text: Sotsioloogia on sotsiaalteadus, mis uurib sotsiaalsete gruppide, inimese ja ühiskonna vahelisi seoseid. Sotsioloogia on nii metodoloogiliselt kui temaatiliselt väga lai teadusala. Traditsiooniliselt on keskendutud sotsiaalse kihistumise, klasside, mobiilsuse ja religiooni, ilmalikustamise, õiguse ja kõrvalekallete uurimisele. Kuna kogu inimtegevus sõltub sotsiaalselt struktuurist ja indiviididest, siis on sotsioloogia fookus laienenud ka tervise-, militaarsete ja karistusasustuste, Interneti ja isegi sotsiaalse aktiivsuse teaduslikule uurimisele. Kasutatavate teaduslike meetodite valik on samuti laienenud. Sotsiaalteaduste uurijad koguvad informatsiooni erinevate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetodite abil. Kui 20. sajandi keskel sagenesid tõlgendatavad, hermeneutilised ja filosoofilised lähenemised ühiskonna analüüsimisele, siis sajandi lõpus hakati kasutama rohkem analüütilist sotsioloogiat ja matemaatilisi ning rangemaid arvutusmeetodeid nagu näiteks agentidel baseeruv modelleerimine ja sotsiaalse võrgustiku analüüs. Sotsioloogia rajajaks peetakse prantsuse sotsioloogi Auguste Comte'i, kes võttis esimesena kasutusele termini sotsioloogia. Klassikalise sotsioloogilise mõtte rajajateks peetakse tavaliselt Karl Marxi, Max Weberit, Émile Durkheimi ning Vilfredo Paretot. Sotsioloogilise mõtlemise arengusse on panustanud paljud filosoofid ning teiste erialade teadlased, kes ei ole ennast ise sotsioloogina määratlenud, nende hulka kuulub ka Karl Marx. Teistest rohkem on varasel arenguperioodil sotsioloogide hulgas olnud majandusteaduse taustaga inimesi, selline taust oli ka Vilfredo Paretol. Erinevalt psühholoogiast vaatleb sotsioloogia indiviidi käitumist ning otsuseid seostatuna makrotasandil jälgitavate ühiskondlike protsessidega. Sotsioloogia uurimismeetodid Sotsioloogilistes uuringutes kasutatakse kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid meetodeid. Kvalitatiivsed meetodid põhinevad mikrosotsioloogilistel mõistetel ja kasutatakse informatsiooni arusaamist ja interpreteerimisest. Kvantitatiivsed põhinevad statistilistel ja matemaatilistel meetoditel. Alusteadusena seletab sotsioloogia sotsiaalseid nähtusi, kogub ja töötleb nende kohta andmeid. Rakendusteadusena võimaldab sotsioloogia prognoosida sotsiaalseid nähtusi ja neid hallata. Sotsioloogia on noor teadusharu, selle teadussuundade arv kasvab pidevalt. Sotsioloogiaga on tihedalt seotud ka psühholoogia, politoloogia, kultuuriuuringute, antropoloogia ja teiste humanitaarteadustega. Sotsioloogia kui teadus kasutab erinevad uurimismeetodeid: Vaatlus – on toimuvate nähtuste ja sündmuste informatsiooni kogumine visuaalse fikseerimise abil. Võib olla teaduslik kui ka igapäevane; peidetud või avatud, sõltuvalt sellest, kas uurimisobjekt teab sellest või mitte. Lisaks sellele võib uuring toimuda sotsiaalsete gruppide "sees". Eksperiment – uurimismeetod, mille käigus kontrollitakse püstitatud hüpoteesi, luues ise vajalikud tingimused muude muutujate kontrolli all hoidmiseks. Eksperimendi käigus kontrollitakse, kuidas sõltuv muutuja muutub vastavalt sellele, kuidas manipuleeritakse sõltumatu muutujaga. Küsitlus - kvantitatiivsete andmete (mis põhinevad uurimisprotsessil) kogumine. Küsitlus võib olla kas kirjalik (küsimustik) või suuline (intervjuud, vestlused). Tavaliselt küsitlus koostatakse nagu "lehter". Sissejuhatus (mis on probleem?), põhiosa (küsimused probleemi kohta, hüpoteesid), lõpposa (sotsiaal-demograafiline). Intervjuu – andmete kogumise meetod (küsimustiku alusel), mis hõlmab suulist verbaalset koostööd vastaja ja intervjueerija vahel. On olemas kaks erinevat intervjuu tüüpi: standardiseeritud ja vabas vormis. Intervjuud, mis toimub vabas vormis, iseloomustab minimaalne standardimise tase. Teaduskirjanduses nimetatakse "vaba" intervjuud tihti "avatud intervjuuks" ehk struktureerimata intervjuuks. Lisaks sellele on olemas fokuseeritud intervjuu – intervjuu, mille jooksul toimub põhjalik ehk üksikasjalik arutelu, mis on seotud ainult ühe probleemiga, millest vastajat teavitati eelnevalt. Dokumendi analüüs – sotsiaalsete andmete kogumine autobiograafiate, maalide, trükimeedia jne uuringute abil. Tuleb märkida, et sotsioloogias nimetatakse dokumendiks iga fikseeritud andmekandjat. Üks selle meetodi alamliik on sisuanalüüs. Sisuanalüüs on kvalitatiivsete andmete muutmine kvantitatiivseteks ja nende edasine statistiline töötlemine. Sotsioloogiaseltse Ameerika Sotsioloogiaassotsiatsioon Rahvusvaheline Sotsioloogiaassotsiatsioon Eesti Sotsioloogide Liit Vaata ka sotsioloogia mõisteid sotsioloog sotsioloogide loend TRÜ sotsioloogia laboratoorium Viited Kirjandus Мертон Р. Фокусированное интервью [Электронный ресурс] / Мертон Р., Фиске М., Кендалл П. ; пер. с англ. к.э.н. Т.Н.Федоровской, под ред. к.э.н. С.А.Белановского. – М., 1991. <http://socioline.ru/_seminar/library/metod/merton.php > Ядов В. А. 1995. Социологическое исследование: методология, программа, методы.— Самара: Издательство «Самарский университет».— С.135


source: wikipedia

text: Haag on linn Hollandi lääneosas 6 kilomeetri kaugusel Põhjamerest, riigi valitsuse asupaik ja Lõuna-Hollandi provintsi halduskeskus. Kuigi Haagis asuvad nii valitsus kui ka parlament, on Hollandi pealinn siiski Amsterdam. Haagis asuvad Hollandi parlamendi (Generaalstaatide) esimene ja teine koda (Senat ja Esindajatekoda). Ka Hollandi kuningas Willem-Alexander elab ja töötab Haagis. Samuti on seal välissaatkonnad, ministeeriumid ja Ülemkohus. Haagis asub üle 150 rahvusvahelise organisatsiooni, teiste hulgas järgmised: Rahvusvaheline Kohus Rahvusvaheline Endise Jugoslaavia Kriminaaltribunal Rahvusvaheline Kriminaalkohus Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon. Nimi Hollandikeelne nimi Den Haag on vanem nimi. Aastast 1639 kasutatakse ka nime 's-Gravenhage (Des Graven Hage) 'krahvi tara', mis on ka ametlik nimi. Ajalugu Haag oli algul jahipiirkond, hiljem Hollandi krahvide halduskeskus. Haag on olemas aastast 1248, mil Hollandi krahv Willem II laskis ehitada losskindluse luitejärve (praegune Hofvijver) äärde. Tema poeg krahv Floris V hoolitses pärast Willemi enneaegset surma Ridderzaali valmimise eest. Ridderzaal kindlustati, ent küla ümber selle ei saanud linnaõigusi, kuigi Haagist sai Hollandi krahvide ja nende järglaste residents. Haag sai kasvada Hollandi piirkonna linnade vahelise kompromissina, ent needsamad linnad hoolitsesid selle eest, et Haagist ei saaks kindlustatud linna. Kaheksakümneaastase sõja ajal jäi Haag ka peaaegu inimtühjaks. Alles 1806, Prantsuse võimu all sai Haag linnaõigused, ent sel ajal ei andnud linnamüür enam eelist: Haag jäigi ilma linnamüürita ning sai vabalt laieneda. Seetõttu on levinud ütlus, et Haag ei olegi linn, vaid küla. Linna vanemates osades on tavaliselt iseloomulikult laiad ja pikad tänavad. Majad on üldiselt madalad (mitte üle 4-korruselised) ning elegantsed. Linn on avaram kui teised Hollandi linnad. Kanaleid Haagis peaaegu ei ole, sest 19. sajandi lõpus nad kõik kuivendati. Endine Hollandi koloonia Indoneesia on linnale oma jälje jätnud. Paljud tänavad on nimetatud Indoneesia kohanimede järgi ja linnas on arvukas, kuigi kahanev indoneeslaste kogukond. Linna elu on koondunud Hofvijveri ja Binnenhofi (parlamendi residentsi) ümber. Teine populaarne turistide sihtkoht ja noorte inimeste väljasõidukoht on Scheveningeni supelrand linna loodeosas. Rahvastik Elanikke on seisuga 31. mai 2009 Statistika Keskbüroo andmetel 485 818. 1796: 41 300 1830: 56 100 1849: 63 600 1879: 113 500 1899: 206 000 1925: 394 500 1994: 445 279 1. jaanuar 2001: 442 356 1. jaanuar 2003: 463 826 2008: 475 800 Linnaosad Kultuur Muusika Congressgebouw's peetakse Põhjamere džässifestivali. Haagist on pärit rokkansamblid Shocking Blue ja Golden Earring ning satiirikud Kees van Kooten ja Wim de Bie. Muuseumid Muuseum Beelden aan zee on skulptuuride kogu peamiselt 20. sajandi kunstnikelt. Gemeentemuseumis on palju Piet Mondriani maale. Mauritshuisis on palju Johannes Vermeeri, Rembrandti ja Paulus Potteri maale. Maurits Cornelis Escheri muuseum Muud vaatamisväärsused Ridderzaal ja Binnenhof Gevangenpoort Noordeinde loss Vredespaleis Madurodam on miniatuurne linn, mis näitab, kuidas Holland välja näeb. "Mesdagi panoraam" on Hendrik Willem Mesdagi tehtud 14 meetri kõrgune ja 120 meetri pikkune maal, mis kujutab Haagi ja Scheveningenit 19. sajandil. Tuntud haaglasi Jozias van Aartsen – linnapea Louis Couperus – "Kui ma midagi olen, siis ma olen haaglane." Harrie Jekkers: "Ma hakkaksin nutma, kui ma haaglane ei oleks." Marnix Rueb – koomiksi "Haagse Harrie" autor Sport Kohalik jalgpalliklubi on ADO Den Haag, kelle koduväljak on ADO Den Haagi staadium. Linna esindusmeeskond korvpallis on The Hague Royals ja jäähokis Hijs Hockij Den Haag. Alates 1975. aastast joostakse linnas poolmaratoni CPC Loop Den Haag. Haagist pärit kuulsaid sportlasi: Dirk Advocaat, jalgpallur ja jalgpallitreener Richard Krajicek, 1996. aasta Wimbledoni tenniseturniiri võitja Ties Kruize, jäähokimängija Joop Zoetemelk, 1980. aasta Tour de France võitja Erica Terpstra, olümpiamedalist ujumises ning poliitik Raymond van Barneveld, üks maailma edukamaid noolemängu mängijaid Bart Veldkamp, 1992. aasta taliolümpiamängude võitja 10 000 m kiiruisutamises Transport Trammide ja busside kohta vaata HTM Personenvervoer. Kaks peamist raudteejaama on Den Haag Hollands Spoor (gv) ja Den Haag Centraal (gvc). Keskjaam on lõppjaam. Lähedal asuvad linnad Delft Leiden Rijswijk Voorschoten Wassenaar Wateringen Zoetermeer Leidschendam Voorburg Rotterdam Vaata ka Haagi kongress Viited Välislingid Linna koduleht Kohalik ajaleht Haagsche Courant Hollandi linnad


text: Eberhard Rudolf von Groote (19. märts 1789 Köln – 15. aprill 1864 Köln) oli saksa germanist. Ta õppis Heidelbergi ülikoolis õigusteadust, filosoofiat ja ajalugu ning lõpetas selle doktorikraadiga. Ta oli Kölni ülikoolis Saksa õiguse professor. Preisi kroonprintsi adjutandina tegi ta 1814 kaasa sõjakäigu Prantsusmaale. Pariisis tegi Gebhard Leberecht Blücher talle ülesandeks leida ja tagasi tuua arvukad prantslaste poolt Reinimaalt röövitud kunstivarad, sealhulgas Peter Paul Rubensi Peetruse ristilöömine ja kuulsad Aacheni sambad. Selle ülesandega tuli Groote väga edukalt toime. 1816–1827 oli ta Kölni valitsuse assessor ning sealsamas 1831–1851 sõjaväehalduse president. Viimases ametis, samuti Kölni toomkiriku ehituse seltsi eestseisuse liikmena ja esimehena töötas ta väga viljakalt. Samal ajal tegeles ta innukalt germanistikaga. Ta andis 1816 koos Friedrich Wilhelm Carovéga välja aastaraamatu Taschenbuch für Freunde altdeutscher Zeit und Kunst auf das Jahr 1816 (Taskuraamat vanasaksa aja ja kunsti sõpradele aastaks 1816). Groote andis välja vanasaksa kirjandust, sealhulgas esmaväljaannetena. Tema väljaannete seas olid: Gottfried von Strassburgi Tristan koos Ulrich von Türkheimi järjega (Tristan, von Meister Gotfrit von Straszburg, mit der Fortsetzung des Meisters Ulrich von Turheim; Berliin 1821; Ulrichi tekst oli esmaväljaanne) Gottfried Hageni Kölni linna riimkroonika (Reimchronik der Stadt Köln; Köln 1834) Muskatblüti laulud (Lieder des Muskatblut; Köln 1852 Christian Wierstraati Neussi linna riimkroonika (Reimchronik der Stadt Neuß; Köln 1855 Rüütel Arnold von Harffi palverännak (Pilgerfahrt des Ritters Arnold von Harff; Köln 1860; esmaväljaanne) Adolf Giesen on 1929 kirjutanud temast monograafia. Kirjandusteadlased Õigusteadlased Heidelbergi ülikooli vilistlased Sündinud 1789 Surnud 1864


source: CulturaX

text: paris mou – MEREBLOG Thursday, March 11, 2010 Thursday, March 11, 2010 Dan Leave a comment Möödunud aastal viis Paris MoU (Pariisi vastastikuse mõistmise memorandum) läbi koos Tokyo MoU'ga kolme kuu jooksul (september-november) kontsentreeritud kontrollikampaania, mis oli suunatud seekord laevade päästepaatide veeskamisseadmetele ja paadiõppustele. Paris MoU 27 liikmesriiki viis läbi 5749 kontrolli. Esialgne kokkuvõte näitab, et üks kontroll viiest leidis puudusi seoses päästepaatidega. Kolmekuulise kontrolli käigus peeti kinni 246 laeva, mille [...]


text: kuidas testida oma soolebaktereid (kodus ilma arstita)" Kui olete olnud pikka aega Innsbrucki lugeja, siis teate minu lugu ja seda, kuidas mul kulus üle seitsme aasta ja kaheksa arsti, et lõpuks aru saada, et mul on Hashimoto ja hakkasin vastuseid leidma. Ma tean omast käest, kui keeruline võib olla testimine, isegi kui arvate, et võiksite teada, mis on valesti. Sellepärast olen ma põnevil tärkavatest teadusuuringutest ja uuendusmeelsetest uutest ettevõtetest, kes töötavad selle nimel, et meie kodudesse kõikehõlmav testimine tuleks. Parim osa? Arsti ega vereanalüüsi pole vaja! Isikupärastatud meditsiin: tervise tulevik? Kui kuulsite hiljuti The Innsbrucki Podcasti sajandat jagu, siis teate, et tunnen kindlalt, et pole olemas ühtegi ideaalset dieeti, mis sobiks kõigile, ega lisa, mis lahendaks kõik teie probleemid. Me kõik vajame und, kogukonda ja päikest, kuid ülejäänu on väga individuaalne, lähtudes igaühe vajadustest. Mis ühe inimese jaoks suurepäraselt töötab, võib kellelgi teisel end halvemini tunda. Ma tunnen end suurepäraselt, kui võtan palju magneesiumi. Mõnel inimesel on selle võtmisel madal vererõhk. Ma ei tunne end hästi, kui söön palju süsivesikuid. Mõned inimesed tunnevad end suhteliselt süsivesikute dieedil hämmastavalt. Päeva lõpuks peame igaüks välja mõtlema meile kõige paremini sobivad toidud, toidulisandid ja elustiili mõjutavad tegurid. Õnneks ei pea me täna ootama arsti, et saada ülevaade meie tervisest. Nüüd on valvearstidega teenuseid, mis on vaid teksti või kõne kaugusel. (Me kasutame seda, sest saate endale isiklikult pühendunud arsti, mitte ainult juhusliku valves oleva arsti.) Isegi ilma arstita saame teha teste nagu 23 ja Mina, mis näitab meie geene. See on kasulik, kuid enamik meist ei ole geneetikud ega tea, mida tulemused tähendavad. (Ehkki geeniteadlaselt saate nõu, kui kuulate minu Innsbrucki Podcasti ... vaadake 136. ja 135. osa). Ma tean, et mul on MAO-A ja MTHFR mutatsioon ning tänu uuringutele suudan selle põhjal teha mõningaid toitumismuudatusi, kuid uuringud on endiselt uued. Samuti näitab see ainult poolt pilti. Soolestiku metatranskriptoom ja mikrobioomide analüüs Olen ülimalt põnev uut tüüpi katsetuste üle, mis võimaldavad meil soolestikus toimuvast sügavamat pilti saada. Oleme kõik kuulnud uuringuid soolestiku tähtsuse kohta ja selle kohta, kuidas see mõjutab meie elu kõiki aspekte, ja nüüd saame tegelikult pilguheidu sellest, mis toimub soolestikus, ja teame, kuidas oma soolestiku keskkonda mõjutada. Mikroorganismid valitsevad meie keha Soolestikus on triljoneid mikroorganisme (täpsemalt umbes 40 triljonit). Inimestena on meil bakterirakke rohkem kui inimrakkudes ja need bakterid mõjutavad igapäevaselt drastiliselt meie elu. Need üliolulised soolestikuorganismid aitavad meil toitu seedida, toota kehas kemikaale ja aineid, kontrollida patogeenide poolt nakatumisi, reguleerida immuunsüsteemi ja isegi kontrollida emotsioone. (Kas teil on kunagi olnud kõhutunnet?) Viome, ettevõte, millest hakkan teile lähemalt rääkima, selgitab oma veebisaidil: Uuringud seovad neid mikroorganisme, mis moodustavad teie soolestiku mikrobioomi, järjekindlalt paljude krooniliste seisunditega, sealhulgas diabeet, rasvumine, Alzheimeri tõbi, Parkinsoni tõbi, pärgarteri haigus, psoriaas, luupus ja isegi autism. Põhimõtteliselt, kui tahame olla terved ja õnnelikud ... ka meie soolebakterid peavad olema terved ja õnnelikud! Mikrobiomi koostise teadus Tagasivaade esmakursuse bioloogiale ... Iga elus organism toodab oma DNAst RNA molekule. Katsed sarnanevad sellele kogu väljaheites (kaka) olevale RNA-le, et aidata kvantifitseerida kõiki soolestikus elavaid mikroorganisme (bakterid, viirused, bakteriofaagid, arheed, seened, pärm, parasiidid ja palju muud) liigi ja tüve tasandil . Põhjalikum ülevaade teie soolestiku mikrobioomist, kui see on kunagi varem olnud saadaval. Bakterite ja parasiitide vaatamise asemel võime nüüd RNA järjestada soolestikus. Nohik minus on sellest tehnoloogiast nii põnevil, kuid isegi kui teid teadus ei huvita, arvan, et olete põnevil selle üle, kuidas selline tehnoloogia võib kogu meie elu parandada! Metaboliitide funktsioon soolestikus Soolestikus olevate mikroorganismide tuvastamine on oluline, kuid nende funktsiooni mõistmine võimaldab meil neid enda huvides kasutada. Viome selgitab: Seda seetõttu, et teie soolestikus asuvad mikroobid toodavad tuhandeid kemikaale, mida nimetatakse metaboliitideks, mis mõjutavad teie üldist heaolu. Mõned neist metaboliitidest on tervisele kasulikud, näiteks B-vitamiinid ja lühikese ahelaga rasvhapped. Teised võivad olla kahjulikud, näiteks trimetüülamiin-N-oksiid (TMAO), mis on seotud pärgarteri haigusega. See soolestiku mikroobide variatsioon võib suures osas selgitada, miks inimestel on tervise osas sellised individuaalsed vajadused. Soolestiku mikrobioomide testimine tervise parandamiseks Mikroobide ekspresseeritud geenide analüüsimine võimaldab meil tuvastada, milliseid metaboliite nad toodavad. See aitab kindlaks teha nende rolli teie keha ökosüsteemis. Kuid sellest kõigest pole abi, kui tegemist on ainult andmetega. Kui mõistame metaboliite, saame ka aru, kuidas mõjutada neid toidu, elustiili ja toidulisanditega, et muuta soolebaktereid. See on esimene kord, kui meil on võimalus soolestiku mikrobioomi funktsiooni peenhäälestada. See aitab minimeerida kahjulike metaboliitide tootmist ja maksimeerida kasulike metaboliitide tootmist. Meie soolestikus leiduvad metaboliidid annavad meile otsetee, et teada saada, mida süüa ja mida võtta, et heaolu võimalikult kiiresti parandada. Kuidas testida soolestiku mikrobioomi kodus Nüüd, miks ma nii põnevil olen ... kaka testimise kohta! (see pole mitte ainult seepärast, et olen ka poiste ema.) Kuni viimase ajani maksis enamik soolestiku teste tuhandeid dollareid ja see tuli tellida arsti kaudu. Testimine andis ka puuduliku pildi soolestiku tervisest ja kasutas sekveneerimiseks vana 16S-meetodit. 16S meetod analüüsib soolestikus olevaid baktereid, kuid nagu ma eespool näitasin, on see puudulik pilt. Bakterite, viiruste, bakteriofaagide, arheede, seente, pärmi, parasiitide ja muude organismide täielikuks analüüsimiseks on vaja põhjalikumat testimist. Viome: soolestiku testimine oma vannitoas Seda seni, kuni ettevõte seda kõike muutis. Viome kasutab täiustatud vormi, et analüüsida soolestiku tervist ja anda isikupärastatud soovitusi toidulisandite, dieedi ja elustiili mõjutavate tegurite kohta. Viome teeb spetsiaalset testimisvormi, mida nimetatakse metatranskriptoomi järjestuseks. See vaatleb RNA-d, metaboliite ja soolestiku sügavamat pilti. Siit saate teada, kuidas Viome on parem kui vana 16S-meetod: tuvastabkõikbakterid ja kõik muud teie soolestikus elavad organismid (16S suudab tuvastada ainult murdosa) täpsustab liigi ja tüve taset (mitte ainult perekonda) mõõdab biokeemilisi / mikroobseid toimeid (16S ei suutnud) vähem erinevusi tulemustes tuvastab puuduvad metaboliidid Põhimõtteliselt annab Viome palju terviklikuma ja täpsema pildi, mille alusel saate toitumise ja elustiili muutmisel tegelikult tegutseda. Mida näitavad Viome soolestiku testid Viome vaatab soolestikku kõigil viisidel, mida ma just seletasin. Samuti teeb see metaboolse intelligentsuse testi (mida saate teha kodus). See aitab teil mõõta veresuhkrut, insuliinitaset, stressireaktsioone ja muud, vaadates uriini pH-d, sülje pH-d, veresuhkrut, pulssi ja muid näitajaid. Täpsemalt aitab test teil õppida: kuidas maksimeerida kasulikke mikroobiliike, mis parandavad soolestiku tervist (ja minimeerivad probleemseid liike) milliseid puuduvaid kasulikke baktereid (probiootikume) teie soolestik vajab kas teil puuduvad head metaboliidid (ja milliseid soovimatuid on olemas) milliseid prebiootikume vajate soolestiku tervise alustalaks ideaalne valkude, süsivesikute ja rasvade suhe, mida vajate individuaalses dieedis toitumissoovitused tervisliku kehakaalu, energia, keskendumise ja heaolu saavutamiseks viise seedimise ja toitainete imendumise optimeerimiseks soolestikus Kuidas test töötab: Telli testikomplekt Viomelt siit. Viome saadab teie koju proovikomplekti. Katse täidate kodus. (ära muretse ... see on lihtne!) Seejärel saadate oma kaka Viomele (jah, tõesti) ja salvestate oma ainevahetuse tulemused nende rakendusse. Mõni nädal hiljem pakub Viome teie soolestiku isikupärastatud analüüsi ja soovitusi, mis aitavad teil parandada kroonilisi seisundeid, end paremini tunda ja soolestiku mikroorganisme õnnelikuna hoida. Mida mu Viome test näitas Mul on nii põnev sellest ja muust arenevast tehnoloogiast, mis aitab meil kõigil ise uurimistööd teha. Iga kroonilise haiguse kasvades on need probleemid, millega peame kohe tegelema. Sellised ettevõtted ja testid nagu Viome aitavad meil mõista meie isikupäraseid vajadusi viisil, mis aitab meil oma elu drastiliselt parandada. Samuti peaksin tunnistama, et olin skeptiline, kui sain oma tulemused esmakordselt kätte ja nägin mõnda toitu, mida soovitasin vältida. Lõppude lõpuks on mõned toidud sellised, mida ma peaksin objektiivselt ja tervislikuks pidama, " ja ma ei olnud kindel, miks peaksin neid vältima. Huvitav on see, et pärast mõningaid täiendavaid geneetilisi teste oli Viome õigus ja toidud, mida soovitasin vältida (sealhulgas enamik küllastunud rasva allikaid), vastavad minu geenidele! Pilk mu soolestikus Mulle meeldib, et Viome näitab soolestiku tervise, metaboolse tervise ja muude näitajate üldskoore, nii et näete edusamme: Kuid rakendus ja portaal annavad ka praktilisi tõlgendamis- ja toidusoovitusi. Need soovitused olid kooskõlas sellega, mida ma olen märganud AIP-dieedil oldud ajast ja ka mu geenitestidest. Nagu mainisin, olin algselt üllatunud mõnest toidust, mida ta soovitas vältida, kuid märkasin nende eemaldamisel suurt erinevust ja nad olid rivis ka minu kõige uuemate geenitestidega. Need on mõned minu nautitavad toidud " Viome sõnul (valke ja rasvu ei näidata): Viome on uus tehnoloogia, mis kasutab Los Alamos Labis (mis oli algselt riikliku julgeoleku osa) arenenud testimist. Sain sellest esimest korda teada, kui kohtusin nende asutaja Naveen Jainiga hiljutisel terviseüritusel ja mulle avaldas muljet selle taga olev tehnoloogia. See on väga kiiresti populaarseks saanud, nii et kohati on testi sooritamiseks olnud järjekord, kuid Viome kohta saate lisateavet sellel lingil. P.S. Testimine pole ainus viis Testimisest on abi eelkõige neile, kellel on kroonilised haigused. Kui testimine pole teie jaoks praegu, siis siin on 7 täiesti tasuta viisi tervise (sealhulgas soolestiku) parandamiseks. Rohkem uurimusi ja miks ma hoolin Soolestiku tervis on keerukalt seotud tervise kõigi aspektidega. Kui olete huvitatud teadusest ja tekkivast seosest soole tervise ja üldise tervise vahel, on siin mõned hiljutised uuringud edasiseks lugemiseks: Soolestiku mikrobiomi mõju rasvumisele, metaboolsele sündroomile ja seedetrakti haigustele Seos mikrobiomi ja autoimmuunsuse vahel Dieet muudab inimese soolestiku mikrobioomi kiiresti ja reprodutseeritavalt II tüüpi diabeediga seotud mikrobiota ja sellega seotud tüsistused Alates soolestiku düsbioosist kuni muutunud ajufunktsiooni ja vaimuhaigusteni: mehhanismid ja teed Soolestiku mikrobioota on seotud Parkinsoni tõve ja kliinilise fenotüübiga Sümptomaatilist ateroskleroosi seostatakse soolestiku muutunud metagenoomiga Abeta amüloidpatoloogia vähendamine APPPS1 transgeensetes hiirtes soolestiku mikrobioota puudumisel Mikrobiota-põhine mudel parandab fekaalide immunokeemilise testi tundlikkust käärsoole kahjustuste tuvastamiseks Kommensaalsete bakterite indoolid laiendavad tervist Ei sisikonda ega au: sportlaste mikrobioomi koristamine Uuendus: minu Viome testi tulemused on selgitatud Viome'i juhtiv meditsiiniteadlane dr Helen Messier oli piisavalt lahke, et filmis järgmise video, selgitades minu testitulemusi ja jagades minu enda soolebakterite põhjal rakenduse soovitused. Ta selgitab ka seda, kuidas toidusoovitused toimivad ja kuidas Viomet kõige tõhusamalt kasutada. Kas olete selle uue tehnoloogia pärast sama põnevil kui mina? Kas olete kunagi mõnda sellist kodus tehtud katset proovinud? Kaaluge allpool!


text: "Marcha Real" ('kuninglik marss') on Hispaania riigihümn. See on üks väheseid riigihümne, millel pole sõnu. Hispaania riigihümn on üks vanemaid Euroopas. Selle päritolu pole teada. Esimest korda mainiti seda 1761. aastast pärinevas dokumendis "Libro de Ordenanza de los toques militares de la Infantería Española" ('Hispaania jalaväe fanfaarisignaalide määrustik'). Seda nimetati "Marcha Granadera" ('grenaderide marss'), kuid autorit ei mainitud, sest see polnud juba siis teada. Dokumendis oli ära toodud partituur. Ammust ajast läksid kuninga grenaderid selle hümni saatel võitlusse ja defileerisid kuningliku perekonna ees. Kirjanik Hugo Kehrer väidab, et teose komponeeris Preisimaa kuningas Friedrich Suur, kuigi selle väite kasuks puuduvad tõendid. Mõned ajaloolased, sealhulgas isa Otaño, rõhutavad selle marsi ühisjooni mõningate Carlos I või Felipe II aegsete sõjaväekäiguviisidega, lähtudes hüpoteesist, et Alfonso X Targa laulus nr 42 on üks fraas praegusest Hispaania hümnist. 1770. aastal kuulutas kuningas Carlos III "Marcha Granadera" ametlikuks "aumarsiks", mida mängiti avalikel ja tseremoniaalsetel üritustel. Varsti hakkasud hispaanlased pidama "La Marcha Granaderat" oma riigihümniks ning nimetama seda pealkirjaga "La Marcha Real" ('kuninglik marss'), sest seda mängiti alati avalikel üritustel kuningliku perekonna juuresolekul. Teise Hispaania Vabariigi ajal (1931–1939), vahetas "Marcha Reali" riigihümnina välja "Himno de Riego". Ent Francisco Franco taastas kohe pärast kodusõja lõppu "La Marcha Reali" vana pealkirja "La Marcha Granadera" all. Oktoobris 1997 anti välja kuninglik dekreet, mis reguleerib "Marcha Reali" ametlikku kasutamist. Välislingid Koduleht; heliülesvõtted "Hispaania hümn saab lõpuks uued sõnad", Postimees, 11. jaanuar 2008 Hispaania sümboolika Hispaania muusika Riigihümnid


source: fineweb

text: Lerna hüdra Hüdra iga maharaiutud pea asemele kasvas kaks uut. Kui mitu pead tal oli, selles suhtes üksmeel puudub. Kirjanikud mainisid sealjuures suuremaid arve kui vaasimaalijad kujutasid. Kõige levinuma seisukoha järgi oli tal 9 pead. Tema üks pea oli surematu, ülejäänud surelikud ehk teisisõnu oli hüdral varem juba 8 korda pea maha löödud. Pole ka välistatud, et ta sündis mitmepäisena. Hüdrat leida oli väga lihtne. Selleks, et mürgiaurud vähem segaksid, mässis Herakles riide ümber pea ja hingas läbi riide. Teda abistas tema vennapoeg Iolaos, kes iga kord, kui Herakles mõne pea maha lõi, kõrvetas kaelakönti tuletukiga. Siis ei kasvanud sealt uusi päid asemele. Võimalik, et sellist nõu andis neile Athena. Viimase, surematu pea mattis Herakles suure kivi alla. Kreeklased uskusid, et järve põhjas oli pääs allmaailma ja et hüdra on selle valvur. Ent pärast hüdra tapmist ei saanud Lerna kuulsaks kohana, kust allmaailma pääseb. Herakles kastis oma nooled tapetud hüdra verre (mõne versiooni järgi sappi). Niisugused mürginooled tapsid kõik, kes nendega pihta said, näiteks tappis Herakles nendega Nessose. Kreekakeelsed sõnad noole (toxon) ja mürgi (toxis) kohta on väga sarnased. Esialgu pidi Herakles sooritama Eurystheuse valitud 10 vägitegu. Eurystheus sai teada, et Iolaos aitas Heraklest, ega võtnud hüdra tapmist arvesse. Augeiase tallide puhastamine oli teine, mis talle ei kõlvanud, ja nii pidi Herakles 12 vägitegu toime panema. Seda on nähtud kompromissina osas Heraklese-legendides esinenud 10 ja osas olnud 12 vägiteo vahel. Lerna hüdra kunstis[muuda | redigeeri lähteteksti] |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Lernaean Hydra|


4. peatükk Korraldatud jäätmevedu


Mitte kõigil juhtudel töötavad just seda teed aga palju neist teha. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Nad saavad oma taotluse, mis on sageli saanud müügipunktide individuaalne, ja hiljem käidelda kontohaldur, mis tagab kõikide vajalike dokumentide kogu. Loe kogu artikkel alates Pittsburgh Post Gazette või lugeda katkend allpool. Palgapäevalaen – Kiire, kuid kallis laen järgmise palgapäevani. Tahtsin aru omadus, mis mõjutab teid kõige , mida läheb kulisside taga on natuke keerulisem. See väsib minu arvates, kuidas õpilane laenuandjad nautida pildistamist ise suu! Võib-olla oli see midagi väljunud nende kontrolli alt, kuid SM ei pea enam halb ajakirjandus. demokraatide liidrid House ja Senati haridus komiteede saatis sekretär kutsudes teda see otsus uuesti läbi. Maaklerid rahastati hulgi laenu pakkujad, mis lihtsalt töötavad maaklerid, arvestades, et nad ei ole front office ja isikliku investor rühmad, mis Fondispetsiifilistele turgudel. Kui teie taotlus on tagasi lükatud, siis teiste laenuandjate tuuakse mängida - seal on sageli palju võimalusi valida, sest maaklerfirmad ei ole ühest allikast "laenuandjad. Hot saree aunty photos: 2015 . Kiire Google'i otsing näitab, mitu käendaja asutused, kes on need lepingud. Demokraatlik liidrid House ja Senati haridus komiteede saatis sekretär kutsudes teda see otsus uuesti läbi. tähistamine laenuandja, vahendamine või vahendaja ettevõte. Otselaenuandja laenud on firma arendamine ja hoidmine suhted ", mis tähendab, nad ei räägi viidata sa rivaal - mis ei juhsul siis suur; saad perspektiivis lehel ekspressraha laen kõik nõudmised, et saada laenu. Ütlematagi selge, et madalama intressimääraga saada oma maksed otsest moneyzen.eu debiteeritakse madalamad intressimäärad mingi arvu " õigel ajal " maksed. . Definitsiooni järgi otselaenuandja LAENU kasutab oma raha oma laenu. Ärilaen kogemused ja arutleu. Haridus teatas plaanist oma raha lõpetada vabatahtliku Paindlik lepingu programm garantii ametid. Aga samas, nad lõigates kasu. See laen ka lisada oma kulusid ja üldkulusid. Maaklerid ei karda, et jõuda paljudesse laenu pakkujad, et saada oma firma heaks, mis on tegur, miks maaklerid on palju suurem edukust kui otsene laenuandjad. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Sealt läheb andjad konkreetse laenuandja uurida seda. internetiportaal Blog Archive Kongressi küsib Dept Ed üle vaadata ütles. Palgapäevalaen – Kiire, kuid kallis laen järgmise palgapäevani. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Siis teie taotlus läheb krediidi hindamisel, mis on sageli integreeritud viimase emissiooni või mitte. Müügi individuaalne, kontohaldurile, krediidi iseloomustuse inimeste ja lepingulistele kõik saavad baasi maksab pluss komisjonitasu, mis on kõik pea kohal maksad. Anname laenu tagatiseta. Seal on vähem palka ja õhuliini tegur ja motivatsiooni maakler ettevõte saada oma pakkumine heaks on selge - erinevalt otselaenuandjale LAENU; puudub sissetulek leevendada vähenenud taotluse, maaklerid lihtsalt ei teeni raha, kui nad ei nõustu oma taotluse. Oluline on mõelda kõiki tegureid oma valiku tegemisel kohta, kus taotlus saata. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Krediidikonto. Kas krediidikonto on mõistlik laenutoode


(3) Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti või muu isik, kelle valduses on jäätmed.


text: Merevesi Merevesi on merede ja ookeanide vesi, mille keskmine soolsus on ~3,5% ehk 35 promilli. See tähendab, et iga kilogramm merevett sisaldab 35 grammi lahustunud sooli (valdavalt naatriumkloriidi ioone: Na+, Cl-). Merevee soolsus sõltub mitmetest teguritest. Kui näiteks on tegu suletud merega (sisemeri), siis selle soolsus erineb tunduvalt keskmisest. Samuti sõltub merevee soolsus aurumisest (aurumine suureneb poolusest ekvaatori suunas[1]), sademete hulgast (seotud rõhuvöötmetega: rohkem sajab ekvaatori lähedal ja parasvöötmes, vähem sajab troopikas ja polaaraladel) ja jõgede sissevoolust merre (suurte jõgede suudmete juures on merevee soolsus märgatavalt väiksem – estuaaripiirkonnad). Ka merejää sulamise tõttu väheneb merevee soolsus. Pinnal oleva merevee keskmine tihedus on 1,025 g/ml, seega on merevee tihedus suurem kui magevee oma, mille maksimaalne tihedus on 1,000 g/ml 4°C juures, see vahe tuleneb eeskätt merevee soolade massist. Merevee jäätumispunkt on seda madalam, mida kõrgem on vaadeldav soolsus; 35-promilline vesi jäätub -2°C. Merevee pH jääb vahemikku 7,5...8,4. Helikiirus merevees on 1500 m/s ning see sõltub vee temperatuurist ja rõhust. Merevett kasutatakse muu hulgas raviprotseduurideks (talassoteraapia).


text: Prohvet Joseph Smithile Ohio osariigis Kirtlandi templis 21. jaanuaril 1836 antud nägemus (History of the Church, kd 2, lk-d 380–381). See saadi siis, kui sooritati templianni talitusi, sel määral, kui neid siis ilmutatud oli. 1 a avanesid meie kohal ja ma nägin Jumala b kuningriiki ja selle hiilgust, olin ma c või sellest väljas, ei oska ma öelda. 2 Ma nägin selle a ülimat ilu, kust selle kuningriigi pärijad sisenevad, mis oli nagu ringlevad b; 3 samuti a Jumala trooni, millel olid istet võtnud b ja c. 4 Ma nägin selle kuningriigi kauneid tänavaid, mis nägid välja, nagu oleksid need sillutatud a. 5 Ma nägin Isa a ja b, ja oma c ja oma d, oma venda e, kes lahkus siitilmast kaua aega tagasi; 6 ja ma imestasin, et kuidas on see nii, et ta on saanud a selles kuningriigis, teades, et ta lahkus sellest elust enne, kui Issand sirutas b korda oma käe koguma Iisraeli, ja ta ei olnud c pattude andekssaamiseks. 7 Mulle tuli Issanda a, öeldes nõnda: Kõigist, kes on surnud b teadmiseta sellest evangeeliumist, kes oleksid selle vastu võtnud, kui neil oleks lubatud jääda, saavad Jumala c kuningriigi d; 8 samuti kõigist, kes surevad edaspidi ilma sellest teadmata, kes a selle vastu kogu oma südamest, saavad selle kuningriigi pärijad; 9 sest mina, Issand, a kõikide inimeste üle kohut vastavalt nende b, vastavalt nende südame c. 10 Ja ma nägin samuti, et kõik lapsed, kes surevad enne a jõudmist, b selestilisse taevariiki.


text: "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" ehk "Metafüüsilised meditatsioonid" (ladinakeelne pealkiri "Meditationes de prima philosophia") on René Descartesi filosoofiline teos, mis on üks kuulsamaid teoseid filosoofia ajaloos. Teose pealkiri täiskujul on "Meditationes de prima philosophia, in qua Dei existentia et animae immortalitas demonstrantur" ("Meditatsioonid esimesest filosoofiast, milles tõestatakse Jumala olemasolu ja hinge surematus"). Teos ilmus 1641. Aastal 1647 anti välja autori poolt heakskiidetud prantsuskeelne tõlge "Méditations sur la philosophie première, dans laquelle sont démontrées l'existence de Dieu et l'immortalité de l'âme". Eesti keeles on osa teosest (teine ja kuues meditatsioon) trükis ilmunud ajakirjas Akadeemia 1996. aasta 8. numbris Marju Lepajõe tõlkes. Sisukokkuvõte Teos "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" sisaldab kuut "meditatsiooni". Esimene meditatsioon Lähemalt artiklis Esimene meditatsioon Esimeses meditatsioonis rakendab Descartes metoodilist kahtlust. Ta kahtleb tunnetuse printsiipides, millele tuginevad kõik tema senised tõekspidamised. Kõigepealt jätab ta kõrvale kõik arvamused, mis on saadud meelte vahendusel. Seejärel jätab ta kõrvale aritmeetika, geomeetria ja teiste sääraste teaduste tulemused, mis tegelevad üldiste asjadega, sest on mõeldav, et jumal (või pigem kuri vaim) võiks teda neis asjus petta. Teine meditatsioonLähemalt artiklis Teine meditatsioon On üks punkt, milles ei saa kahelda, sest isegi jumal ei saaks selles petta. Kui ma mõtlen, et ma olen, siis ei saa selles mind petta. Kolmas meditatsioon Lähemalt artiklis Kolmas meditatsioon Kolmandas meditatsioonis on jutt sellest, kuidas leitud toetuspunktile kindlad teadmised rajada. Selleks peab ta välistama Jumala pettuse. Ta esitab jumalatõestuse, milles ta järeldab Jumala ideest, mida ta iseendas kannab, Jumala olemasolu. Et inimene kui ebatäiuslik olend ei saa lõpmatu, sõltumatu, kõiketeadva ja kõikvõimsa olendi ideed olla ise tekitanud, siis peab Jumal eksisteerima. Jumal ei saa petta, sest pettus kuulub ebatäiuslikkuse juurde ning on Jumala kui täiusliku olendi ideega vastuolus. Neljas meditatsioonLähemalt artiklis Neljas meditatsioon Neljandas meditatsioonis selgitab Derscartes, miks inimesed võivad hoolimata sellest, et petva jumala olemasolu on tõestatavalt võimatu, aritmeetikas, geomeetrias ja muudes sarnastes teadustes eksida. Jumal ei ole inimestele andnud eksimisvõimet. Kui inimesed nendes teadustes eksivad, siis sellepärast, et nende võime otsustada selle üle, mis on tõene, on lõplik ning nad teevad ennatlikke otsustusi. Viies meditatsioon Lähemalt artiklis Viies meditatsioon Viiendas meditatsioonis tõestab Descartes uuesti Jumala olemasolu, järeldades Jumala definitsioonist tema olemasolu. Kuues meditatsioonLähemalt artiklis Kuues meditatsioon Kuuendas meditatsioonis näitab Descartes, et meelteaistingud on alati seotud mõtleva ja aistiva minaga. Jumal, kelle olemasolu ta viiendas meditatsioonis tõestas, istutab inimesse ettekujutuse, et meelteaistingud pärinevad kehast. Et pettus ei ole Jumala olemusega kooskõlas, peavad kehalised asjad tõeliselt eksisteerima. Descartes järeldab, et kõik see, mida on võimalik selgelt ja aredalt tunnetada, on tõene, nii et ta on leidnud oma filosoofilisele tunnetusele kindla aluse. Vaata ka Cogito, ergo sum Üksikud peatükid Esimene meditatsioon Teine meditatsioon Kolmas meditatsioon Neljas meditatsioon Viies meditatsioon Kuues meditatsioon Kirjandus René Descartes "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" 2014 (sari Avatud Eesti Raamat, tõlkinud Meelis Friedenthal; sissejuhatuses on mainitud, et tõlge järgib Marju Lepajõe 1996. aastal Akadeemias avaldatud teise ja kuuenda meditatsiooni tõlget) Välislingid Ladinakeelne tekst Vikitekstides 1685. aasta ladinakeelse väljaande faksiimile Vikitekstides Ladina-, inglis- ja prantsuskeelne tekst Tõnu Viik: ""Meditatsioonide" tõlkest" Sirp, nr 21, 30. mai 2014 (võrdlev arvustus Descartes'i "Meditatsioonide" kahe tõlke kohta: raamatuna Meelis Friedenthalilt ja Vikipeedias Andres Luurelt) Metafüüsika René Descartes'i teosed Epistemoloogia


text: Kas need on tõhusad? Naiste kondoom on kuni 95% tõhus. Kuid see võib mõnikord paigalt liikuda või puruneda valel kasutamisel. Plusspunktide top 5 · Pole kõrvalnähtusid · Vaja kasutada ainult siis, kui seksite · Aitavad kaitsta sind suguhaiguste, kaasaarvatud HIV/AIDSi vastu · Võib asetada kohale igal hetkel enne seksi Puudused? · Nende kohaleasetamine võib seksi häirida · Mõned inimesed väidavad, et kondoomid vähendavad tundlikkust seksi ajal · Ei ole laialt saadaval Kus ma neid saan? Naiste kondoomi võib osta apteekidest, müügiautomaatidest, supermarketitest ja muudest poodidest ning postimüügist ja internetist krediitkaardi olemasolul. Uurimuse tulemused Kui rahuldatud sa oled? Kas sa soovid enamat? Kliki siin More experience. More pleasure. More Details


Stseeni lisamine või teisaldamine Power Mapi tutvustuses - Office'i tugi Stseeni lisamine või teisaldamine Power Mapi tutvustuses Lisades tutvustusse rohkem stseene, saate luua andmetest uusi vaateid, mis keskenduvad kindlatele geograafilistele asukohtadele või ajavahemikele. Kui lisate uue stseeni tutvustuse, ei ole tühi – see põhineb praegu valitud stseeni paanil Tutvustusredaktor. Pärast seda, kui muudate oma uue stseeni, saate selle teisaldada, kuhu soovite selle tutvustuse. Uue stseeni lisamiseks valige Power Mapi aknas Avaleht > Lisa stseen. Uue stseeni kuvatakse valitud stseeni nähtaval stseeni pisipilti vasakul paanil Tutvustusredaktor all. Stseeni suvandite pääsete, klõpsates ikooni sätted , mis kuvatakse kursori libistamisel pisipilti. Sätete abil saate teha järgmist: muuta stseeni nime; muuta stseeni esitamisaja pikkust; muuta stseenidevahelise ülemineku aega; lisada stseenile efekt (nt ülelend, suumimine (sissetõuge) või pöörlev gloobus); rõhutada efekti, suurendades selle suurust; kiirendada või aeglustada efekti. Kui teil on mitu stseeni, saate neid teisaldades muuta nende järjestust. Lohistage stseen lihtsalt paanil Tutvustusredaktor muusse asukohta.


text: 1. Reserveerimisteenuse anonüümne kasutamine, registreerumisvõimalus 2. Andmete kogumine ja kasutamine seoses hotelli otsingu ja broneerimisega Reeglina võite Te avada meie reserveerimisteenuse ilma oma isiku kohta andmeid esitamata, st hotellide pakkumisi on võimalik vaadata anonüümselt. Nii võite Te nt ilma registreerumata uurida hindu ja hotellide kirjeldusi. Kuid edukaks broneerimiseks on vaja Teie kontaktandmeid. Edukas registreerumine annab Teile võimaluse talletada kontaktandmed, mis tuleks vastasel korral iga broneeringu puhul uuesti sisestada, vaadata igal ajal oma kontakt- ja broneerimisandmeid ja hallata broneeringuid, nt need tühistada. Lisaks võite Te oma kontaktandmeid igal ajal ise muuta ja värskendada. Sellele lisaks võite Te talletada muid andmeid, nt arve aadresse. Te võite broneerida ka ilma registreerumata, kuid Teil puuduvad mainitud täiendavad võimalused. 3. Andmete edastamine kolmandatele osapooltele Broneeringu korral salvestatakse järgmised andmed: nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, andmed broneeringu kohta (hotell, koht, saabumis- ja lahkumisaeg) ning hotellile mõeldud lisainfo, kui olete selle sisestanud. Krediitkaardiga broneerimisel salvestatakse ühtlasi krediitkaardi number, omanik ja kehtivusaeg. Lisaks registreeritakse broneerimise aeg ja IP-aadress, kust broneering tehti. Teie andmeid kasutatakse broneeringu ühemõtteliseks omistamiseks, selle läbiviimiseks ja arveldamiseks. Koos broneerimisega rakendub vahendusleping. Vahendaja kasutab neid andmeid lepingu läbiviimiseks. Eduka broneerimise korral saate Te vahendajalt e-kirjaga reserveeringu kinnituse. Lisaks saate Te e-kirja teel kinnituse alati, kui muudate oma broneeringut või andmeid. Pärast Teie ärasõitu saadetakse Teile lisaks automaatselt palve anda broneeritud hotellile hinnang. Teie poolt antud hinnangud käsitletakse anonüümselt. Seda ei seostata broneerimisandmetega. Kui kasutate hotellide otsimiseks hotel.info mobiilset rakendust (iPhone'i, Androidi, Windows Phone'i jne programme) võite lisaks lasta kuvada otsingutulemused oma aktuaalse asukoha lähikonnas. Selleks on vaja, et edastaksite vahendajale oma asukoha antud hetkel. Edastamine toimub vaid juhul, kui kasutatakse vastavat otsifunktsiooni. Andmeid kasutatakse vaid sobivate otsingutulemuste väljaselgitamiseks. Vahendaja ei salvesta asukoha andmeid ega jätka nende kasutamist muul kujul. 4. Andmete kasutamine auhinnamängudes Broneerimise korral edastatakse Teie poolt valitud hotellile Teie kontakt- ja broneerimisandmed ning võimalik, et krediitkaardi andmed (ainult krediitkaardiga broneerimise korral) ja „muu info hotellile“. Krediitkaardi andmete edastamise korral (kaardi number, omanik ja kehtivusaeg) CVC-koodi põhimõtteliselt ei savestata ega edastata. Peale vastava hotelli ei saa kolmandad osapooled neid andmeid, v.a. juhul, kui selleks on olemas eriline seadusest tulenev kohustus. Kriminaaluurimise korral, nt kuriteokahtluse puhul, edastatakse kõik uurimiseks vajalikud andmed uurimisasutustele. hotel.info ei anna Teie andmeid teistele hotellidele ega müü aadressandmeid. Lugupidav ümberkäimine Teie isikuandmetega on hotel.info ärifilosoofiaks. 5. Andmete kasutamine infobülletääni levitamiseks Et osaleda hotel.info poolt korraldatud auhinnamängudes ja võita nt hotellis ööbimine, peate olema registreerunud. Sinna salvestatud andmeid kasutatakse, et Teid võidu korral teavitada ning tagamaks, et iga klient saaks samas auhinnamängus osaleda vaid üks kord. Pärast võitja väljaloosimist informeeritakse auhinnamängu partnerit e-kirja teel. Võitja autentimiseks edastatakse võitja andmed (nimi, aadress) vastavale hotellile. Seejuures juhitakse hotelli tähelepanu asjaolule, et neid andmeid on lubatud kasutada ainult tähiku väljaostmiseks ning et kasutamine muul viisil ei ole lubatud. Üksikjuhtudel küsime me auhinnamängu partneri soovil, kas olete nõus andmete edastamisega partnerile. Sel juhul on Teil võimalik nõustuda andmete edastamisega eraldi nõustumisavaldusega. 6. Andmetöötlus veebisaitide kasutamisel Kui olete andnud vahendajale selleks oma e-posti aadressi, saadetakse teile regulaarselt hotel.info infobülletään, mis sisaldab meie partnerhotellide eripakkumisi, allahindlusi või ühekordseid soodustusi. Kuivõrd vahendaja saab broneeringu raames teie e-posti aadressi, kasutatakse seda Saksamaa Ebaausa konkurentsi tõkestamise seaduse (UWG) § 7, lõigu 3 kohaselt oma teenuste reklaamimise eesmärgil. Te saate seda igal ajal vaidlustada. Selleks saatke lihtsalt e-kiri aadressile newsletterhotel.info. Kui lõpetate infobülletääni tellimise, kustutatakse teie e-posti aadress saajate nimekirjast. 7. Teie andmete kaitsmine Cookies Vahendaja veebisaidid kasutavad nn küpsiseid. Need on väikesed tekstifailid, mis paigutatakse Teie arvutisse ja sisaldavad andmeid Teie tuvastamiseks. Paigutamine toimub registreerumisel, et võimaldada kasutaja autentimist aktiivse seansi ajal. Küpsised võite Te alati ise oma arvutist kustutada ja kasutada veebisaite ka ilma küpsisteta. Plugins Vahendaja veebisaidid sisaldavad erinevaid laiendusi (pluginaid, teiste pakkujate sisu). Veebisaidi avamisel luuakse automaatselt ühendus vastava pakkujaga, kes saab seejuures andmeid kasutaja kohta, nt domeeninime, külastuse kuupäeva, http-vastuskoodi, päringu esitanud veebisaidi, andmekogused ning IP-aadressid või nende osad. Isikuandmetetele puudub juurdepääs. Sel otstarbel on kaasatud järgmised pakkujad: Google Analytics, veebianalüüsitalitus, mis kuulub firmale Google Inc. ("Google") ja koostab statistilisi ülevaateid vahendaja veebisaidi kasutamise kohta, analüüsib saidi kasutamise viisi ja ulatust ning koostab anonüümseid aruandeid veebisaidi tegevuse kohta. IP-aadress kantakse üle viimaste kohtade võrra lühendatuna, nii et ülekanne toimub anonüümselt. Andmete salvestamine toimub USA-s: Google järgib „US Safe Harbor“-lepingu andmekaitsemäärusi ja on registreeritud USA kaubandusministeeriumi „Safe Harbor“-programmi juures. Lisainfot leiate aadressilt http://services.google.com/sitestats/en.html. Facebook (firma Facebook Ireland Limited, Hanover Reach, 5-7 Hanover Quay, Dublin 2 Ireland) salvestab andmed, et veebisaidi kasutamine toimuks Teie Facebooki konto kaudu, kui see Teil olemas on. Facebooki kaudu kasutamine leiab aset, kui olete samaaegselt sisse logitud Facebooki või kui salvestate oma arvutis Facebooki küpsiseid. Kui kasutate laiendust aktiivselt, nt vajutate "Mulle meeldib"-nupule või esitate kommentaari, näidatakse seda Teie Facebooki profiilis. Kui Te ei soovi, et Facebook need andmed saaks, tuleb Teil enne vahendaja veebisaitide külastamist Facebookist välja logida või kustutada Facebooki küpsised. Facebook järgib „US Safe Harbor“-lepingu andmekaitsemäärusi ja on registreeritud USA kaubandusministeeriumi „Safe Harbor“-programmi juures. Lisainfot leiate aadressilt http://www.facebook.com/policy.php. Addthis (firma Clearspring Technologies, Inc., 8000 Westpark Drive, Suite 625 McLean, VA 22102, USA) kasutab andmeid, et näidata Teile võimalusi avatud veebisaitide soovitamiseks teistele (nt Twitteri kaudu) või järjehoidjate salvestamiseks (nt Google'is). Kui on aktiveeritud soovitamine või lemmikute salvestamine, siis see fakt salvestatakse ja Teie soovitus/ lemmiku tähistamine edastatakse väljavalitud pakkujale (nt Twitter, Delicious, MySpace) ja salvestatakse seal. AddThis poolt edastatud andmete edasine töötlemine toimub vastavalt ettevõtte http://www.addthis.com/privacy#publisher-visitors privaatsuspoliitika reeglitele. Vahendaja võimaldab igal juhul ainult ühenduse pakkujaga. Andmete kogumise otstarbe ja mahu, kasutamise pakkuja poolt ning oma õigused isikuandmete kaitseks võite kehtestada vastava pakkuja juures. 8. Teie andmete kustutamine hotel.info edastab Teie isikuandmed turvaliselt krüpteerituna. See kehtib Teie broneeringu ja ka sisselogimise kohta. Seejuures kasutab vahendaja kodeerimissüsteemi SSL (Secure Socket Layer). Asjasse pühendamatu isik ei saa Teie andmeid lugeda. Teie andmeid talletatakse hotel.de süsteemides. Kogu IT puhul rakendatakse meie oma IT-turvakontseptsiooni. Server ja võrgud on võõraste eest kaitstud uusimate IT-turvakomponentidega. Andmete ettevõttesisene töötlemine vastab andmekaitsekontseptsiooni nõuetele. Vahendaja on määranud välise andmekaitsevoliniku ja allutab oma protsessid sisemistele andmekaitsenõuetele. Kontseptsioon annab isikuandmete kaitset puudutavatele seadusandlikele nõuetele konkreetse sisu. Kasutajana olete kohustatud hoidma oma isiklikke sisselogimisandmeid turvaliselt ning neid kõrvalistele isikutele mitte teatavaks tegema. Vahendaja ei vastuta salasõnade kuritarvitamise eest, kui kuritarvitus ei leidnud aset vahendaja süül. 9. Teie õigused: Tühistamine, muutmine, teave Oma juurdepääsuandmed võite Te igal ajal kustutada. Broneerimisandmed jäävad kuni kõigi vahenduslepingust tulenevate nõuete aegumiseni hotel.info süsteemi talletatuks. Kui reserveerimise tagajärjel on toimunud maksmine, tuleb neid andmeid vastavalt seadusele talletada kuni aegumistähtaja lõpuni. Need blokeeritakse siis edasiseks töötlemiseks, kuid vajadusel võivad audiitorid ja maksuametnikud nendega tutvuda. Infobülletääni tühistamine: (1) Igas infobülletäänis on tühistamislink. Kui vajutate sellele, kustutatakse Teid infobülletääni saajate nimekirjast. Oma e-posti aadressi kasutamise infobülletääni saatmiseks võite Te igal ajal tühistada. Selleks on mitmeid võimalusi: (2) Kui olete registreeritud, võite Te pärast menüüpunktis „Infobülletään“ registreerumist abonementi igal ajal ise hallata. (3) Lõpuks võite Te selle alati tühistada, saates meile lihtsalt vastava teate aadressile hotel.info. Sel juhul teie andmed blokeeritakse. Saatke oma tagasivõtmine vabas vormis järgmisele aadressile: hotel.de AG Hugo-Junkers-Straße 15-17 D-90411 Nürnberg Faks +49-911-59832-11 või e-posti teel newsletterunsubscribehotel.info Esitage seejuures alati õige e-posti aadress, et saaksime Teie tühistamisteadet töödelda. Teie andmete muutmine: Registreerimisega saate Te salasõnaga kaitstud vahetu juurdepääsu oma andmetele. Alas "Minu profiil" võite Te hallata oma isiklikke andmeid ning infobülletääni tellimist. Teabeõigus: Vastavalt andmekaitseseadusele on Teil igal ajal õigus saada teavet oma salvestatud andmete kohta ning neid andmeid vajadusel korrigeerida, blokeerida või kustutada. Saatke küsimused isikuandmete kogumise, töötlemise või kasutamise, korrigeerimise, blokeerimise või kustutamise kohta ning andmeid puudutava teabe kohta aadressil: hotel.de AG Hugo-Junkers-Straße 15-17 D-90411 Nürnberg Faks +49-911-59832-11 või e-posti teel infohotel.info Andmekaitsevoliniku kontaktandmed: Ühtlasi võite Te küsimuste või kaebustega, mis puudutavad Teie andmetega ümberkäimist, alati julgesti pöörduda andmekaitsevoliniku poole.


Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaise esimene Esimene koolipäev, esimene armastus, aga miks mitte esimene aasta jaoskonna juhina Naiskodukaitses? Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaine Sirli Rull jagab oma mõtteid. Aasta tagasi jagunes Viljandi jaoskond kolmeks: loodi Karksi ja Lõuna-Viljandi jaoskond ning tegutsemist jätkas Viljandi jaoskond väiksemas koosseisus. Vabatahtlikud juhid ← Eelmine Sakala ringkonnal on uus esinaine Järgmine → Karksi jaoskond tähistas aastapäeva Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaise esimene aasta juhina Avaleht > Ringkonnad > Sakala > Sündmused > Arhiiv > Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaise esimene aas Sirli Rull 24. märtsil 2015 Esimene koolipäev, esimene armastus, aga miks mitte esimene aasta jaoskonna juhina Naiskodukaitses? Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaine Sirli Rull jagab oma mõtteid. Aasta tagasi jagunes Viljandi jaoskond kolmeks: loodi Karksi ja Lõuna-Viljandi jaoskond ning tegutsemist jätkas Viljandi jaoskond väiksemas koosseisus. Sirli tegeleb aastaid rahvatantsuga Kui jaoskonna juhtimise väljakutse 2014. aasta märtsis vastu võtsin, siis kartsin kõige rohkem, et kas ma olen ikka selleks valmis, et nii suurt vastutust enda õlgadele võtta. Olin ju alles suhteliselt nö roheline (organisatsiooni liige alla aasta). Kuna ma aga ikkagi võtsin väljakutse vastu, siis ootasin ja lootsin, et liikmed aktsepteerivad mind ning juhatuse liikmed on mulle suureks toeks. Tänase seisuga tunnen, et Lõuna-Viljandi jaoskonna naiskodukaitsjad on minu ja juhatuse tööga rahul. Nad on väga toetavad ja abivalmis. Aastale tagasi vaadates olen rahul, et kogu organisatsioon on mind aktsepteerinud. Oma suurimaks kordaminekuks loen seda, et olen küpsemaks saanud, oleme suutnud jaoskonda uusi liikmeid juurde saada ning keegi pole lahkunud. Tundub, et liikmed on rahul ja õhkkond on turvaline. Ma arvan, et selle taga on kogu jaoskond. Juhatuse liikmed on oma ülesandeid täitnud kohusetundlikult ja liikmed on nende tööd austanud. Lõuna-Viljandi jaoskond koos NKK esinaise Airi Toominguga 2014. aastal Ausalt öeldes on Lõuna-Viljandi jaoskonda sattunud väga tegusad ja aktiivsed liikmed. Olen saatnud meilitsi neile erinevaid meeldetuletusi, kui kellelgi on mõni BVÕ või mõni muu koolitus läbimata. Proovime ikka koos leida lahendusi, et kõik saaks oma kohustused täidetud. Mul on hea meel, et me jaoskonnaga liikmemaksu nii hästi maksime. Liikmemaksu kohapealt võin öelda, et väike meeldetuletus ja hea sõna on alati sihile viinud. Minu valitsemisaega jaoskonnas on veel praeguse seisuga kaks aastat. Selle ajaga tahan luua tugeva ja enesekindla jaoskonna, et uutel tegijatel oleks peale mind lihtsam edasi minna. Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaise esimene Sirli tegeleb aastaid rahvatantsuga Kui jaoskonna juhtimise väljakutse 2014 aasta märtsis vastu võtsin , siis kartsin kõige rohkem, et kas ma olen ikka selleks valmis, et nii suurt vastutust enda õlgadele võtta Esimene koolipäev, esimene armastus, aga miks mitte esimene aasta jaoskonna juhina Naiskodukaitses? Lõuna-Viljandi jaoskonna esinaine Sirli Rull jagab oma mõtteid. Aasta tagasi jagunes Viljandi jaoskond kolmeks: loodi Karksi ja Lõuna-Viljandi jaoskond ning tegutsemist jätkas Viljandi jaoskond väiksemas koosseisus.


2. konventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsioon, mis võeti vastu 9. mail 1992. aastal New Yorgis;


text: Boeing 707 on alltiivaline nelja mootoriga reaktiivreisilennuk, mille väljatöötamist alustas Boeing 1950. aastate algul. Kuigi tegemist ei ole esimese regulaarliinilendudele tulnud reaktiivreisilennukiga (see au kuulub De Havilland Cometile), oli see üks esimesi edukaid pikamaa reaktiivreisilennukeid, mis juhatas reisijatele sisse reaktiivlennukitega üle ookeani lendamise ajastu. Kokku ehitati 1010 Boieng 707 lennukit. Boeing 707 põhineb algsel prototüübil 367-80 (ka Dash-80), mille alusel riikliku konkursi võitnud Boeing ehitas Ameerika Ühendriikide õhujõududele (USAF) tankurlennuki Boeing KC-135. Boeing 707 kere on viimase omast 15 cm (6 tolli) võrra laiem. Esmalend toimus oktoobris 1958. Algselt oli Boeing 707-l neli turboreaktiivmootorit (ühekontuursed), kuid hiljem asendati need turboventilaatormootoritega, mis olid vaiksemad, võimsamad ja kütusesäästlikumad. Boeing 707 oli esimene sarjana ehitatud reaktiivreisilennuk Ameerika Ühendriikides. Lennuk oli tehase ellingutel 1977. aastani. Sõjaväe eriversioonide ehitamine lõppes 1991. aasta mais. Kuigi Ameerika Ühendriikide suuremate lennufirmade lennuliinidel Boeing 707 enam ei lenda, on see veel kasutusel väiksemates lennufirmades teistes riikides. Esimesed kaks Ameerika Ühendriikide presidendi lennukit olid Boeing 707 baasil eritellimusel ehitatud valitsuse lennukid. Lennutehnilised andmed 707-120B Pikkus 44,0 m Tiivaulatus 39,9 m Tiiva noolsus 35° Kõrgus 12,7 m Tiiva pindala 226 m2 Suurim lennukaal 116,7 tonni Tühikaal 58,7 tonni Kasulik last 19,3 tonni Lennukaugus 6700 km Reisikiirus 965 km/h Mootorid P&W JT3D-1, 4 x 80 kN Välislingid http://www.globalaircraft.org/planes/b707.pl (fotod) Boeing Reisilennukid Ameerika Ühendriikide lennukid


text: Sealhulgas vastavalt kohandatud vannitoad, laiemad uksed ja kaldteed ratastooliga juurdepääsu tagamiseks. Osas hotellides on ka spetsiaalselt allergikutele kohandatud toad. Liikumispuudega ja ratastoolis inimeste juurdepääsuvõimaluste kohta informatsiooni vahendamiseks on loodud eraldi veebileht Liikumisvabadus.InvaInfo.ee Lugeda tasub ka: Erivajadustega inimesed Eestis. Kindlasti tuleks kõigist oma soovidest teada anda juba tuba reserveerides - vajadusel saab hotellipersonal vajalikke ettevalmistusi teha.


text: Annie Dillard (sündinud 30. aprillil 1945) on USA naiskirjanik. Ta sai 1975 Pulitzeri auhinna mitteilukirjanduse eest. Auhinnati raamatut "Pilgrim at Tinker Creek", mis on meditatsioon tema loodusvaatlustest Tinker Creeki ääres. Raamatu kohta on kasutatud sõnu "müstika" ja "teoloogia". Samasugune loodusvaatluste ja filosoofia ühitamine on omane mitmele teisele tema teosele, näiteks "For the Time Being" ja "Holy the Firm". Tunnustus 1999 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Raamatud 1974 "Tickets for a Prayer Wheel" (uusväljaanne; luule) 1974 "Pilgrim at Tinker Creek" (proosa) 1977 "Holy The Firm" (proosa) 1982 "Living By Fiction" (esseed) 1982 "Teaching a Stone To Talk" (esseed) 1987 "An American Childhood" (mälestused) 1989 "The Writing Life" (mälestused ja mõtisklused) 1992 "The Living" (romaan) 1995 "Mornings Like This: Found Poems" (luule) 1999 "For the Time Being" (esseed) Ameerika Ühendriikide kirjanikud Sündinud 1945


text: 20. saj kunst - Konspekt | Kategooriata - Kunstiajalugu 20. saj kunst (0) Henri Matisse Ta arvas , et kunstnik ei peaks loodust kopeerima, vaid tal tuleks lasta tegelikkusel enda peale mõjuda ja saadud muljeid siis lõuendil väljendada. Samuti arvas ta, et kunstiteos peaks vaimselt väsinud inimesele mõjuma samamoodi nagu tugitool kehaliselt väsinud inimesele. Teosed on vaatamata väga erksatele ja kontrastsetele värvidele harmoonilised ja kaunid . Elulõpuni fovismile truu. Foovid püsisid suhteliselt ühtsena 1907. aastani, mil aga enamik senistest liikmetest uutest väljakutsetest faili nimi ekslikult muusikaajalugu, kuid dokument sisaldab endas ainult kunstiajalugu käsitlevaid teemasid 20. sajand , picasso , fovism , kubism , ekspressionism , futurism , sürrealismkunst , kunstnik , kubism , futurism , ekspressionism , kunstnikud , braque , futuristid , ekspressionistid


text: Treipink |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Treipink on treimisel kasutatav tööpink. Treimisel antakse töödeldavale toorikule pöörlev liikumine ning ettenihe lõikeriistale (vastupidiselt freesimisele, kus pöörleb lõikeriist ja ettenihe antakse toorikule). Viimastel aastatel levivad üha rohkem CNC ja APJ treipingid, mida on eriti otstarbekas kasutada sari- ja masstootmisel. Metallilõiketreipingile esitatavad nõuded[muuda | redigeeri lähteteksti] Mitmesugust[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Treipink|


Augusti esimesel nädalal on oodata ohtralt vihma, sooja on kuni 24 kraadi - Ilmateade Augusti esimesel nädalal on oodata ohtralt vihma, sooja on kuni 24 kraadi Ilmateenistus lubab järgnevaks nädalaks vahelduvat pilvisust ning vähemalt üle päeva vihma. Nii peavad ka augustikuus puhkama suunduvad inimesed sajuse ilmaga arvestama. Sooja on samas keskmisele Eesti suvele kohaselt 20-24 kraadi. Reedel suundub madalrõhkkond Läänemerelt Botnia lahele ja selle lohk liigub üle Eesti. Öösel on vihma võimalus kõige suurem Põhja-Eestis ning ka Saaremaal ja Hiiumaal. Päevaks jätkub lõunavoolus sooja õhu tulek Eestisse, kuid lisandub ka niiskust, millest tekib laialdaselt rünksajupilvi. Hoovihma tõenäosus tõuseb 70-80%-ni, pole välistatud äike. Kõikjale siiski sajuhood ei jõua ja mõni paik võib ka kuivalt läbi saada. Tuul puhub öösel kagust ja lõunast ning on nõrk, hommikul saartel ja Liivi lahel tugevneb puhanguti 15, vastu merd 17 m/s, päeval pöördub edelasse ning muutub ka Lääne-Eesti sisealadel tugevamaks. Õhutemperatuur on öösel 14..17, päeval 21..26, meremõjuga rannikul ja sajuhoogude all kuni 18°C. Laupäeval püsib Skandinaavia kohal madalrõhkkond ja Peipsi tagant liigub teine keeris ühes tiheda sajuga Viiburi suunas. Kahe madalrõhkkonna vahel saab mõjusamaks väike kõrgrõhuhari. Lääne-Eestis on saju võimalus üsna väike. Idapoolsetes maakondades on öösel ka vaid üksikuid sajuhooge, hommikul ja ennelõunal areneb rünksajupilvi ja sajuhooge on laialdasemalt. Õhtupoolikul peaks sealgi ilm paranema. Puhub edela- ja läänetuul 4-9, päeval puhanguti 13 m/s. Õhutemperatuur on öösel 12..16, päeval 20..22°C, sajuhoogude all kuni 17°C. Pühapäeval tugevneb lõunapoolse kõrgrõhkkonna mõju. Taevas muutub öösel selgemaks ja saju võimalus on väiksem. Päeval areneb rünksajupilvi ja mõnes kohas sajab hoovihma. Tuul puhub edelast ja läänest ning puhangud ulatuvad päeval 14 m/s. Õhutemperatuur on öösel 11..16, päeval 19..23°C. Esmaspäeval liigub üle Eesti madalrõhulohk. Öösel pilvisus tiheneb ja saartele jõuab vihm, mis laieneb edasi mandrile. Hommik on kõikjal vihmane. Ennelõunal kanduvad vihmapilved ida poole ning pärastlõuna on Lääne-Eestis juba suurema sajuta. Lõuna- ja edelatuul paisub tugevaks, puhanguid on 14, päeval rannikul 17 m/s. Õhutemperatuur on öösel 14..18, päeval 20..23°C, meremõjuga rannikul alla 20°C. Teisipäeval madalrõhkkond kaugeneb ja suuremat sadu ei tule, üksik lühiajaline vihmahoog siiski välistatud pole. Puhub tugev edela- ja läänetuul. Õhutemperatuur on öösel 12..17, päeval tõuseb 21..24°C-ni, vaid meremõjuga rannikul alla 20°C. Kolmapäeval läheneb kiires edelavoolus juba uus väike osatsüklon. Kui see üle Eesti liigub, siis saame rohkelt vihma. Kui liikumistrajektoor kaldub enam ida poole, siis tihe vihm vaid Kagu-Eestit riivata. Viimaste arvutuste kohaselt on sajusem öö ja päeva peale jäävad sajuhood harvemaks. Tuuleväli sõltub otseselt tsükloni liikumisest, tänastel andmetel tuule tugevnemist oodata pole. Õhutemperatuur on öösel 10..15, päeval tõuseb 21..24°C-ni, tiheda saju korral langeb 16..17°C-ni. Neljapäeval tugevneb kõrgrõhuhari ja saju võimalus on märksa väiksem. Tuul pöördub läänekaarde ja tugevneb. Õhutemperatuur on öösel 11..16, päeval tõuseb 21..23°C-ni, meretuulega rannikul on jahedam.


text: Andongi Riiklik Ülikool (korea keeles 안동대학교 (andong-daehak-gyeo)) on ülikool Lõuna-Koreas Andongi linnas. Ühena noorematest Lõuna-Korea ülikoolidest asutati see 21. juulil 1947 Andongi Normaalkoolina. 1962 muudeti kool Andongi Põllumajanduskolledžiks. 18. jaanuaril 1979 muudeti õppeasutus Andongi Riiklikuks Kolledžiks ja rajati kaheksa õppeosakonda: Hiina-Korea, ajaloo, folkloori, ärijuhtimise, rahvusvahelise kaubanduse, muusika, kujutava kunsti ja kodumajanduse osakond. 1. märtsil 1979 vannutati ametisse esimene dekaan Kim Hak-su. 1980. aastal lisati ingliskeelse hariduse osakond ja matemaatika osakond. Kooli juhtkond Esimesteks koolijuhtideks olid dekaanid, hiljem muudeti koolikorra seadust ja kooli hakkasid juhtima presidendid. Dekaanid 1. märts 1979 – 12. märts 1983 Kim Hak-su 12. märts 1983 – 18. juuni 1984 Lee Ki-baek 18. juuni 1984 – 22. juuli 1988 Kim Yi 22. juuli 1988 – 1. märts 1991 Bae Won-dal Presidendid 1. märts 1991 – 2. märts 1995 Nam Kyu-chang 2. märts 1995 – 22. märts 1999 Lee Jin-seol 22. märts 1999 – Kown Young-kon Välislingid Koduleht (inglise keeles) Kooli sümbolid Lõuna-Korea ülikoolid


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Maxima Resort ideaalselt Babaki piirkond - Samali saar's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Francisco Bangoy International Airport, Sasa praamiterminal, Lanang Country Club, läheduses. Maxima Resort pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: koosolekuruumid , parkla, ekskursioonid, restoran. Kogege kõrgekvaliteedilise toa võimalusi, muuhulgas teler, eraldi dušš ja vann, kööginurk, dušš, külmik, mis aitavad teil end laadida peale pikka päeva. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu veesport (motoriseeritud), veesport (motoriseerimata), aed, erarand. Maxima Resort on Sinu sihtkoht Davao kvaliteetse majutuse otsinguil.


text: 17. detsember 2019 kell 14:57 Ettevõtja Jüri Mõis räägib Äripäeva raadiohommikus möödunud aasta tippsündmustest.Foto: Raul Mee Äripäeva raadio hommikuprogrammis on külas endine Baltika juht Meelis Milder, kes koos Äripäeva arvamustoimetaja Neeme Korviga vaatab tagasi ilmunud artikliseeriale "Milderi märkmed". Lisaks on stuudios külas ettevõtja Jüri Mõis, kellega arutame kohe läbi saava aasta kuumematel teemadel, ja ei saa selles kontekstis üle ega ümber rahapesust ja poliitikast. Lisaks räägib Jüri Mõis sellest, mis mõtetega tema aastale 2020 peale vaatab. Äripäeva ajakirjanik Allan Rajavee intervjueeris metallitööstusettevõtte Hekoteki juhti Heiki Einpauli, kelle sõnul võib majanduskasvu kängumine 2protsendise kasvutempo piirimaile Eesti majandusele hea olla. Hommikuprogrammi veavad Kaisa Gabral ja Rivo Sarapik. Sel korral tuleb juttu Kreeka majanduskriisi õppetundidest ja nende järelmitest. Saates on külas Eesti Panga analüütik Kaspar Oja ja Luminori peaökonomist Tõnu Palm, kes annab ka värske ülevaate majanduses toimuvast. 12.00–13.00 "Ideest kasumini" Saates on külas Eesti üks tuntumaid toitumisnõustajaid, kes on viimased kümme aastat tegutsenud ka ettevõtjana. Saates tuleb juttu sellest, kuidas sai miinimumpalgaga kokast 200 000eurose kasumiga ettevõtja, mida on ta sellel teekonnal õppinud ja millised on tema järgmised ideed. Samuti tuleb juttu sellest, kuidas teha enda nimest bränd, kuidas erineda turul teistest, ja loomulikult räägime ka ettevõtmisega kaasnevatest õnnelikest ning keerukamatest hetkedest läbi Erik Orgu silmade. 13.00–14.00 "Korras kinnisvara täna-homme" Esimeses pooles selgeks, miks on mõistlik kaasata haldus-hooldusfirmad koostööpartneriks juba enne hoone valmimist. Saatekülalistel on varuks paar markantset näidet, kus hoones avastati pärast kasutuselevõttu üllatusi, mida korrashoidjad oleks juba eos saanud vältida. Uurime, kas tänapäeva nõudlik ärikinnisvara, kus ruume tuleb vastavalt üürnike vajadustele küll suuremaks-väiksemaks ehitada, seab uued nõudmised ka hoonet haldavale ettevõttele. Saate teises pooles räägime hangetest. Kui lihtne on lüüa edukalt läbi riigihankel? Mida vajavad äriettevõtted ja korteriühistud? Millised on hanke koostajate nõudmised ja kuidas on lood tellijate pädevusega. Stuudios vahetavad mõtteid ja vastavad küsimustele KV Service juhatuse liige Miguel Ortega, BPT Real Estate tegevjuht Janek Hintsov ja City Haldus OÜ juhatuse liige Heikki Lind. Saade keskendub seekord keemiatööstusele. Käes on sünteetilise bioloogia aeg. See tähendab, et me suudame luua uusi bioloogilisi organisme ja oskame neid ka kasutada. Ent miks oleme Euroopas nende arengute tagahoovis, miks eesõues tegutsevad USA ja Hiina? Stuudios on AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse teadusjuht, professor Raivo Vilu. Audiitori kommentaari annab KPMG tehinguanalüütik Immo Ilmjärv.


Kirikukohus karistas vaimulikku noomitusega | Õhtuleht Kirikukohus karistas vaimulikku noomitusega 1. aprill 1998, 00:00 Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulik alamkohus mõistis eile Põlva haigla hingehoidja Peeter Karma süüdi kõlblusevastases teos ning karistas teda noomitusega. EELK vaimulik alamkohus arutas kahe vaimuliku tüli, kus Põlva haigla hingehoidja Peeter Karma süüdistas kohalikku õpetajat Üllar Kaske mitmes patus, Võru praost Andres Mäevere Karmat aga laimavate väljamõeldiste levitamises. Karma Kase-vastased kaebused puudutasid nii varastamist, raamatupidamisdokumentide võltsimist, välissuhete rikkumist kui ka tellitud artikleid, kus olevat kirikut rängalt diskrediteeritud. Oma viimases kaebuses nõudis Karma Kasele kolme noomitust. Kohus leidis, et Üllar Kase süü polnud tõestatud ning seda pole püütudki teha. Kase sõnul oli Karma esitanud sala- ja valekaebusi. Vaimulik alamkohus tõdes, et Peeter Karma on korduvalt rikkunud õpetaja ametivannet, ning karistas teda noomitusega, mõistes vaimuliku süüdi kõlblusevastases teos. Kohtu väitel oli peapiiskop Jaan Kiivit kirikuvalitsuse liiget Peeter Karmat iseloomustanud kui head hingehoidjat, keda varem pole karistatud. Peeter Karma ütles, et sala- või valekaebusi, mida Kask talle ette heidab, ei ole. "Siin on põhimõtteline küsimus: juhtisin kirikuvalitsuse liikmena peapiiskopi tähelepanu teatud väärnähtustele, millele siinsed koguduse liikmed minu tähelepanu suunasid," on Karma kinnitanud Sõnumilehele. "Andsin konkreetsed nimed, kelle kaudu info tuli, ning kirikuvalitsusel on kohustus jälgida meie õpetajate käitumist." Kase sõnul on konflikti algpõhjus see, et 1995. aasta veebruaris ei määratud Põlva koguduse õpetajaks Peeter Karmat, vaid hoopis teda. Kase väitel pole Karma temaga väidetud asjust rääkinud. "Karma ei taha isiklikel põhjustel Kasega tegemist teha, sest teda ei määratud kohale," märkis vaimulik alamkohus. Üllar Kasele on ette heidetud kantslis ropendamist, oma eelmisel töökohal Lüganusel koguduse liikmete ähvardamist ning relvaga vehkimist. Põlva koguduse õpetaja olles on Kask tunnistjate väitel läinud koguduse juhatuse liikmele kallale, joomasena üht tagunud, samuti revidenditega käitunud labaselt. Samas soovis mõne aja eest koos olnud Põlva koguduse täiskogu näha Kase jätkamist õpetajana, pidades teda selle vääriliseks. Kase väitel on temavastast tööd tehtud alates 1994. aasta sügisest ning väga paljud asjad nii majanduslikus kui vaimulikus mõttes, mis koguduses on tehtud, on selle tõttu tugevalt häiritud. "Kuid vaatamata sellele on meie kogudus praegu tuhande liikme suurune ja võin julgelt öelda, et rikkaim maakogudus Eestis," kinnitas Üllar Kask. TOOMAS VEEMAA foto Kohtupidamise käigus ei leidnud tõendamist, nagu oleks Põlva koguduse õpetaja Üllar Kask patune.


text: Klaas on läbipaistev, suhteliselt tugev, raskesti kuluv, oluliselt inertne ja anorgaaniline materjal, millest saab kujundada väga siledaid ja mitteläbilaskvaid pindu. Need omadused on võimaldanud kasutada klaasi väga paljudes rakenduskohtades. Klaasid on ühtlased amorfsed tahked materjalid, mis tavaliselt tekivad sobiva viskoossusega sulanud materjali väga kiirel jahtumisel, nii et ei jää aega korrapärase kristallvõre moodustumiseks. Tavaline klaas on enamasti amorfne ränidioksiid (SiO2) – sama keemiline ühend mis kvarts või polükristallilises vormis liiv. Puhta ränidioksiidi sulamispunkt on umbes 2000 °C, mistõttu klaasi valmistamisel lisatakse liivale alati veel kaks ainet. Üks on sooda (naatriumkarbonaat Na2CO3) või potas (kaaliumkarbonaat), mis alandab sulamispunkti umbes 1000 °C-le. Ent sooda muudab klaasi lahustuvaks, seega kasutuks, mistõttu lahustamatuse taastamiseks lisatakse kolmanda koostisosana lubjakivi (kaltsiumkarbonaati, CaCO3). Üks klaasi põhilisemaid omadusi on see, et ta on nähtava valguse suhtes läbipaistev. See läbipaistvus tuleneb asjaolust, et klaasi moodustavas materjalis ei ole ühtki aatomijoone üleminekuolekut, millel oleks nähtava valguse energia. Eriti puhta klaasi saab teha nii läbipaistvaks, et valguskaablites on klaas infrapunastel lainepikkustel "läbinähtav" sadade kilomeetrite ulatuses. Tavalise klaasi omaduste muutmiseks lisatakse sellele tavaliselt muid koostisosi. Pliioksiidi sisaldav pliiklaas on tavalisest säravam, sest tal on suurem murdumisnäitaja. Boori võidakse lisada selleks, et muuta termilisi ja elektrilisi omadusi, näiteks Pyrex-klaasi puhul. Ka baariumi lisamine suurendab murdumisnäitajat. Kui klaasi lisada tseeriumi, siis ta hakkab neelama infrapunast energiat. Teiste metalloksiidide lisamine võib muuta värvust. Sooda või potase osatähtsuse suurendamist kasutatakse mõnikord sulamispunkti täiendavaks alandamiseks. Mangaani lisamisega on võimalik vabaneda soovimatutest värvustest. Klaasi ainulaadsus seisneb selles, et seda saab kasutada korduvalt uute toodete valmistamiseks, ilma et kvaliteet halveneks. Klaas tekib mõnikord looduslikul teel vulkaanivooludest obsidiaani kujul. Klaasi ajalugu Looduslikku klaasi, näiteks obsidiaani, on kasutatud kiviajast peale. Varaseimad kirjalikud allikad klaasi valmistamise kohta pärinevad Mesopotaamiast 14.–12. sajandist eKr. Klaasi hakati iseseisva kunstlikult loodud materjalina kasutama 3. aastatuhandel eKr. Klaasi kasutati keraamika ja muude esemete glasuurina. 1. sajandil eKr arendati klaasipuhumise tehnikat. Klaas, mis oli olnud haruldane ja väärtuslik, muutus palju tavalisemaks. Vana-Rooma impeeriumi ajal loodi paljud klaasi vormid spetsiaalselt vaaside ja pudelite jaoks. Teadaolevalt oli Eestis esimene klaasisulatus Hiiumaal Hüti klaasikojas (1628–1664). Üldse on Eesti aladel teada üle poolesaja klaasitööstuse. Üks suuremaid ja kauem tegutsenud klaasitööstusi oli Rõika-Meleski peeglivabrik (1792–2005). Klaasi ajalugu Eestis ja Eesti klaasitööstuste ajalugu kogub ja tutvustab Järvakandi Klaasimuuseum. Vaata ka Gorilla klaas on Corningi eritugevuse klaas, millest aastal 2023 on tootmises kaheksas põlvkond, kasutatakse nt iPhonei klaasina Klaasikunst Klaasikunsti ajalugu Klaaskiud Klaasimass Klaastaara Nutiklaas Rubiinklaas Viited Välislingid Järvakandi Klaasimuuseum Klaasi tüübid, klaasi funktsioonid Klaasist mööbel Klaas veebilehel Materjalimaailm Looduslik klaas veebilehel Materjalimaailm Looduskalender: Jaak Kikas. Prints Ruperti tilgad Materjalid


text: Ulju maakond (Ulju-gun, hangulis 울주군, hanjas 蔚州郡) on Ulsani haldusüksus. Suurima mäe tipp sümboliseerib suuri mõtteid tulevikule ja vaimu alati esimene olla. Päike, mis tõuseb mäe kohal, sümboliseerib Ulju maakoha inimeste tarkust ja teadmisi ning nende piiritut energiapotentsiaali. Välislingid Koduleht Lõuna-Korea maakonnad Ulsan


"Välisministeeriumile on praeguseks teada 30 Eesti kodaniku viibimine Nepalis, 25 inimese kohta oleme saanud kinnituse, et nemad on looduskatastroofist pääsenud, nelja meile teadaolevalt samuti Nepalis viibiva inimese kohta püüame veel kinnitust saada. Oleme saanud info ühe Eesti kodaniku hukkumisest Nepali maavärina tagajärjel. Hukkunu lähedasi on informeeritud," vahendab välisministeeriumi pressiosakond. Välisministeerium avaldab sügavat kaastunnet hukkunu lähedastele. "Tunnen sügavalt kaasa looduskatastroofis elu kaotanud eestlase perele ja lähedastele. Traagiline loodusõnnetus puudutab meid kõiki," sõnas välisminister Keit Pentus-Rosimannus. Välisministeerium abistab lähedasi lahkunu põrmu kodumaale toimetamise küsimustes. Samuti antakse vajadusel abi teistele Eesti kodanikele Nepalist lahkumiseks. Kohapeal tegutseb aktiivselt Eesti aukonsul Nepalis Nava Raj Dahal, kes on muuhulgas kohtunud osade päästetud Eesti kodanikega. "Looduskatastroofi tagajärjed on Nepali jaoks drastilised. Igasugune abi on seal praegu oluline ja me pakume seda abi ka Eesti poolt," lisas välisminister, kelle sõnul on Eesti valmis toetama ka Nepalile humanitaarabi andmist. Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on Eesti kokku panemas päästemeeskonda ja politseimeeskonda, keda katastroofi piirkonda Eesti poolt appi saata. "Rahvusvahelise kogukonna abi katastroofipiirkonnas on ülioluline ja meie kiire reageerimine vajalik. Valmistame ette meeskondi koostöös nii päästjate kui politseinikega, et olla valmis koheselt katastroofipiirkonda appi minema," märkis Pevkur. Samuti avaldas peaminister Taavi Rõivas kaastunnet maavärinas hukkunud eestlase lähedastele, vahendab valitsuse kommunikatsioonibüroo. "Avaldan sügavat kaastunnet maavärinas hukkunud eesti kodaniku lähedastele ning kõigile, keda see looduskatastroof puudutab. Oleme mõtetes teiega," sõnas peaminister Taavi Rõivas. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 2000 inimese. Maavärina kese asus Nepali pealinnast Katmandust 80 kilomeetrit loodes. Tihedalt asustatud Katmandu orus elab ligi 2,5 miljonit inimest.


31. mai kell 10:14 Põhiline, mille kallal praegu kohalikul tasemel töötame, on see, et oleksime oma operatsioonides süsinikuneutraalsed. Olgu tegemist siis sisetranspordi, hoonete, kütmise, tootmisprotsessides kasutatava elektri või muu sarnasega. Arvutasime välja oma eelmise aasta baseline’i, sealt hakkame seda tulevastel aastatel kindla protsendi võrra vähendama. Keskkonnateadlik mõtteviis on inimestega järjest enam kaasas ja seda entusiasmi on väga hea näha. Tallinnas asuvas Ericssoni NPI-s (uute toodete testimise ja arendamise innovatsioonikeskuses) on väljakutseks nii energiatõhusus, ringmajanduse põhimõtete rakendamine, toodete disain ja elutsükli kavandamine kui ka järjepidev töö oma töötajate kaasamise ja teadlikkuse tõstmisega. Jätkusuutlik ja vastutustundlik ettevõtlus on globaalses organisatsioonis eraldi valdkond, kuhu panustab igapäevaselt ligi tuhat inimest. Ka Ericsson Eestis on eraldi meeskond, kes vastutab keskkonnajalajälje vähendamise eest. Nad tegelevad tootmisprotsesside keskkonnasõbralikumaks muutmisega, kaasavad töötajaid ja aitavad jätkusuutlikul mõtteviisil levida. Üheks suurimaks eesmärgiks on saavutada aastaks 2030 süsinikuneutraalsus kõigis ettevõtte enda tegevustes. Samuti soovib Ericsson 2040. aastaks olla süsinikuneutraalne kogu tarneahelas tarnijatest toodete lõppkasutajateni. Eesmärk on ambitsioonikas ja tähendab kasvuhoonegaaside emissioonide reaalset vähendamist, mitte kompenseerimist. Kompenseerimine on viimane meede, mida rakendatakse juhul, kui emissioone enam vähendada ei ole võimalik. Energiatarve aasta lõpuks kümme korda väiksem Ericssoni Tallinna innovatsioonikeskus testib, arendab ja toodab uusimaid 5G tooteid klientidele üle maailma. Kui seni on iga järgneva põlvkonna mobiilsidestandardiga sidevõrguseadmete energiatarve tõusnud, siis 5G toodete portfelliga on võetud eesmärgiks energiatarvet vähendada lausa kümme korda 2022. aasta lõpuks. Kas teadsite, et Ericssoni 5G raadiod on juba 9,3 korda energiatõhusamad kui 4G toodete portfoolio? Ericssoni Tallinna peakontoris käib tootmine 24 tundi ööpäevas, mistõttu on oluline keskkonnateadlike valikute tegemine kõikides tootmise etappides, alates komponentide valikust, transpordist, tootmisprotsessidest ja lõpetades jäätmekäitlusega. Sel aastal on võetud fookusesse tootmisliinide energiakasutuse analüüsimine ja optimeerimine. Lisaks sellele pannakse suurt rõhku ringmajanduse edendamisele. Näiteks jäätmekäitluses on peamine eesmärk nii palju materjale kui võimalik taas ringlusesse suunata. Papi- ja paberijäätmetest suunatakse ringlusesse üle 90%, puidujäätmetest ligi 70%. Jäätmete sorteerimise lihtsustamiseks tootmises on kõigil jäätmekonteineri siltidel pildid illustreerimaks, mida täpselt sinna konteinerisse visata tohib. Samuti on Ericsson loonud süsteemi, mille raames kogutakse oma tooted klientidelt parandamiseks või ümbertöötlemiseks tagasi. Lisaks tootmisele paneb ettevõte suurt rõhku ka oma hoonete ja kontorite energiatõhususe parendamisele ja keskkonnasõbralikumaks muutmisele. Ericssoni Ülemiste kontor asub hoones, millel on kuldne LEED-sertifikaat. Tegemist on rahvusvaheliselt tuntud sertifikaadiga, millega tunnustatakse keskkonnasäästlikult toimivaid hooneid. Ericssoni siht on LEED sertifikaadi omandamine kõigile ettevõtte hoonetele. Kuivõrd teised hooned on ehitatud juba aastakümneid tagasi, tuleb sertifikaadi saamiseks mitmeid ümberehitusi teha – näiteks uuendada tehnosüsteeme ja investeerida energiatõhusamatesse lahendustesse. Mitmed keskkonda säästvad uuendused on juba tehtud Näiteks asendati tootmises veeautomaadid hoopis joogipurskkaevudega, mis on võimaldanud ühekordsete topside kasutust drastiliselt vähendada. Selle aasta lõpuks on seatud eesmärk, et mitte ühtegi ühekordset topsi enam majas ei oleks. Lisaks tegeletakse personaliosakonnas paberikasutuse vähendamisega – eesmärgiks on võetud poole vähem paberit kasutada. Samuti kasutatakse targalt ka kontoripindu: töötajatel pole isiklikke laudu, töökoht broneeritakse paindlikult vastavalt vajadusele. Nii kasutatakse ruumi optimaalselt ja välditakse vajadust kontorit laiendada, kui meeskond pidevalt kasvab. Lisaks tootmisele rakendatakse ringmajanduse praktikaid ka kontoritöös. Kodukontori sisustamiseks jagati töötajatele kontorite renoveerimisest üle jäänud ergonoomilised seisulauad, mis ruumi kokku hoidmiseks väiksemate vastu välja vahetati. Töötajad tulevad kaasa Ericssoni töötajad peavad keskkonnahoidu väga oluliseks ja räägivad keskkonnateemadel julgelt kaasa. Keskkonnatiim töötab selle nimel, et ettevõtte keskkonnajalajäljega seotud infot nii tootmis- kui ka kontoritöötajatega jagada. Kaasamisprotsess on näidanud, et uute ideede kohta tasub kõigilt nõu küsida – palju põnevaid uusi ideid keskkonnahoiu edendamiseks on tulnud just oma töötajate seast. Head mõtted viime ka ellu! • Ericsson on 146-aastane rahvusvaheline sidevõrgu- ja telekommunikatsiooniettevõte. • Eesti üksuses arendatakse ja toodetakse sidevõrguseadmeid ning luuakse innovaatilisi tööstus 4.0 lahendusi. • Peamine fookus on 5G toodete testimisel ja arendamisel, luues ühendusi, mis muudavad kujuteldamatu võimalikuks. • 260 uute toodete prototüüpi kuus. • 2100 töötajat, kellest umbes kolmandik seotud arendustegevustega, teised tootmise ja tugiteenustega. • Jätkusuutlik ja madala süsinikuheitmega tootmine on ettevõtte üks prioriteete. • Ettevõte kasutab rohelist energiat aastast 2011. • Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi kuldtase järjepidevalt aastast 2017. • Hea töökeskkonna märgis. • Eelmise aasta jooksul vähendasime tarneahela, rajatiste ja ärireiside heitkoguseid 60% võrra. • 2050. aastaks on Ericssoni eesmärk olla süsinikuneutraalne kogu tarneahela üleselt tarnijatest toodete lõppkasutajateni. • Jäätmekäitluses on prioriteediks materjalide uuesti ringlusse suunamine. 95% paberi- ja papijäätmetest ning 75% puidujäätmetest saadetakse uuesti ringlusesse.


text: Foorumilaud advokaadibürooga TRINITI • Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liit Foorumilaud advokaadibürooga TRINITI 4. märts kell 18:00 - 20:00 « EÕÜL ja Advokaadibüroo COBALT ,,Karjäär advokaadielus" EÕÜL & TGS BALTIC: Las nad lihtsalt maksavad – EL õiguse tung suuremate rahaliste karistuste poole » Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liit ja advokaadibüroo TRINITI kutsuvad teid foorumilauale. Advokaadibüroo TRINITI vandeadvokaat Villu Otsmann ja jurist Maarja Lehemets tulevad rääkima tudengitele advokaaditööst. Kui Sind huvitab, millised on olnud nende kogemused ning suurimad elulised väljakutsed õigusvaldkonnas, siis tule kohale, kuula ja saa teadmisi juurde! Oodatud on kõik, kes soovivad rohkem teada advokaaditöö väljakutsetest. Ülevaate annavad õigusvaldkonna tipptegijad! Arutletakse eluliste juhtumite üle advokaadielust ning jagatakse nõuandeid advokaaditööks vajalike oskuste kohta. Samuti tutvustatakse TRINITI äsja välja kuulutatud praktikakonkurssi. Loomulikult ei puudu ürituselt silmaringi avardav diskussioon ning maitsvad suupisted ja vein.


Vajad eksperdi abi või nõuannet?


text: Eesti teater on teater Eestis. Ajalugu Esimesed teated Eestis korraldatud teatrietenduste kohta pärinevad 16. sajandist, kui Tallinna Linnakooli õpilased mängisid raekojas Terentiuse komöödiat "Androslannad". 1784. aastal rajati August von Kotzebue eestvõttel Tallinna asjaarmastajate teater ning 1789. aastal kõlas eesti keel esimest korda laval (Kotzebue "Isalik ootus"). Esimene kutseline teater oli 1809. aastal avatud Tallinna Linnateater ehk Tallinna saksa teater. 1819. aastal lavastati esimene eestikeelne lavatükk "Häbi sel, kes petta tahab". Eesti rahvuslik teater sündis laulu- ja mänguseltsides, selle alguseks loetakse 1870. aastat, kui Vanemuise seltsis etendati Lydia Koidula "Saaremaa onupoega". 19. sajandi lõpus juhtis Vanemuise teatrit August Wiera, kes eelistas kergeid vaate- ja laulumänge. Eesti esimene maateatrimaja ehitati 1882. aastal Abram Simoni juhtimisel Toilas. 1906. aastal muudeti Vanemuine ja Estonia ning 1911. aastal Pärnu Endla kutselisteks teatriteks. Vanemuise juhiks saanud Karl Menning hakkas lavastama väärtuslikke näidendeid ning taotlema mängu elulist tõepära ja ansambliühtsust. Tema nõudliku teatritöö tulemusena sündis ühtlaselt hea professionaalse tasemega trupp. Seevastu Estonia ilme määrasid pigem üksikud tähed, säravad näitlejatalendid Theodor Altermann, Paul Pinna, Erna Villmer ja Ants Lauter, kellest hiljem arenes ka võimekas teatrijuht. 1908. aastal hakati Estonias lavastama oopereid ja operette. 1916. aastal rajati Tallinnas teinegi kutseline teater. 1920. aastail asutati veel rahvaliku mängukavaga ja ühiskonnakriitilise meelsusega Tallinna Töölisteater ning otsinguline, ekspressionistliku suunaga Hommikteater (töötas 1921–1924, trupp koosnes asjaarmastajaist, juht oli August Bachmann). Kutselised teatrid asutati ka Viljandis ja Narvas. 1920. ja 1930. aastail teatrielu mitmekesistus. Hakati lavastama suuri klassikalisi tragöödiaid ja kaasaja näidendeid ning dramatiseerima eesti proosateoseid. Võimekad lavastajad olid Priit Põldroos ja Andres Särev (Töölisteatris), Ants Lauter ja Hilda Gleser (Estonias, viimane ka Töölisteatris), Paul Sepp (Estonias ja Draamateatris) ning hiljem Leo Kalmet (Draamateatris). Nende loomingu ja pedagoogitöö tulemusena sugenesid eriilmelised trupid, milles oli palju isikupäraseid näitlejaandeid. Nõukogude ajal on asutatud Rakvere Teater, Vene Draamateater, Nukuteater ja Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (nüüdne Linnateater). Estonia draamatrupp viidi 1949. aastal Draamateatrisse, millega liideti ka Tallinna Töölisteatri tugevamad näitlejad. Süvenenum ja teadlikum meisterlikkus saavutati sõnalavastusteatris 1950. aastate teisel poolel. Siis alustas oma lavastaja- ja lavapedagoogitööd Voldemar Panso. Vaata ka Eesti teatri biograafiline leksikon Emajõe Suveteater NUKU teater Tartu teatrid Teater NO99 Vanemuise teatriuuendus :Kategooria:Väliseesti teatrid Välislingid Eesti teatri ajalugu Eesti Teatri Agentuur Eesti teatri ajaloo virtuaalnäitus