakett hennaga näeb välja selline (100g seal on) 3 foto segu pärast pruulimist 4 foto-juustele + harja näide 5 fotoõli ja vitamiin 6 fotokarvad pärast maski Tänan tähelepanu eest, loodan, et see oli kasulik! ❤ isikliku hoolduse austajatele, samuti meigiks, maniküürile jne ❤ Jagun YouTube'is video blogi (arvustused, make-up, maskid, hooldus jne). Mul on hea meel, et see on teile kasulik ja huvitav. Kirjutage privaatsõnumeid, viskan sulle lingi) Mul on hea meel suhelda ja tuttavaid! Kanal - Enjoyourself. Naha ja juuste seisund sõltub suuresti inimese hormonaalse tausta stabiilsusest.Hormoonid on endokriinsete näärmetega toodetud orgaanilised ained.


24) probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Probleemtoodete hulka kuuluvad: patareid ja akud, PCB-sid sisaldavad seadmed, mootorsõidukid ja nende osad, vanarehvid, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad;


Kiita heaks Vabariigi Valitsuse ettevalmistatud Eesti infopoliitika põhialused.


See puhas loodustoode elimineerib bakterid, mis põhjustavad ebameeldivaid aroome. Uuenduslik tehnoloogia kasutab taimseid molekule ja toimib naha ökosüsteemi reguleerijana. Peamised toimeained: tamanu õli, mustsõstra õie ekstrakt, päevalilleseemne õli, papaia ekstrakt, sidrun, seedri ja aaloe õli. Alumiiniumi, gaasi ja parabeenidevaba. Koostisosad: Aqua (water), Ribes nigrum (blackcurrent) bud extract* , Lippia citriodora (Verbena) water*, Helianthus annuus (Sunflower) Seed oil*, Prunus amygdalus dulcis (Almond) oil*, Polyglyceryl-6 distearate, Parfum (Fragrance), Undecyleyl glycine, Benzyl alcohol, Calophyllum inophillum (Tamanu) seed oil, Glycerin**, Sodium benzoate, Potassium sorbate, Xanthan Gum, Limonene, Citrus limonun (Lemon) peel oil, Tocopherol, Illicum verum (Star anise) fruit/seed oil*, Carica papaya (Papaya) fruit extract*, Cedrus atlantica (Cedar) wood oil*, Citrus medica limonum (Lemon) oil*, Potassium sorbate, Linaloool, Pogostemon cablin (Patchouli) leaf oil*, Aloe barbadensis (Aloe vera) leaf extract*, Geraniol, Citral, Citric acid. 98.1% koostisosadest on looduslikku päritolu 35% koostisosadest pärineb mahepõllumajandusest Tamanupähklite õli kasutatakse Polüneesias ammust ajast. Selle harukordselt kasuliku õli meeldiv lõhn meenutab sidrunit, münti ja aniisi. Tema mitmekülgsete kasulike omaduste tõttu peetakse Tamanupuud pühaks puuks.


text: Kuna väljas on küllaltki jahe ja suurt midagi vaadata pole, siis inimesed tulevad, ootavad natuke aega ja kui midagi ei toimu, siis lahkuvad. Allveelaeva alla seatakse pontoone. Kella kolme paiku öeldakse, et vähemalt tund aega läheb veel, enne kui midagi juhtuma hakkab. Varahommikul selgub, et aega läheb esialgu kavandatust tunduvalt rohkem. Nüüd loodetakse Lembit kaldale saada kella kahe-kolme paiku pärastlõunal. Lembit tuuakse veest välja mööda spetsiaalselt selleks otstarbeks Lennusadamasse ehitatud kaldteed ehk slippi. Slipi kogupikkus on sada meetrit ning kaldenurk 1/20. Allveelaeva alla ning kaldtee vahele asetatakse õhkpadjad. Need on 6-8 kihilised pontoonid, mis on mõeldud laevade veeskamiseks ja ülestoomiseks. Ühe pontooni pikkus on kaheksa meetrit ja läbimõõt täispuhutult 1,5 meetrit. Laev toestatakse pontoonidele 37 m ulatuses piki allveelaeva põhjal asuvat jäika kiilu. Kokku on kasutusel 16 pontooni, korraga on laeva all keskmiselt 8-12 pontooni.


text: Volvo Museum ootab külastajaid avastama Volvo arengut ja edulugu – alates 1920ndate lõpust kuni tänapäevani – kõik see ühe katuse all Rootsis Gothenburgis. Muuseum annab ülevaate klassikaliste väärtuste kujundamisest, millele tuginedes on Volvost saanud maailma võimsamaid ja hinnatumaid kaubamärke. Volvo Museum on avatud: Teisipäevast reedeni kell 10.00-17.00 Laupäeval ja pühapäeval kell 11.00-16.00 Kuidas jõuda Volvo MuseumiGöteborgi kesklinnast ühistranspordiga: trammiga nr 5, 6 või 10 Eketrägatani peatusse edasi bussiga nr 32 Sörredi suunas. Väljuda Götaverken Arendali või Arendal Skansi peatuses. Edasi tuleb vaid järgida Volvo Museumi viitu. Autoga – maanteelt E6 või E20 pöörata teele 40 või 45, sõita Hisingeni poole ja pöörata teele nr 155, Öckerö/Torslanda poole. Järgida Volvo Arendali ja Volvo Museumi viitu. Lisainfo telefonil 46 31 664814 või e-postiaadressil firstname.lastname@example.org. Volvo Museumi tutvustava brošüüri allalaadimiseks klõpsa siin.


INDREK NEIVELT: Majandus vajab struktuurimuutusi(19) Kõik märgid näitavad, et Eesti majandus peab edasiarenemiseks oluliselt oma struktuuri muutma. Samas näitavad uuringute tulemused, et meie õnnetunne edasise sissetulekute kasvu korral ei suurene. Võib-olla jätkaks pooleli jäänud valimisdebatti? Veidi rohkem kui pool aastat tagasi käis Eestis valimisvõitlus. Nagu teame, võitis valimised partei, kes lubas, et me jõuame viieteistkümne aastaga Euroopa rikkamate hulka. Ehk meile lubati ülikiiret majanduskasvu. Täpset arvutust, kui kiiresti kasvama peaksime, me kahjuks ei saa teha, sest me ei saa kuidagi teada, kui kiiresti kasvab teiste Euroopa riikide majandus. Me saame vaid oletada. Olgu öeldud, et ka teiste riikide majandus kasvas eelmisel aastal väga kiiresti ning ka küm-neprotsendine reaalkasv ei pruugi esirinda jõudmiseks olla piisav. Näiteks kasvas Soome majandus eelmisel aastal üle viie protsendi ning maailma majanduskasv oli kuus protsenti. Ehk teisisõnu: me saime küll sammukese põhjanaabritele lähemale, kuid paraku mitte nii palju, kui meile esmapilgul oma 10–11-protsendilist kasvu imetledes võis tunduda. Kahjuks jäi valimisdebatis selgeks rääkimata, mida me kiireks majanduskasvuks tegema peame ning missugune meie majandus siis viieteistkümne aasta pärast peab välja nägema. Sellest tulenevadki paljud meie praegused vaidlused. Kuidas muidu selgitada, et vaevalt pool aastat pärast lubatud ülikiiret ja vähemalt 15 aastat kestvat kasvu valmistub valitsus pehmeks maandumiseks ja samal ajal teatab tööandjate juht, et ka see kiirus on liiga suur. Me pidime ju järgmised viisteist aastat kiiresti kasvama. Praegu peaks piloot hoopis teatama: “Kinnitage rihmad, me läheneme hoovõturajale.” Mitte aga: “Kinnitage rihmad, me hakkame maanduma – ja loodetavasti pehmelt.” Poole aastaga ei ole majandus oluliselt muutunud. Muutunud on vaid lehtede pealkirjad majandusest. Need probleemid, millest praegu räägitakse, olid teada rohkem kui aasta tagasi. Kuidas edasi? Meie sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta ostujõu pariteedi järgi on ligikaudu 70% Euroopa Liidu keskmisest. Ilmselt ei ole Eestis võrreldes muu Euroopaga kunagi nii hästi elatud. Meil on põhjust rõõmu tunda ja üksteisele õnne soovida! Kui vaadata meie haridustaset ja kultuuritausta, siis olen veendunud, et praegusele tasemele oleksime jõudnud eri teid pidi. Võib-olla vaid aasta-paar oleks olnud tee pikem või lühem. Praeguseks jääb küsimus: kuidas edasi? Peaminister viitas hiljuti ühes oma kõnes Tartu ülikooli teadlaste tööle, mis näitab, et Eesti majandus ei saa oma praeguse struktuuriga oluliselt edasi areneda. Teisisõnu: pelgalt olemasolevate majandusharude ehk siis ka ettevõtete efektiivsust tõstes me oluliselt rikkamaks ei saa. Muutuma peab Eesti majanduse struktuur. See tähendab: arenguks on vaja, et kiiresti kasvavates valdkondades tekiksid uued ettevõtted, mis suudaksid inimestele kõrgemat palka maksta. Stress aitab areneda Kui rahulikult järele mõelda, pole siin ju midagi üllatavat. Ma ei usu, et keegi pool aastat tagasi uskus, et olles tulevikus üks rikkamaid Euroopa rahvaid, on meie majanduse ühed suuremad eksportöörid endiselt Kreenholm ja Elcoteq. Ning meil on odav alkohol, mida põhjanaabrid meil endiselt ostmas käivad. Need teemad jäid lihtsalt lõpuni arutamata ning meil võiski tekkida ettekujutus, et elu on nagu muinasjutus ning tehes järgmised viisteist aastat sama tööd, saamegi Euroopa rikkamateks. Mida varem me endale selgeks teeme, et meie majanduse struktuur peab muutuma, seda parem see meile on. Praegu peame vaatama, kuidas valitsuse otsused aitavad kaasa meie majanduse struktuurimuudatustele. Järgmise aasta riigieelarvest torkab silma aktsiiside kasv. Kindlasti aitab see muuta meie kütuse tarbimist efektiivsemaks, mis on meie energiamahukale majandusele tugev signaal. Tõstes alkoholi- ja tubakaaktsiisi, teatab riik ettevõtjatele, et odava alkoholi ja tubaka müük turistidele ei ole meie majanduse tulevik. Ettevõtjad peavad tegelema teiste valdkondadega. Niisiis aitab riik sellega kaasa majanduse struktuuri muutumisele. Ka paljude kritiseeritud avaliku sektori palgatõususus ei ole midagi halba. Pigem vastupidi. On ju näiteks õpetajad, politseinikud ja paljud teised olnud pikka aega alamakstud. Avalik sektor peabki olema korralikult makstud. Ka sellega annab valitsus selge sõnumi ettevõtjatele: tegelege efektiivsuse tõstmisega ja makske töötajatele rohkem palka. Aeg, mil kõrgharidusega spetsialisti sai endale palgata kolmesaja-neljasaja euro eest kuus, on möödas. Nii lihtne enam ettevõtjate elu ei ole. Niisiis kiirendab valitsus avaliku sektori palgatõusuga jällegi möödapääsmatuid muutusi. Selles sammus ei ole midagi halba – ka siis, kui selle hinnaks võib olla palkade väiksem kasv paari aasta pärast. Arenemiseks peabki väike stress olema. See on nagu sportlastega, kes peavad pidevalt harjutusi muutma, sest muidu harjuvad lihased ühe harjutusega ära ega arene. Sama on ka majanduses. Meie kinnisvarahindade praegune paigalseis või kerge langus ning rahapakkumise vähenemine on meie majandusele ainult hea. See aitab meid uutele radadele viia ning teeb meid ainult tugevamaks. Kinnisvara arendamisega oligi liiga lihtne raha teenida ja nii võiski tekkida pettekujutelm edukusest. Ettevõtjad otsivad kogu aeg uusi ja kiiresti arenevaid valdkondi ning piirkondi, kus kasvada – ja nii on see ka tulevikus. Riigi roll on näidata võimalikke arengusuundi ning aidata ettevõtjatel mõelda. Õnn ja raha Veel on kahju, et valimistel jäi lahti rääkimata loosung “Õnn ei ole rahas”. Nimelt on Eesti praegu jõudnud sissetulekutasemeni, kus rahvusvaheliste uuringute järgi edasise sissetulekute kasvuga inimesed õnnelikumaks ei muutu. Me võiksime küsida: kas meie majanduse struktuur ikka peaks muutuma? Kui me neid muudatusi tehes õnnelikumaks ei saa, siis kas ikka on neid vaja? Võib-olla keskendume hoopis muule, mitte majanduskasvule? Kas me ka tegelikult tahame saada Euroopa suurima sissetulekuga maaks, kui selleks peab tegema palju muutusi? Ma loodan, et valitsuses käivad selleteemalised ägedad vaidlused koalitsioonipartnerite vahel iga nädal. Aga oleks parem, kui need vaidlused käiksid avalikult. Parteid võiksid valimiseelset debatti edasi arendada ning seda juba rahulikumas ning argumenteeritumas toonis. Me peaksime rohkem rääkima majanduskasvu võimalustest ning sellest, mida selle jaoks tegema peab. Võidaks kogu ühiskond.


28. oktoobril 2006 Küsimused koostanud Peeter Kubo 1) Niiluse läänekaldal Lääne-Teebas on võimatu mitte märgata kahte hiigelkuju, mis tunduvad olevat lagedale maastikule ära eksinud. Need kolossid on jäänused suurest „aastamiljoniteks püstitatud templist“, mille ehitas Amenhotep III jaoks mees, kelle nimi oli ka Amenhotep. Kiviraidurid kasutasid kummagi kuju valmistamiseks üht tervet liivakiviplokki. 27. aastal e.Kr. hakkas üks nendest kujudest häälitsema. Koloss oleks nagu laulnud omapärast laulu. Neid kujusid hakati pidama Trooja sõjas tapetud Etioopia sangari Memnoni kujudeks ja helisid tema kaeblemiseks oma ema, koidujumalanna poole. Memnoni nimi on muide sarnane egiptuse sõnaga menu(„monument“), millega neid kolosse tähistati. Antiikmaailmas sai see ime laialt tuntuks. Siis aga tuli Rooma keiser Septimius Severus ja tegi midagi ülla kavatsusega, ent tulemus oli kahetsusväärne: laul lakkas. Mida tegi see Rooma keiser? 2) Prantsuse kuningas Charles III andis normannide juhile Rollole hertsogi tiitli. Kes tänapäeval kannab Normandia hertsogi tiitlit? 3) Kellest on jutt(1856-1939)? Ta oli 82 aastane, kui Austria kuulutati 1938.aasta märtsis Reichi osaks. Palju kartsid tema pärast. Isegi president Roosevelt palus end informeerida. Lõpuks jõuti nii kaugele, et ta oli nõus lahkuma Austriast. Enne seda pidi ta kirjutama alla ühele dokumendile, mis pidi kinnitama, et Gestaapo oli teda viisakalt kohelnud. Ta kirjutas sellele alla ja lisas: „Võin südamest igaühele Gestaapot soovitada.“ Londonis kirjutas ta raamatu „Moses und Monotheism“, kus pidas juute barbaarseks rahvaks, kes oma ümberlõikamisepraktikaga äratasid mittejuutides kastreerimise hirmu, mis oli antisemitismi algpõhjus. Ta vihjas, et juutide eraldatus on osaliselt nende endi viga. Ta ei nõustunud Füüreriga, et juudid on pahad, kuid ta tunnistas, et nad on rikutud. Selle peale olid paljud juudiõpetlased muidugi solvunud. 4) Nende puude vanust on raske hinnata, sest peaaegu kõigi vanade puude südamikud on õõnsad. See ei ole nõrkuse ega lõpliku kõdunemise märk – õõnes toru on palju tugevam ja paindlikum, kui kompaktne keha. Peale selle kasvab mitme sajandi kestel õõnestuva vana tüve sisse uus tüvi, mis võtab puukrooni toetamise lõpuks üle. Sajandeid hiljem kest laguneb ja pealtnäha noorel puul on seljataga veel teine eluiga. Selle puu koorest hakati 1980ndate aastate algul valmistama vähivastast ravimit paclitaxelit(varasem nimetus taksool). Siis aga avastati meetod, kuidas seda ravimit sünteesida – tänu sellele jäid hävitamata looduses kasvanud puud. Hisapanias esinevad muistsed nimetused ibeeria ja ibeerlased tähendavad seda puud(ibe). Iirimaad nimetati selle puu saareks(Lerne). Vanad kreeklased pidasid seda puud allmaailma väravaks ja seetõttu hinge valvuriks. Mis puust on jutt? 5) Garibaldikala, Napoleon-hiidhuul, Rooseveltikala ja Gulliveri klaasahven. Milline neist kaladest on USA-s erilise kaitse all – selle kala püüki või tapmist karistatakse kopsaka rahasummaga? 6) See mineraal esineb paljudes erinevates värvustes ja värvitoonides – värvusetust ja läbipaistvast kuni piimvalgeni, roosa, lilla, punase, oranži, kuldkollase ja igasugustes rohelistes toonides. Sajandeid puudus sellel mineraalil oma nimi. Enamasti aeti teda segi teiste, temast hinnalisemate vääriskividega. Kui aga asjasse selgust saadi, siis nimetati seda selle vääriskivi järgi, mida ta imiteeris ja lisati vaid eesliide võlts-. Näiteks rohelist vormi kutsutakse Aafrika smaragdiks. Tunti veel võlts-topaasi, võlts-ametüsti ja teisi. Juveliiride kõnepruugis kandis see mineraal ammustest aegadest saadik kivilille nimetust. 1676.aastal kirjutati, et soojendamisel (kuumutamisel ja päikesekiirte mõjul) hakkab see mineraal fosforestseerima. See oli esimene kirjalik teade termoluminestsentsi nähtuse kohta. Seda omadust tundi juba varem. Alkeemikud arvasid, et mineraalis peitub kuri vaim, kes oma võlujõuga suudab muuta odavaid metalle kullaks. Mis mineraalist on jutt? 7) Taeva põhjapoolkeral Linnutee vöös asub väike tähtkuju, mille ladinakeelne nimetus on Sagitta. Selle tähtkuju eestikeelne nimetus langeb kokku ühe tuntud Eesti sportlase perekonnanimega. Mis nimega on tegemist? 8) Milline Euroopa rahvas võib uhkust tunda selle üle, et 1932.aastal OM-il kaks kulda ja ühe hõbeda võitnud Mildred Didrikson on nende rahvuskaaslane? Mis riigist olid pärit Didriksoni USA-sse tulnud vanemad? 9) Aleksandria antiikse raamtukogu kataloogija Kallimachos väitis: „Suurest raamtust on suur tüli.“ Kirjarullid valmistati tol ajal papüüruselehti kokku liimides ning saadud riba keerati ümber kepi. On teada kuni 44-meetri pikkusi kirjarulle. Keskmiselt olid nad 6-10 meetri pikkused. Milliseid kirjarulle nimetati “ofistograafideks“? 10) Hans Leberecht on tuntud eesti kirjanikuna, kellel oli saksa nimi ja kes kirjutas vene keeles. Hiljuti ilmus Rinaldo Nurme mälestusraamat „Sõjateest Laskurkorpuses ja teisi mälestusi(1920-1987)“. Selles raamatus kirjutatakse, kuidas 1943.aastal saabus pärast Velikije Luki lahingut Laskurkorpusele täiendust Venemaa-eestlaste näol. Siis tuli sinna ka Hans Leberecht. Millega ta algselt Laskurkorpuses tegeles, see oli ka olnud tema harrastus ja elukutse. Millest on jutt? 11) Kes on see Koržetsile sarnanev mees, kes on läinud moeajalukku kõrgetasemelise õmbluskunsti(haute couture, kõrgmood) alusepanijana? Tänu temale muutus moelooja toodang omaette kunstiliigiks ja moelooja nimi sai tähtsamaks kui tema loomingu kandjad. 12) Kes? (1867-1934) 13) See magusa nimega mees mängis Steinitziga esimest ametlikku MM-tiitlimatši. Kes? Ta ei ole Heinz Valk. 14) See hoone asub Virginias, USA-s. Mis memoriaaliga on tegemist? 15) Kes laulis kuulsaks selle laulu? 16) Millega on seotud need kellaajad? 17) Te näete üht natuurist joonistatud portreed(1795). Parukas puudub, juuksed on seotud peenikesse patsi, mida nimetati a ́la bout de rat(hiiresabaks). Keda on kujutatud? 18) See foto pärineb aastast 1967. Kes annab intervjuud? 19) Mis nimetust kandis see Makedoonia jalaväe pikk piik? 20) Kes on see virtuooslik pillimees? 21) Mis linnas on see Saladini ratsamonument? 22) Keda on kujutatud? 23) Mis mõis on fotol? 24) Millega on tegemist? 25) Kes laulavad? 26) Kes? 27) Kes on see Dama dama? 28) Millega on tegemist? 29) Kon parempoolne näitleja? 30) Kes on kunstnik? 31) Mis tempel see on? 32) Kes on see Eestis haruldane tirtsuline(psophus stridulus)? 33) Kes lehvitab kaabut? 34) Mis riigist on pärit see padaungi ehk karemi hõimu tütarlaps? 35) Mis nime kannab see purjespordivahend? 36) Ameerika Ühendriikides, Oregonis Wallamette Valley ́s asub üks birgitiinide klooster. Mille poolest ta erineb kõigist teistest birgitiinide kloostritest? 37) Mis sõnast on jutt? See sõna tähendab kreeka keeles pilliroogu. Pilliroogu kasutati mõõduridvana ning siit tuligi edaspidi tähendus „standard“. Pühakirja kontekstis tähistatakse selle sõnaga ametlikult tunnustatud raamatute nimistut. Seda sõna on kasutatud sellesks, et tähistada meie mõistes „usu reeglit“ – standardit, mille abil mõõta ja hinnata. 38) XVII sajandi alguses asutati Hispaanias täiesti uus birgitiinide ordu haru. Hispaania naismüstik Marina de Escobar kohandas Birgita ordu reeglistiku Hispaania oludega. Hispaania haru emakloostriks oli Valladolidi nunnaklooster. Kui tavaliselt kannavad birgitiinid halli ordurüüd, siis Hispaania birgitiinid kannavad üht teist värvi rüüd. Mis värvi? 39) Millise Tallinna koguduse häälekandjaks on ajakiri „Sulane“? 40) Kurat ahvatles Jeesust kolmel korral. Esimene kord oli siis, kui Jeesus oli läinud 40ks päevaks ja ööks kõrbesse ning oli näljas. Siis tuli kurat ja soovitas tal oma võimeid näidata ning kivid leivaks muuta. Teine kord soovitas talle minna maja katusele ja hüpata sealt alla ning loota sealjuures, et inglid ta kinni püüavad. Kolmas kord viis kurat Jeesuse ühele mäele ja tahtis, et Jeesus kummardaks teda. Mida lubas ta selle eest? 41) Milline neist Ukraina ajaloolistest linnadest asub Dneprist idas: Rovno, Hmelnitski, Tšerkassõ, Krivoi Rog, Poltava, Belaja Tserkov? 42) Mais 1937 maandati põhjapooluse lähedal jääpangale neli vene polaaruurijat Ivan Papanini juhtimisel. Enam kui nelja kilomeetri laiusele jääpangale rajati teaduslik triivjaam „Severnõi Poljus I“. Papaninlased triivisid 274 päeva. Selle aja jooksul läbisid nad ligi 2000 kilomeetrit. Millise saare rannikule see jääpank nad lõpuks viis? 43) Esimeseks mustanahaliseks individuaalvõitjaks taliolümpiamängudel oli Shani Davies, kes võitis Torinos kulla 1000 m kiiruisutamises. 1948. aastal võitis Londonis esimene mustanahaline naissportlane suveolümpiamängude individuaalse kuldmedali. Selleks olümpiavõitjaks oli Alice Coachman USA-st. Millisel kergejõustikualal ta võitis? 44) Millisest filmist on jutt? Sõna paparazzi tuleneb selle filmi tegelasest Paparazzost, kes esindab neid kärbeste kombel sumisevaid fotoajakirjanike, keda leidub iga mööduva kuulsuse ümber, kes üritavad oma plõksu ära teha, parimat positsiooni saavutada ning parimat fotot napsata. Selles filmis ümbritsevad nad Sylviat, keda mängib Anita Ekberg. 45) Millisest heliteosest on see valss? 46) Bind ja tilak on Indias hea õnne ja abielu sümbolid (bind naistel, tilak meestel). Mis need on? 47) Kes oli see pagariäride ja –tööstuste omanik, kes külastas 1932. aasta Los Angelese suveolümpiamängude ajal kõiki delegatsioone, korjas kokku nende leivaretseptid, mille andis üle oma pagaritele ja varustas sportlasi mängude ajal leivaga? Tema fondi autahvlil on Spyros Louisi, Robert Garreti ja Edwin Flacki nimed. 48) Mille saab endale golfar, kes suudab võita ühe neljast suurturniirist – British Openi ja üle Atlandi toimuvate US Mastersi, US Openi või US PGA? Viimane ongi kõige prestiižikam golfiturniir üldse. 49) Millises riigis asub Emase Rahvuspark? 50) Mis riigi hümn? XXVIII Kloostriturniiri vastused 1) Restaureeris kujud(kadusid maavärina tulemusel tekkinud praod) 3) S. Freud 4) Jugapuud 5) Garibaldikala(kollane kuni 40 cm pikkune riffkalaline) 6) Fluoriit(CaF2) - Sulapagu 7) Nool 8) Norralased 9) Kirjarull kahel küljel oleva kirjaga 10) Ta oli kunstnik(tegi Stalini jt portreesid) 11) Charles Frederick Worth(keisrinna Eugenie ihurätsep) 12) Marie Curie 13) Johann Zuckertort 14) Virginia osariigis, Georg Washingtoni Rahvuslik Vabamüürlaste Memoriaal 16) Palvetamise kellaajad mošee seinal 17) Väejuht Aleksander Suvorov 18) Kirurg Christiaan Barnard 19) Sarissa 20) Gerry Mulligan(bariton-sax) 21) Damaskuses 22) Marco Polo 23) Laupa mõis 24) Dinosauruste munad 25) Hele Kõre ja Kristjan Kasearu (Romeo ja Juliana) 26) Silvia Rannamaa 27) Kabehirv ehk daamhirv 28) Maapinnajoonistused Peruus Nazca kõrbes 29) Helle Pihlak(Helle Meri) 30) Georg Grosz 31) Rooma koldejumalanna Vesta tempel 32) Käristaja 34) Birma, Myanmar(karenid kuuluvad tänapäeval tagakiusatavate rahvuste hulka) 35) Trapets 36) Seal on ainult mungad 37) Kaanon 38) Pruuni värvi 39) Tallinna Kaarli koguduse 40) Kõiki maailma kuningriike 41) Poltava 42) Gröönimaa(kagurannikule) 43) Kõrgushüppaja 44) Magus Elu ehk La Dolce Vita 45) J. Strauss, Mustlasparun 46) Kunstlikult tehtud märgid ninajuurel 47) Paul Helms(Helmsi fondi looja) 48) Rohelise pintsaku 49) Brasiilias 50) Iirimaa hümn


(5) Kuni 800 liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett, kruus jms) alusele.


source: CulturaX

text: Sam & Max: Kuradi mängumaja - Episood 1: Karistustsooni ülevaade - Ülevaade 2020 Sam & Max: Kuradi mängumaja - Episood 1: Karistustsooni ülevaade Kui mäng paneb teid oma esimese dialoogireaga südamest naerma, teate, et olete milleski erilises, ja see on nii näiteks The Penal Zone puhul, mis on igakuiste Sam & Maxi seikluste kolmanda ringi avaetendus. Uus viieosaline hooaeg, The Devil's Playhouse, algab 1950ndate stiilis B-filmi jutustajaga (seisab laua ääres, millele on abivalmilt kirjutatud "Jutustaja"), ehitades vaimustavalt schlockise eelduse: anarhiline, antropomorfne küülik Max on antud psüühilised jõud üleloomulike mänguasjade viisakusest. Koos kuue jala pikkuse koeraga Sam, kes moodustab vabakutselise politsei teise poole (eradetektiivid, kes ei arvesta eriti seadustega, vaid nende enda seadustega), peab Max katastroofi ärahoidmiseks kasutama kõiki oma uusi võimalusi. Selles episoodis tuleb kriis ette kindrali Skunkape (hääldatakse skun-cah-pay, ta nõuab), võõra gorilla, millel on rahuldamatu janu psüühilise jõu järele. Päris veider värk, aga see on täpselt see, mida fännid on komöödia duo käest oodata. Karistusala (ja ei, mäng ei tähenda korduvalt kubeme nalja tegemist, kordub) avaneb kogu mänguosas, kuna jutustaja juhendab mängijaid Sam & Maxil pääsema Skunkape'i hävitavast lipulaevast ja saatma problemaatiline primaat tagasi tiitlivöönd - transdimensionaalne hoidmisrakk galaktika kõige kurikuulsamate kurjategijate jaoks. Kui kontroll esmakordselt omandatakse, märkavad frantsiisivõtme veteranid selle tiitli esitusviisis mitmeid olulisi muudatusi. Suurenenud keskendumisega Maxile saate nüüd juhtida nii tema kui ka Samu tegevusi, liikudes nende vahel hõlpsalt klahvivajutusega või ekraanil kuvataval ikoonil klõpsates. Kuigi Maxi kontrollimine piirdub tema volituste kasutamisega, leidsin selle lisamise igati tervitatavaks. Selle asemel, et mängida ainult Samina, kus Max on rangelt alati olemas olev kaasmängija, mängib see tiitel esimest korda Sami ja Maxi mängu. Sam režiimis on episood traditsiooniline Jutustaja seiklus, mille käigus uurib kolmas isik rohkelt varumõistatusi ja vestleb meelelahutuslike tegelastega. Max režiimi näidatakse siiski fikseeritud (kui see on visuaalselt moonutatud) esimese inimese vaates. Nooleklahvid või hiir saavad pea ümber pöörata ja Max saab kasutada ühte oma olemasolevatest jõududest kõigil kohaldatavatel keskkonna levialadel. Tema teleportatsioonivõimsuse korral valite selle asemel lõime sihtkohana kasutatavad telefoninumbrid. Maxi jõudude kasutamine moodustab hämmingu - isegi niivõrd, kuivõrd tehakse lõhe sellest, et Sam on seekord Maxi külgmängija, ehkki suurem osa tegelikust mängust kulub ikkagi Sami juhtimisele. Kui olete põgenenud esialgsest keerukusest, mis on mõeldud pigem Maxi kui Sami rolli tutvustamiseks, näevad naasvad mängijad koerte shamuse tavapärastes liikumisjuhtimistes radikaalseid muudatusi. Sarnaselt muude hiljutiste tellijale tehtud jõupingutustega on interaktsioon endiselt üks-ühele klõpsamine - levialad ja laoartiklid valitakse lihtsate hiireklõpsudega - juhendatakse Samit nüüd kas klaviatuuri kaudu või hiire klõpsamisega, et ta soovitud kohta tõmmata. suund (või juhitav pisipildiga, kuna alternatiivina toetatakse mängupaneele täielikult). Ehkki ühes käes klaviatuuri ja teises hiire kasutamine sobib mulle hästi, leiavad mängijad, kes eelistavad ainult hiirega juhtimist, uut meetodit kohmakalt kasutada. Telltale väidab, et kinemaatilisemat stiili ei saa ühendada nuppude ja klõpsudega navigeerimisega, kuid nende kompromiss ei tööta eriti hästi ning tundub, et see hooaeg on tehtud konsoolidega (mäng on saadaval ka PlayStation 3) . Tõepoolest, kui liigute Samiga hiirega ringi, hüppab ekraanile pisipiltide graafik, mis näitab teile, millisele poole ta on suunatud. Dialoogisüsteemi on siin muudetud ka valikute loendist Mass Effect -rattale. See pole probleem ega eelis, kuna ebatavaline kuju on tegelikult vaid kosmeetiline erinevus. Kui hakkate ringi liikuma, ei püsi te Skunkape laeval kaua. Sissejuhatav osa lõpeb paljastusega, et kogu asi polnud midagi muud kui 3D-vaaturi kaudu avatav pilk tulevikku, esimene selgeltnägijatest, mille Max avab jäädavalt. Tõepoolest, taevaga seotud proloog on pigem tegevusterohke õpetus kui päris mängu osa. Reaalajas tagasi jõuab Skunkape laev kiiresti, kindral väidab, et ta tuleb rahus isegi siis, kui ta ja tema gorillapojad otsivad supertoode oma ebameeldivatel eesmärkidel, jättes Sami ja Maxi üksi paljastama ta pettuse eest ja avastama esmalt mänguasjad . Mängu algusaja vältel oli tore näha Telltale'i tehtud pingutusi, et uued ja vanad mängijad kiiresti liikuma hakkaksid: jutustaja juhendatud õpetus on sujuvalt tehtud ja iga tegelase tutvustamisel on külmkaadrisse lisatud kokkuvõte hüppab asjakohaste üksikasjadega. Isegi siis on korduvate tegelaskujude (millest üks varem oli deemonlik koogiretsept) sisemised ja sümboolsed sürreaalsed ja keerulised kujundid, et võin ette kujutada, et uustulnukad on alguses üsna vaimustatud. Varjatud..., kuid tõenäoliselt ka lõbustatud. Paratamatu ja vaimukas kirjutamine on nii tugev kui see sarjas kunagi olnud on ning siin tutvustatud uued tegelased, Skunkape ja abivalmis kehastatud aju, on sama inimlikud kui naasvad lemmikud nagu Superball ja Harry Moleman. Ja nad kõik kõlavad taaskord tõhusalt: David Nowlin ja William Kasten naasevad kuritegevusevastase võitluse duona, nagu ka võtmetegelaste toetav osa. Enamik neist on paigutatud Sam & Maxi mõneti tuttava naabruskonna ümber, kuid reisite siiski natuke rohkem kui eelmistel hooaegadel. Mängus kasutatakse esimest korda linnakaarti ja vidinate valmistamise kohta saate küsida Momma Bosco Boscotechi "laboritest". Samuti tunneme New Yorgi vabakutselise politsei versiooni natuke rohkem, tehes peatusi mõne muu NYC-i asukohas. Muidugi, "kõik need tänavad näevad välja ühesugused", nagu Max ütleb, kuid "Nad on täiesti erinevad tänavad", pikendab Sam ja see muudatus pakub paremat edasiliikumise tunnet, isegi kui mängu ikka veel häirib Telltale'i kaubamärgi säästlikkus, asukohtade ja märgimudelite uuesti kasutamine maskeerituna. On siiski liiga vara öelda, kas sel hooajal järgneb eelmine "sitcomi" valem, mis hõlmab keskstuudio (Sam & Maxi naabruskond) pluss paar välist asukohta igas episoodis või hiljutise lõdvema, rohkem questilaadset ülesehitust Ahvide saare jutud. Arvasite, et selline sageli reisitud naabruskond saab praeguseks juba pisut liiga rahustavalt tuttavaks. Sellegipoolest on Telltale püüdnud seda natukenegi kuuseokstesse ajada - või õigemini, üles kühveldada. Põhimall jääb samaks, kuid paljud tekstuurid on ümber joonistatud, andes linnale süngema ja orgaanilisema esteetika. Telliskivi näeb välja kulunud, prügimäed pritsivad mustust ja värv koorib tuletõrjehüdrandid maha. Uuendatud tehnoloogia võimaldab isegi veenda Sami ülikonnas kortse. Ja üle selle on Fahrenheitis kasutatud mürafilter, mis annab kogu asjale pisut hädise, lagunenud ilme. Kumulatiivne efekt ei ole just laiaulatuslik graafiline kapitaalremont, mis muudab need tehniliselt muljetavaldavaimad mängud, mis kunagi tehtud, kuid uus sõmer stiil on detailsem ja aitab asukohtadel korduval vaatamisel visuaalselt huvitavaks jääda. "Linna määrdumisprojekt", nagu kuulutatakse mängusisese ajalehe pealkirjas, on "kõlava eduga". Isegi rohkem kui tehnilised täiendused muudavad Penal Zone'i vaatamise nii lõbusaks, kui mängimiseks. Telltale on vastavalt koomiksiraamatu lähtematerjalile mängu jaoks kujundanud mõned krõbedad, stiilsed, kergelt retro menüüekraanid. Kõik tegelaskuju animatsioonid - alates Sami dramaatilisest kõrvalekaldumisest sissejuhatuses kuni sageli naljakate näoilmeteni - on kohapeal. Siis on kümmekond pealtnäha juhuslikku fotot, mis Maxi vaatepunkti ülemineku ajal vilguvad: delfiinid, talupoja naised, telefonid, Vabadussammas, Giza püramiidid. Neid pakutakse heldelt ja need pakuvad nii itsitamiste paraadi kui ka natuke ülevaate jänese meelepaha psüühikast. Maxi meelest on selle pealkirja mõned parimad mängud. Psüühilised jõud pole eriti uus idee, kuid need on siin hästi ellu viidud, moodustades aluse väga nutikatele mõistatustele. Ehkki tema võimete kasulikkus tundub piisavalt lihtne, peate tulemuste saamiseks neid kasutama mõnel eriti looval viisil. Kuigi õpetuses kiusatakse rohkem, tutvustatakse selles osas kahte peamist jõudu: teleportatsioon ja tulevikuvisioon. Teleportimine ei seadista mitte ainult mõningaid meelepäraseid nõuandeid, vaid kaob kõik tagasiulatuvalt. Kas peate kuskil olema? Teleportige lähimasse telefoniliini, nagu ka The Matrixis. Tulevikuvisiooni jõud, mis on lahutamatu osa mõne omaenda mõistatuse lahendamisest, pakub tulevikupilte, mis annavad peent näpunäidet, mida edasi teha. Tulevik ei ole kivisse seatud, nii et võimaliku tuleviku pilgu saamine võib aidata teil selle vastu ettevaatusabinõusid rakendada. Koos Maxi võimalustega saate abi ka lõbusatelt COPS-i arvutitelt, kes panid kokku CSI-stiilis tõendusmaterjalide sobitamise seadme, mis aitab teil Skunkape'i mahhinatsioone paljastada. Kui vajate endiselt õiges suunas asuvat toodet, naaseb suurepärane vihjesüsteem, pakkudes nelja taset, mis dikteerivad, kui tihti teid lahenduse poole hoitakse. Tõenäoliselt pole teil seda vaja. See pole Sam & Maxi mängudest kõige raskem, kuid järjepidevalt lõbusad mõistatused korvavad selle, nagu ka kogupikkus. 4-6 tundi kestev Penal Zone on vaieldamatult seni kõige pikem sarja episood ja kindlasti üks ambitsioonikamaid lugusid. Muidugi, tundub, et suur osa sellest loob Maxi volitused ülejäänud hooajaks, kuid selle episoodi jaoks on juba omaette rahuldav järeldus ja ahvatlevad näpunäited tulevastest asjadest.


Teismelised Masturbeerivad (2634)


text: «Masendavaim ja üksildaseim kui kunagi varem!» seisab «ürituse» seinal. «Sina, siider ja tohutu lameekraan - ja kõige paremal hetkel kaob digilevi kui tina tuhka! Samal ajal, kui teised sinitaeva all supermelus sõpru tag'ivad, seisad sina köögis põhjakõrbenud makaronipanni ääres, lebad hambaid kiristades erakorralise toruparandusega üllatanud kollakasoranžis vannivees või kitkud juukseid krimiromaani taga, millelt koer on teadmata põhjusel viimased leheküljed ära närinud!» Negativusega on võimalik liituda siin. Kaunist Negativus Festivali kõigile eestlastele Elu24 poolt!


Tallinn tahab tankla kohale uut raekoda(45) Tallinna linnavalitsus tahab oma uue peahoone rajada linnahalli juurde Statoili tankla ja selle taga oleva autoparkla kohale, kuid peab selleks krundi endale saama.Tallinna uus raehoone võib kerkida linnahalli juurde Põhja puiestee kruntidele 33 ja 33a, kus praegu on 3300-ruutmeetrine Statoili tankla ja autoparkla, kirjutab Postimees Online. Volikogule, linnavalitsusele ja 11 linnaametile koduks kavandatud uus raehoone peaks linnavalitsuse kava järgi tulema linnahalli kõrvale, Põhja puiestee äärde Statoili bensiinijaama krundile ning Põhja puiestee poolt vaadatuna tankla taha jäävale linnale kuuluvale maatükile, kus praegu on autoparkla. Tallinna abilinnapea Taavi Aasa sõnul on linn juba alustanud ASiga Eesti Statoil läbirääkimisi krundi omandamiseks, kuid lõplikku kokkulepet esialgu veel pole. Abilinnapea sõnul kavatseb linn pakkuda Statoilile tankla ehitamiseks sealsamas lähipiirkonnas uue krundi. Refereeritud artikli täistekst Postimees Online’s See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17163482


text: Kui te arvate, et astronoom jahib eelkõige kaugeid planeete, tähtesid, galaktikaid, supernoovasid, gammasähvatusi või udukogusid, siis eksite. Astronoom jahib eelkõige pimedust. Kui 1950. aastatel otsiti paika Eesti uuele observatooriumile, siis sõitsid meie astronoomid mööda Lõuna-Eestit ja otsisid kohta, kus oleks öösel võimalikult pime. Kui keegi elektrihindade tõusu üle rõõmustab, siis on see astronoom. Sest seeläbi võib juhtuda, et öösiti asumeid vähem valgustatakse. Kui pole pime, siis ei näe ka kõige lähemaid planeete, kõnelemata miljonite valgusaastate kaugusel olevate tähtede ümber tiirlevate planeetide virvendustest. Kui Kreutzwaldi muinasjutus nägi Teravsilm sääske kirikutornis, siis astronoomide kunstsilmad on muutunud nõnda tundlikuks, et näevad sääske Kuu peal. Antarktis asendab kosmost Kuid selleks peab taevas teleskoobi kohal olema pime. Üks väljapääs on lennutada teleskoop Maa orbiidile. Nii nagu tehti 15 aasta eest taevateleskoobiga Hubble ja kuue aasta eest röntgenteleskoobiga Chandra. Või siis lennutada veel kaugemale, näiteks orbiidile ümber Päikese, kus ringleb praegu Spitzeri-nimeline infrapunateleskoop. Ent kõik see on kallis, ja olemasolevatel vaatlusaega pea võimatu saada. Maal püütakse teleskoobid ehitada üha kõrgemale mäe otsa. Seegi pole odav. Nüüd tahetakse Antarktisest teha astronoomide Meka. Seal on küll väga külm, aga see-eest on hästi pime ja õhk puhas – mõlemat vajab astronoom kui leiba. Möödunud novembri alul lõpetas Lõunamandril oma esimese talvitumise 13-liikmeline rühm. Nende baas Concordia, mis asub mandri kaguosas, rannikust 900 km kaugusel, on esimene aastaringne jaam, mis viimase 50 aasta kestel Antarktikasse ehitatud. Sinnamaani kasutati seda suveti Euroopa jääpuurimisprojekti tarbeks. Kuid talvituv rühm ei vaadanud võimalikult sügavale oma jalge alla, vaid hoopis võimalikult kaugemale peade kohale. Astronoom Karim Agabi veendus paiga sobivuses optilise astronoomia jaoks. Kuigi problemaatilisem, kui algselt arvati, võib Concordiast saada üks parimaid paiku optilise teleskoobi jaoks. Tähed säravad seal pidevalt, nagu oleksid taevasse naelutatud. Antarktise kõrgplatool on õhus ka vähe veeauru, mis võiks kujutist moonutada. Lõunapoolusel on optilist astronoomiat katsetatud, kuid seal segavad vaatlusi ohtrad virmalised ja mööda kallakut tuhisevad tuuled. Concordia asub horisontaalsel platool ning tuuli seal peaaegu ei puhu. Ja virmalisi seal tavaliselt ei näe. Samuti on sinna lihtne ligi pääseda. Segavad õhukeerised Prantsusmaa Nice’i ülikooli astronoom Agabi on oma kaaslastega paiga sobivust testinud viie suve jooksul. Nende valged teleskoobid seisavad stiilsetel 8-meetristel alustel, mis on kujundatud Eiffeli torni kaare eeskujul. Kaks kuldset tornikest seisavad külg külje kõrval. 2004. aastal töötas seal Austraalia automaatteleskoop ja tulemused olid paljulubavad. Kuid selgus, et instrumendid näevad vaid siis, kui paiknevad 30-st meetrist kõrgemal. Niisiis läks Agabi asja uurima Antarktise talvel, mil temperatuur langes 80 kraadini alla nulli. Ta avastas, et allpool 30 meetrit esineb õhus tugev turbulents. See on põhjustatud lume ja õhukihtide vahelisest äärmiselt suurest temperatuuride erinevusest. Kuna õhus puudub veeaur, siis polaaröö saabudes selle temperatuur ka ei muutu. Lumi aga jahtub tugevalt. Seepärast peaksid teleskoobid asuma vähemalt 30 meetri ehk kümnekordse maja kõrgusel. Nõnda vedasid katsetajad teleskoobi Concordia 25-meetrise ehitise katusele. Ja teleskoop hakkaski suurepäraselt nägema. Nähtavus oli praktiliselt sama hea, kui on orbiidil. Järgmisel talvel uuringuid jätkatakse, lootuses paremini mõista turbulentsete kihtide käitumist. Agabi rühm pole ainus, kes Antarktises astronoomide Mekat näeb. Itaalia Perugia ülikooli astronoomid loodavad 2007. aastal seal üles panna infrapunateleskoobi, mis peaks toimima isegi suvel, ikka seepärast, et õhus puudub veeaur. Ja üks suurejoonelisemaid projekte unistab sinna vedada 50 väikest teleskoopi, mis hakkaksid töötama üheskoos, et avastada Maa-sarnaseid planeete.


text: Uskumuseks nimetatakse filosoofias ja kognitiivses psühholoogias millegi tõeseks pidamist. Epistemoloogia ja loogika Uskumuseks nimetatakse kas vaimuseisundit, mis seisneb mingi propositsiooni uskumises, või propositsiooni kui uskumise objekti. Epistemoloogias ei peeta uskumuse all tingimata silmas millegi üleloomuliku või kahtlase uskumist. Küsimus, miks keegi midagi usub, võib olla kas küsimus uskumuse põhjuste kohta või küsimus uskumuse põhjendite kohta. Näiteks ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, sest ma olen saanud kristliku kasvatuse ja elan kristlikus ühiskonnas; või uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, sest ma olen saanud hinduistliku kasvatuse ja elan hinduistlikus ühiskonnas. Ma võin uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, selle põhjal, et hinged peavad saama oma tegude eest tasu või karistuse, ent kogemus näitab, et ühe elu piires see nii ei ole; või selle põhjal, et leidub inimesi, kes lapsena minavormis täpselt kirjeldavad mõne surnud inimese elu. Ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, selle põhjal, et kirikukogu on seda eitanud ja kirikukogud on usuasjades autoriteetsed; või selle põhjal, et kui ma oleksin varem teises kehas elanud, siis ma peaksin sellest midagi mäletama, ent ma ei mäleta sellest mitte midagi. Põhjuste abil on võimalik uskumust seletada; põhjendite abil on võimalik uskumust episteemiliselt õigustada (põhjendada). Siin tekib kahemõtteline olukord. Õigustamiseks võib nimetada katset õigustada või siis sellist õigustust, mis tõesti õigustab, – nii-öelda head õigustust. Viimasel juhul võivad ka põhjendid olla või mitte olla head. Analoogiliselt võiks siis ka rääkida heast ja halvast seletusest: halb seletus ei esita tegelikke ehk tõelisi ehk õigeid ("häid") põhjusi. Tavakeeles nimetatakse ka põhjendeid põhjusteks. Räägitakse põhiliselt mingi teo „heast põhjusest“. Nii nagu uskumuste puhul, saab ka tegude puhul rääkida põhjenditest ja õigustusest. Uskumuse põhjenduse nimetamine õigustuseks tulenebki analoogiast tegude ja uskumuste vahel. Uskumuse õigustus põhineb nendel uskumustel, mis uskujal juba olemas on. Kuigi ka põhjendite õigustatus on küsimärgi all, huvitab loogikat see, kas mingit uskumust on võimalik õigustada tuginedes teistele uskumustele. Uskumuse all mõistetakse peale uskuja vaimuseisundi ka propositsiooni, mida uskuja usub. Sel juhul võib uskumust kui vaimuseisundit mõista kui teatavat uskuja ja propositsiooni vahelist seost. Propositsioonide õigustamist teiste propositsioonide abil on võimalik vaadelda ka lahus uskujast. Loogika tegeleb propositsioonidevaheliste suhetega, uurides, mis teeb ühe propositsiooni või (lõpliku) propositsioonide kogumi heaks põhjendiks mingile propositsioonile. Vaata ka Ebausk Teadmine Õigustus Eelarvamus Usund Epistemoloogia Religioon Teadusfilosoofia Kultuuriantropoloogia


text: Postmodernism (ladina keeles post, pärast, järel) on globaalne kultuuriline hoiak, mis konkureerib modernismiga. Erinevalt modernismist väärtustab postmodernism tõe asemel konteksti. Postmodernism on kunstivool, mis väljendab kõige täpsemini postmodernset olukorda. Postmodernsuse all mõeldakse olukorda, kus suured narratiivid on kokku varisenud. Postmodernismi võib leida nii arhitektuuris, kirjanduses, kunstis, luules, filosoofias, humanitaarteadustes, sotsiaalteadustes kui ka linnageograafias. Mõiste Postmodernismi mõiste võeti kasutusele juba 1870. aastal, kui inglane John Watkins Chapman iseloomustas sellega uut maalikunstivoolu. 1917. aastal kirjeldas saksa kirjanik ja filosoof Rudolf Pannwitz oma teoses uut, postmodernset inimest. 1926. aastal ilmus ameerika kirjaniku Bernand Iddings Belli teos "Postmodernism and Other Essays", mida peetakse esimeseks raamatuks, kus võib juba pealkirjast leida postmodernismi mõiste. 1934. aastal kasutas hispaanlane Frederico de Onís postmodernismi mõistet antoloogias. 1950. aastate lõpupoolel hakkas mõiste laiemalt kanda kinnitama. Postmodernism oli vastureaktsioon modernismile, mille teooriaid ja väiteid peeti aegunuks. Postmodernismi tekkele aitasid kaasa sündmused ühiskonnas: nafta- ja energiakriis, globaalse majanduse kasv, külma sõja lõpp, Euroopa ümberkorraldamine, rassiküsimused, feminismi esiletõus ja kübertehnoloogia areng. Lisaks toimusid radikaalsed muutused kunstivaldkondades. Algas popkunsti, happening'ide, rokkmuusika ja filmikultuuri esiletõus. Üheks kõige tähtsamaks postmodernismi teooria loojaks peetakse Ihab Hassanit. Tema meelest ei ole postmodernism enam ainult kultuurinähtus, vaid sotsiaalne fenomen. Sellest on saanud meie maailma nägemise viis. Postmodernismi iseloomustab kõrgtehnoloogiline ja tarbimisele suunatud ühiskond. Postmodernismi tunnused on järgmised: ajaline korrastamatus, ajaloo ja fantaasia segu (faction) kasutatakse pastišši; kirjanikud tajuvad, et kõik on juba varem olnud, ei püütagi olla originaalsed fragmentaarsus; on kadunud usaldus terviklikkuse vastu ideede lõtv seotus paranoilisus kindla teemaderingi eristamatus postmodernistlik kunst üritab taas läheneda elule, kunstiteosesse tuuakse sisse banaalsed, triviaalsed, kitšilikud elemendid, püütakse kahandada lõhet "kõrge" ja "madala" kultuuri vahel; modernismi suurtele metafüüsilistele ja filosoofilistele otsingutele hakati vastanduma mängulisuse, "kerguse", sihiliku fragmentaarsuse ja suurte teeside puudumisega; kadus respekt kultuuri akadeemilisuse vastu; suur osa kunstnikest soovib lihtsalt oma publikut põgusalt provotseerida, suuremat eesmärki polegi Postmodernism linnageograafias Postmodernistlikus linnaplaneerimises on uurimisobjektiks linnad ja nende arenguga seotud protsessid. Postmodernistlikus linnageograafias on oluline uurida sügavamat ruumi tähendust ning selle kaudu aru saada ühiskonnas ja linnas toimuvatest muutustest. Tuntumad postmodernistlikud linnageograafid on Michael Dear, David Harvey ja Steven Flusty. Michael Dearilt on tulnud ka üks postmodernismi definitsioone. Tema 1986. aastal ilmunud artiklis "Postmodernism and planning" on iseloomustatud postmodernistlikku linnageograafiat kolme mõiste abil – stiil, epohh ja meetod. 2001. aastal välja antud Michael Deari ja Steven Flusty teoses "The Spaces of Postmodernity: A Reader in Human Geography" on käsitletud rohkem tänapäevaseid postmodernsuse ja ruumi vahelisi suhteid. Tarastatud piirkonnad ja linnageograafia Eestis Üheks huvitavaks nähtuseks on postmodernses linnas tarastatud kogukonnad. Tihti elavad sellistes kohtades eliidikogukonnad, sest piiravat aeda peetakse heaolu sümboliks. Usutakse, et takistused hoiavad eemale uimastitega kauplemise, prostitutsiooni ja muud ebaseaduslikud tegevused. Tarad aitavad kaasa turvatunde tugevnemisele. Selliseid sulgemisi võib aina enam leida ka vaesemates rajoonides. Tarastatud eliitrajoone leidub Eestis mitmes kohas. Tallinnas on sellisteks Merirahu, Tiskre ja Pangapealse elamurajoonid. Tartus näeb Kreutzwaldi tänava lõpust neljast majast koosneva asumit, mida ääristab kivimüür. Linna ääres asuv Uus-Ihaste elamurajoon on samuti piiratud kõrge kivist aiaga. Postmodernsete linnadega on seotud ka laialivalgumine. Eriti on seda näha just Tallinna lähiümbruses. Linnaplaneerijad püüavad selle nähtuse vastu võidelda urbanismi ja taibuka kasvuga (smart growth). Urbanismi ideeks on linnaregioonide niisugune süstemaatiline planeerimine, kus oleks oluline looduskeskkonna säilimine, meeldiv sotsiaalne ümbrus ja majanduslik kasv. Taibuka kasvu ideega püütakse tähelepanu pöörata laialivalgumise negatiivsetele külgedele. Tähtis on viia planeerides energiakulud võimalikult väikeseks ja säilitada kõrgekvaliteediline elukeskkond. Oluline on kasutada maad võimalikult positiivse tulemusega. Linnade äärealasid peetaksegi üheks tänapäevase postmodernse linna nähtuseks. kuna seal saavad kokku ruraalsus ja urbaansus. Postmodernism arhitektuuris Postmodernism tõusis stiilina esile 1970. aastate lõpus ning mõjutab arhitektuuri tänapäevani. Postmodernism laenab elemente minevikust. Modernismi arhitektid peavad postmodernismi tihti liiga vulgaarseks ja populistlikuks. Postmodernistide meelest on aga modernistide töö hingetu, lahja, liiga lihtne ja abstraktne. Arvamuste lahknevus tuleb eesmärkide erinevusest. Modernism soovib olla minimaalne, ornamentideta ja õige materjali kasutamisega. Seevastu loobub postmodernism rangetest reeglitest ja püüab leida hoonete kasutamise, ehitamise ja vormi tähendusi ning väljendusi. Postmodernismis nähakse sammaste ja muude varasemate stiilielementide tagasitulekut. Mõnikord kasutatakse Vana-Kreeka ja Rooma stiile, kuid neid ei kopeerita, vaid kohandatakse vastavalt vajadustele. Postmodernistliku arhitektuuriliikumise algatajaks peetakse arhitekt Robert Venturit. Tema 1966. aastal ilmunud raamat "Complexity and Contradiction in Architectur" avardas inimeste mõttemaailma uues suunas. Kuulsa modernistliku arhitekti Ludwig Mies van der Rohe ütlusest "vähem on rohkem" sai Venturi käsitluses "vähem on tüütu". Raamatus on tutvustatud mitmeid arhitekti enda projekteeritud hooneid, kuulsamatest Guild House USA Philadelphias, millest sai suurimaid postmodernismi ikoone. Postmodernismi peetakse seguks kõigist sellele eelnenud stiilidest, kusjuures oluline on rahvaliku maitsega arvestamine ja populaarsuse taotlus. Ehitised võivad olla domineerivaid gruppe toetavad. Tihti tehakse tarbimisele orienteeritud ehitised võimalikult ligitõmbavaks, et inimesed ostaksid palju. Tähtis on suurendada tarbimist ja majanduslikku kasu. Kuulsamaid postmodernistlikke hooneid on New Yorgis asuv Philip Johnsoni kappkellakujuline kõrghoone 550 Madison Avenue (varem tuntud ka kui AT&T kõrghoone ja Sony Tower) ning Charles Moore'i itaalia stiilis Piazza d'Italia New Orleansis. Las Vegast peetakse postmodernistliku arhitektuuri inspiratsiooniks. Arhitekte Thomas Gordon Smith Aldo Rossi Michael Graves Postmodernismi näiteid Eesti arhitektuuris Eestis tekkis postmodernistlik arhitektuur 1970. aastate lõpupoolel ja 1980. aastatel. Suunda esindavad Haabneemes asuv toonane Kirovi-nimelise kalurikolhoosi lasteaed ja Pärnu kaubanduskeskus. Tartu arhitektuuris peetakse üheks postmodernismi näiteks 1990. aastate lõpus ehitatud Emajõe Ärikeskust. Postmodernism kirjanduses 1960. aastate alguses hakkas esimesena postmodernistlikku kirjandust uurima Ihab Hassan. Ta leidis, et modernistliku kirjanduse kõrvale oli tekkinud uus vool. Algul kutsus ta seda "vaikuse kirjanduseks", hiljem võttis kasutusele postmodernismi termini. Terve postmodernismi defineerimine on väga keeruline, samamoodi on selle voolu kirjanduse kirjeldamisega. Mõned postmodernistlikku kirjanduse tunnused võiksid olla järgmised: stiilide ja kujundite paljusus, iroonia, paroodia, fabulatsioon, pastišš, intertekstuaalsus, eklektika, fragmentaarsus, skeptitsism, eneserefleksioon, avatus ja mängulisus. Üheks postmodernistlikuks kirjanikuks peetakse Umberto Ecot. Tema romaan "Roosi nimi" sisaldab palju irooniat ja intertekstuaalsust. Eco meelest pole minevikust pääsu, kuid seda tuleb esitada iroonilisel ja paroodilisel moel. Linda Hutcheoni teoseid iseloomustavad märksõnad "paroodia" ja "pastišš". Postmodernistlikke kirjanikke Allikas: Barry Lewis. Postmodernism and literature or Word Salad Days, 1960–90. – "The Routledge Critical Dictionary of Postmodern Thought". Postmodernistlik kirjandus Eestis Eesti kirjandusse jõudis postmodernism 1980. aastate lõpus. Selle tõid piiride avanemine ja suured muutused ühiskonnas. Algul postmodernismi ei tuntud ja seda tutvustavat käsitlust leidus vähe, mistõttu sai postmodernism hinnangulise ja negatiivse alatooni. Asi muutus 1990. aastate alguses, kui ajakiri Vikerkaar hakkas avaldama postmodernismi teoreetikute teoste tõlkeid. Eesti kirjanikest on postmodernismiga seostatud Hando Runnelit, Mati Unti ja Emil Tode. Viimase romaan "Piiririik" kirjeldab postmodernistlikku maailma. Luuletajatest võib üheks olulisemaks esindajaks nimetada Contrat ja proosakirjanikest Andrus Kivirähka, kelle romaanis "Ivan Orava mälestused" on paroodia ja iroonia olulisel kohal. Veel võiks mainida Kerttu Rakket, Kaur Kenderit ja Kadri Kõusaart. Tuntud postmodernismi esindajad Teoreetikud Ihab Hassan Jean-François Lyotard Jürgen Habermas Michel Foucault Roland Barthes Jean Baudrillard Richard Rorty Fredric Jameson Kunstnikud Robert Colescott Odd Nerdrum David Ligare Lincoln Perry Cindy Sherman Režissöörid Jean-Luc Godard David Lynch Peter Greenaway Martin Scorsese Stanley Kubrick Woody Allen Quentin Tarantino Ridley Scott Steven Spielberg Postmodernism Eestis Eesti taasiseseisvumise järel sai kunsti- ja kultuurimaastikul postmodernismist nõukogude kultuurikammitsaist vabanenud ühiskonna moeideoloogia. Vaata ka Postkolonialism Poststrukturalism Valgustuse projekt Postmodernistlik film Viited Kirjandus Piret Viires. "Eesti kirjandus ja postmodernism". Tartu Ülikooli Kirjastus 2008. Epp Annus. "Postmodernism kui hilissotsialismi kultuuriloogika". Keel ja Kirjandus 2000, nr 11, lk 769–780. Jean Baudrillard. "Simulacres et Simulation" (1985). Eesti keeles: "Simulaakrumid ja simulatsioon", Kunst 1999, tõlkinud Leena Tomasberg, ISBN . Stanley Grenz. "A Primer on Postmodernism" (1996). Eesti keeles: "Postmodernismi aabits", Logos 2003, tõlkinud Andrus Norak, ISBN . Frederic Jamson. "Postmodernism ja tarbimisühiskond", tõlkinud Jüri Lipping. Vikerkaar 1997, nr 1–2, lk 128–141. Ants Juske. "Postmodernism". Vikerkaar 1993, nr 8, lk 69–73. Janek Kraavi. "Postmodernismi teooria ja postmodernistlik kultuur: ülevaade 20. sajandi teise poole kultuuri ja mõtlemise arengust". Greif 2005, ISBN . Jean-François Lyotard. "Vastus küsimusele: Mis on postmodernsus?", tõlkinud Ilmar Raag. Akadeemia 2000, nr 7, lk 1419–1450. Dominic Strinati. "An introduction to theories of popular culture" (1995). Eesti keeles: "Sissejuhatus populaarkultuuri teooriatesse", Greif 1995, tõlkinud Nele Lond, ISBN . Välislingid Filosoofia