Uurimisgruppide hooaja avamine 09 | Para-web / Uurimisgruppide hooaja avamine 09 Uurimisgruppide hooaja avamine 09 03-03-2009 15:20 Mul on ema samal nädalavahetusel synnipäev. Vb tulen korra ja ytlen tere, kuna elan seal sama metsaservas aga kas ma pean selle eest maksma ka v? 03-03-2009 16:26 Ma arvan, et osalustasu peaksid ikka need maksma, kes seal ööbivad ja kolm päeva kohal on. 03-03-2009 16:38 Ülejäänutele jääb siis südametunnistuse arvele? 03-03-2009 16:53 Aga miks see üldse "mitteametlik" on? Ma mäletan, et minu esimene ilmumine mingisugusele kokkutulekule oli samuti märtsi kuus ja .... 2 aastat tagasi. Tol korral öeldi selle kohta "para-kevad". [Muudetud: 3-3-2009 Tom] 03-03-2009 17:00 Mitteametlik on ta seetõttu, et sina seda orgunnid. Kui mina orgunniks, siis... Noh, pangem siis esialgu mind kah kirja. Hetkeseisuga on mul see nädalavahetus vaba. Ettekande üle ma veel mõtlen - tulen niisama kõiki lõbustama ja lolli mängima. ; ) 03-03-2009 19:37 Saeveskis olen mitmeid kordi olnud, Vanapaganas aga üldse veel mitte. Plaanin samuti läbi astuda. Mulle jääb koht ka küllaltki kodu lähedale, seepärast öömajakohale ei pretendeeri. Mida huvitavat kaasa võtta? Võiksid võtta selle uraaniumi pulga kindlasti kaasa. Teeks mõned katsed - kas näiteks suudab ka mõne teise objekti radiatsiooni nakatada, kui paar päeva koos sellega on ja näiteks kuidas mõni putuklane elab üle sellega ühes purgis olemise. Järgmine samm on inimkatsed. [Muudetud: 4-3-2009 Tom] 03-03-2009 21:02 Tsitaat: Algselt postitas Tom Võiksid võtta selle uraaniumi pulga kindlasti kaasa. Teeks mõned katsed. /.../ Ooh, härra Geiger-Müller tuleb ka? Siis peab kohe kindlasti tulema. Kas ta meile oma seiklustest räägib ka? Ma ostsin muide iPodi, ta tahab ka seiklustest rääkida, mh! Sellest saabki mu ettekande teema, ma arvan. Tegelikkuses ma veel mõtlen - teen teile meediamonitooringu: vaadatuimad saated jaanuaris ja veebruaris nt. 03-03-2009 22:12 Ooh, härra Geiger-Müller tuleb ka? .... Kui tuleks kaks Saksa füüsikust härrat teispoolsusest, Johannes (Hans) Wilhelm Geiger ja Walther Müller, saaks põnev ja parajalt "para" olema meil... Vahelugemiseks: http://www.chemcool.com/biography/geiger.htm http://en.wikipedia.org/wiki/Hans_Geiger http://en.wikipedia.org/wiki/Walther_M%C3%BCller Seda tehnilist poolt ka, kui kedagi huvitab: See-suur-et, radiatsiooniga inimkatsetele me ei lähe, tahtsin öelda. Mitteametlik on sellepärast, et sa selle niimoodi pealkirjastasid. Seda tegid ilmselt sellepärast, et see ei jälgi 3 kuulist rütmi. Või on selline kaval mõte, et lähed lihtsalt ise metsaonni ja kutsud teised ka, samas kui ise korraldad, siis saad ise reeglid teha. Kui Celtic orgunniks, siis oleks see celticu kokkusaamine. Igaüks, kes tahab võib üritusi orgunnida, peaasi, et üldkokkutulekud vastavad üldsuse soovidele (piisavalt vaba olemist ja joomist näiteks). Kui ma tahan siis võin teha parateemalise kokkusaamise, kuhu kutsun oma sugulased ja tuttavad ja nädal enne mainin muuseas, et paraveeblased võivad ka tulla kui tahavad, ja selles poleks ka midagi halba. Natuke üldkokkutulekute koormat muudele kokkusaamistele nihutada pole ka paha. Varsti ei mahu 70 inimest ei nelijärvele ega ühtegi metsamajja ära muidu. 04-03-2009 15:49 Tsitaat: Algselt postitas Thorondor Varsti ei mahu 70 inimest ei nelijärvele ega ühtegi metsamajja ära muidu. Vaja on raiume Nelijärve metsa lagendikud suuremaks (hyes) Jään nüüd alandlikult ootama üdini "roheliste" kivirahet minu suunas Peaks äkki kaaluma võimalust mõne suurema metsaonni leidma või lükkama 2 kokku ? Heal juhul saan ka sinna tulla, ninu jaoks uus koht. Kõik sõltub minujaoks ilmast. 04-03-2009 23:16 Siis on vist parem, kui üritus oma identiteediga läheks "uurimisgruppide" alla ja ürituse nimeks saagu "Uurimisgruppide hooaja avamine 09". Paraad ja värgid. 05-03-2009 15:05 K6ik paraadile!! Miks ma kysimärgiga olen? Öömaja ma kyll ei soovi aga kohale tulen kyll Saan ilmselt pakkuda nelja kohta Tartust. Kaks kohta kinni juba, kaks veel vabad. PS. Ise kavatsen lahkuda pühapäeva varajastel hommikutundidel, sellega peab arvestama. [Muudetud: 5-3-2009 Metavo] [Muudetud: 6-3-2009 Metavo] Oot ma nüüd ei saa àru, kuidasmoodi see maksmine käib, kas kohapeal sulas? Ja mis seis söömispoolega on, kas tuleb seljakott konserve täis laduda või on seal ligidal miskised võimalused? 05-03-2009 18:01 No mingit restorani sealt ilmselt ei leia, koht on täitsa metsa sees ja lähimad elumajad kusagil 6 km kaugusel, ma ei tea isegi kas seal keegi elab või mitte. Minu poolest võiks tõesti igaüks oma söömise eest vastutada, viimati seal ainult pliiti ei olnud, sellega peab arvestama. Vee keetmise osas saaksin aidata kui keegi hätta jääb 05-03-2009 19:33 Maksmine kohapeal sulas. Tänu ulatuslikele renoveerimistöödele peaks seal nüüd ka pliit(lisaks kaminale) olema ja ka sooja peaks hästi hoidma. Sellele vaatamata võiks lisaks magamiskotile ka magamisalus kaasas olla. Toidu vajaduse rahuldab igaüks ise. Kui just keegi ei taha viineripirukaid või kringlit jagamiseks kaasa võtta Läheduses asustust (ja poodi) ei ole. [Muudetud: 5-3-2009 Tom] 05-03-2009 21:06 Mina elan kõige lähemal vist Minu juurest on 4km Saeveskini, jala minnes aga ma ei tea palju sealt Vanapagana omani on aga sealt on jalgsi saadud käia küll. Olen ka tulemas, arvatavasti koos Tehnoloogiga. Täpsema tuleku aja, st. kas reedel või laupäeval, panen võimalikult varsti paika, tahaks teid juba üksord oma siladega ka näha. Tsitaat: Algselt postitas drix Kui veel kohti on lööks ka meeleldi kaasa?Transporti pole, kuidas sinna pääseks? Oleneb totaalselt sinu elukohast. 06-03-2009 08:08 Drix, kas viitsiksid veidi kergemeelsetele (näiteks nagu mina ) teha ettekande "olukorrast maailmas" või sellest mehest, kes on kõik need majandussündmused ette ennustanud? Kui ma ei eksi, siis peaks ka üks meie majandusteadlane kohale ilmuma - saate diskuteerida. Autokoha peaks Tallinna poolt ikka leidma. Näiteks kui sobib, siis minu omas. 06-03-2009 09:15 Kas mina ka sinu autosse mahun veel Tom ? 06-03-2009 10:10 Aerling, mahud. Üks inime' mahub veel, kui dirx just 200 kilone pole . 06-03-2009 11:13 200kg pole küll aga 200cm-e, Tom ega su auto Fiat 127 pole ? Siis tuleb saag kaasa võtta. No et küttepuid saagida. Mu autu on tollest lausa 2,543308 korda suurem Saab hakkama. Uurimisgruppide tehnika Olion 19 12,849 07-10-2009 22:28 Uus foorum: Uurimisgruppide tegevus Tutanhamon 0 2,193 19-11-2007 18:11


source: fineweb

text: Renoveeritud aastal 2011, garanteerib Derag Livinghotel Konigin Luise külalistele mõnusa viibimise Berliin's äri või puhkuse eesmärgil. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Wohnstadt Carl Legien, Schaubude Berlin teater, Zeiss Grossplanetarium naabruses. Derag Livinghotel Konigin Luise teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell lemmikloomad lubatud, keemiline puhastus, pesuteenus, baar, ajalehed. Derag Livinghotel Konigin Luise õhkkond peegeldub igas numbritoas. kohvi/teekeedukann, föön, traadita internetiühendus (tasuta), laud, tasuta pudelivesi on vaid mõned võimalustest, mis on Sinu kasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Derag Livinghotel Konigin Luise'st perfektse baasi Sinu Berliin's viibimise nautimiseks.


Külluslikud päevad täis Eesti muusikat - Tänane leht Mirje Mändla Klassikaraadio toimetaja Tarmo Johannes kandis Salme kultuurikeskuse fuajees ette Salvatore Sciarrino loo «Immagine Fenicia» võimendatud flöödile. FOTO: Peeter Langovits Festivali tänavune alapealkiri oli «Küllus» ja teiseks oluliseks teemaks tõusis kuulamine. EMP oli linnapildis nähtav nii rõõmsavärviliste helilainetest küllastunud plakatite kui ka mitme linnaruumi laienenud aktsiooniga. Kaasa olid haaratud noored loomeinimesed mini-EMP kaudu. Külluslikus tippvormis olevad ja alles esimesi katsetusi tegevad tulevased heliloojad olid üheks ajahetkeks koondatud Tallinna kesklinna. Kontsertide ülesehituses ei olnud kesksel kohal üks mahukas esiettekanne, vaid anti ülevaade eesti heliloojate võimekusest kirjutada teatavale koosseisule, seekord ülekaalukalt instrumentaalkoosseisule. Nii heitis EMP avakontserdil Eesti Riiklik Sümfooniaorkester Taavi Kulli dirigeerimisel avara pilgu heliloojate orkestriloomingusse – esiettekandes kõlasid Tatjana Kozlova-Johannese, Tõnu Kõrvitsa, Riho Esko Maimetsa, Kristo Matsoni ja Meelis Vindi teosed orkestrile või sooloinstrumendile ja orkestrile. Esiettekannete nimistus on näha nii võimekaid ja suure kogemuspagasiga loojanatuure kui ka oma esimeste võimaluste nautijaid.


text: Vibur Eristatakse kolme tüüpi vibureid: bakteri-, arhe- ja eukarüoodivibur. Ka inimesel on viburiga rakke, näiteks meeste spermatosoidid. Bakteri vibur[muuda | redigeeri lähteteksti] Ehitus[muuda | redigeeri lähteteksti] Viburid võivad paikneda üksikult või kimpudena, kinnitudes raku poolustele, nende lähedale, raku küljele või kogu raku väliskestale. Baktereid, kellel on üks vibur, nimetatakse monotrihhideks. Baktereid, kellel on ühes otsas mitu viburit, nimetatakse lofotrihhideks ehk monopolaarseteks polütrihhideks. Baktereid, kellel on kummaski otsas üks vibur, nimetatakse bipolaarseteks monotrihhideks. Baktereid, kellel on kummaski otsas mitu viburit, nimetatakse bipolaarseteks polütrihhideks. Baktereid, kellel on mõlemal küljel viburikimbud, nimetatakse peritrihhideks. On ka ebatüüpilise viburite paigutusega baktereid. Funktsioneerimine[muuda | redigeeri lähteteksti] Viburiniit on konksja jätke abil ühendatud viburi mootori ehk basaalkehaga. Basaalkehas on valgulistest ketastest koosnevad staator ja rootor. Rootori paneb pöörlema prootongradiendi energia ehk nn prootonpump - prootonite voog läbi staatori. Selle täpne mehhanism ei ole aga lõpuni selge. Rootori pöörlemine antakse edasi viburiniidile, mis siis sõukruvi taoliselt raku liikuma paneb. Ühele viburi pöördele kulub 256 H+ iooni energia. Viburi pöörlemiskiirus võib olla väga erinev, näiteks soolekepikesel (Escherischia coli) on see maksimaalselt 15 000 pööret/minutis, mõnedel Vibrio perekonda kuuluvatel bakteritel aga veel suurem. Bakteri liikumiskiirus on üks kuni mitukümmend kehapikkust sekundis. Viburi pöörlemissuund muutub perioodiliselt, see võimaldab ka bakteril liikumissuunda muuta. Evolutsioon[muuda | redigeeri lähteteksti] Viburi mootor on väheseid näiteid looduslikku algupära rattast. Viburi mootori ehitust kasutas Michael Behe näitena taandamatust keerukusest - st süsteemist, mille järkjärguline evolutsiooniline kujunemine väikeste loodusliku valiku poolt toetatud muutuste reas pole arvatavasti võimalik. Taandumatu keerukuse näited on ühe tähtsama argumendina kasutusel nn intelligentse disaini pooldajate seas. Richard Dawkins jt darvinistid on seda väidet hiljem ümber lükata püüdnud.


Leedu ohvitser varastas Afganistanis oma väeosast 13 000 dollarit(14) Leedu sõjaväepolitsei tegi kindlaks, et Afganistanis Čagčaranis asuva Leedu üksuse baasi šeifist varastas 13 000 USA dollarit (umbes 150 000 Eesti krooni) väeosa vanemleitnant Marius Eigminas, kes teo ka üles tunnistas. Leedu sõjaväe staabiülem brigaadikindral Algis Vaičeliūnas rääkis Leedu Delfile, et vargus pandi toime 8. veebruaril. Sel päeval maksis raamatupidaja tasusid palgatud afgaanidele. Sulgenud seifi, läks ta lõunale, kuid naastes märkas, et osa rahast on kadunud. Sellest teatati viivitamatult Leetu, kus algatati teenistuslik juurdlus ja mõne päeva pärast saabus Čagčarani sõjaväepolitsei uurija. Kahtlusalune oli selleks ajaks juba kindlaks tehtud ja ka raha õnnestus tagasi saada. 30-aastane vanemleitnant Eigminas tunnistas teo ülekuulamisel üles. Eigminas on praeguseks teenistusest kõrvaldatud. Raha varastati mõni päev enne vägede rotatsiooni ja on võimalik, et mees lootis varguse avastamist pärast uue vahetuse saabumist. 20. veebruaril jõudsid vahetuse 18 sõdurit tagasi Leetu, koos nendega Eigminas. Mõni päev tagasi kirjutas Leedu Delfi ka kolme ohvitseri pummelungist Afganistanis 30. jaanuaril, mis maksis neile karjääri. Kaptenit ja kaht leitnanti ähvardab teenistusest vallandamine. Afganistanis Gwhori provintsis teeniva Leedu väekontingendi suuruseks on umbes 150 meest.


Alexander Genis – Vikipeedia Alexander Genis (2010) Alexander Genis, ka Aleksandr Aleksandrovitš Genis, (Александр Александрович Генис; sündinud 11. veebruaril 1953 Rjazanis) on Ameerika Ühendriikides elav juudi päritolu vene kirjanik, esseist, kirjanduskriitik ja raadiosaatejuht. Genis kasvas üles Riias ja lõpetas Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. 1977. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse, elab New Jersey osariigis, New Yorgi vahetus naabruses. Ta juhib juba aastakümneid Vabadusraadio iganädalast saadet "Американский час", mis on pühendatud Ameerika kultuuri tutvustamisele. Venemaal on tal oma rubriik "Уроки чтения" ajalehes Novaja Gazeta. 1997. aastal ilmus Tallinnas kirjastuselt Aleksandra Genise raamat "Вавилонская башня" ("Paabeli torn"). Eesti keeles on ilmunud Toomas Kalli tõlkes Genise "Dovlatov ja tema ümbrus. Filoloogiline romaan" (LR, 2013) ning "Lugemistunnid: raamatusõbra kamasuutra" (LR, 2016). Eesti keeles on kasutatud mõlemat nimekuju, nii Aleksandr kui Alexander, eelistatav on viimane. Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Alexander Genis Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alexander_Genis&oldid=5997498" Selle lehekülje viimane muutmine: 14:35, 21. november 2021.


32) veab sisse tooteid Eestisse nende turustamise või edasimüümise eesmärgil.


source: CulturaX

text: Tarmo Tamming: Botsvaana, Maun Mõned on väga hästi säilinud. See on veidi halvemini näha, aga siin on pingviin ja vaalad. Muidu poleks midagi imelikku, aga see koht on 1500 km kaugusel ookeanist. Ning järelikult tolleaegsed inimesed võtsid ette ülipikki retki. Lohud kivis - giidi sõnul teritati siin enne jahileminekut odaotsi. Veel üks huvitava kujuga moodustis. Aafrika? Vahepeal on liival näha värskeid mao liikumise jälgi, giid vaatab ümberringi ja teatab, et vist on black mamba. Vist? Paarisaja meetri kaugusel on veel üks jälg, ja mitte eriti väike. Siit liigume kiiresti edasi madu nägemata. Mambaga kohtumiseks on see väga vale koht, mis ei tähenda sugugi, et kuskil on olemas õige koht. Hiljem vaatan netist Tsodilo mägede roomajatekohta, ja leian, et siin kaljude vahel peaks elama veel Rock Phyton, mis on mambast kõvasti suurem ja ei ole minu teada mürgine. Ööbimispaik muuseumi kõrval on tasuta. Järgmisel hommikul teeme veel ühe tiiru mägedes. Raja nimi pidi olema "Cliff Trail", aga reaalselt polnud küll aru saada, et see oleks mingi rada olnud. Botsvaana maastik. Rehviparandus. Ja veel üks tõkkepuu. Alguses arvan, et see on järjekordne vet.kontroll, aga ei. Kõigepealt tavaline:Hello,how are you? Thank you,I am fine, how are you? Seepeale küsitakse juhiluba näha. Näitan tavalist EU juhiluba. Ma oma rahvusvahelist juhiluba ei hakka igaks juhuks välja võtma, sest selle tagaküljel pole ju Botsvaanat kirjas. Aga seekord on pikem peatus, sest hakatakse kontrollima auto tulede korrasolekut, nii esimesed kui ka tagumised suunatuled ja pidurituled ja parktuled ja täistuled ja pooltuled. Ja tagurdustuli ka. Aga kõik on korras ja lõpuks saan oma juhiloa tagasi ja lubatakse edasi liikuda. Tee on Aafrika mõistes ülikorralik, igasugused koduloomad on kõikjal ja ületavad teed suvalistest kohtadest. Sõidan Mauni poole, linn näeb välja nagu suur-suur küla, kuid kesklinnas on mõned suuremad kaubanduskeskused, Spar ja Lõuna-Aafrika SHOPRITE, mis oma suuruse ja kaubavaliku poolest sobiksid igasse Euroopa linna. Ainult et suurde Shoprite kauplusesse sisenedes oleks kogemata kanale peale astunud. Elusale, loomulikult. Sest kanad, kitsed ja eeslid jalutavad rahulikult kesklinnas oma jalutuskäike. Aafrika. Järgneb tavapärane operatsioon igas uues riigis - otsime ja ostame kohaliku sim-kaardi interneti jaoks. Operatsioon võtab seekord aega alla kahe tunni. 1 tund vajaliku esinduse leidmiseks ja seejärel pool tundi elavas järjekorras. Korraks on vaja passi näidata, aga üldiselt käib vormistamine kiiresti. Klienditeenindaja aktiveerib kaardi, kannab kaardile kõneaja, seejärel konverteerib selle data-ajaks ja ongi asi selleks korraks lahendatud. Edasi juba looduspilte. Sõiduteel on elevandil alati eesõigus. Sest on olemas liikluseeskirjad ja on olemas kirjutamata seadused ja need viimased on palju olulisemad järgida. Posted by Tarmo at 5:05 PM Kas kõik ok? Juba kuu aega pole ühtegi postitust lisandunud. Mure tekib. Praegu on käes mingi loominguline kriis, st arvutis on pooleldi valmis mitmed postituste mustandid, mis vajavad veel täiendamist ja silumist, aga küll nad lõpuks avaldamiskõlbulikeks saavad. Saan ma õigesti aru, et oled oma reisil võtnud uue suuna ja oled ennast ja auto transportinud Lõuna-Ameerikasse? Tere ka siit poolt maakera. Täpselt nii ongi. Auto jõudis nädal aega tagasi Buenos Airese sadamasse ning teisipäeval peale lõunat sain sadamast välja sõita.


brünett, tegelikkus, kõhn, ilus tissid, sugu, suured tissid, kukk sõita, cumshot, näo-, pikad juuksed, ema, tool


Koormusandurite tehas - Hiina Koormusandurite tootjad, tarnijad Suur hetk / keskusest välja laadimine Punker ja võrgu kaalumine Kontrollige kaalumis- ja täitmismasinaid Platvormi ja lintkonveierkaalud OEM ja VAR lahendused –Mittelahustuvad materjalid, laseriga suletud, IP68 – Vastab OIML R60 eeskirjadele kuni 1000d – Spetsiaalselt kasutamiseks prügikollektorites ja paakide seinakinnituseks Ühe punkti koormusandur-SPG Kompenseeritud väljaspool keskmist koormust Maks. kandevõime 5–75 kg Soovi korral saadaval OIML-i sertifikaat Testitõend on saadaval nõudmisel Suure võimsusega ühepunktilised koormusandurid, mis on ette nähtud platvormkaalude tootmiseks. Suurt külgmist kinnitust saab kasutada ka laevade ja punkrite kaalumisel ning prügikastide tõstmisel pardal olevate sõidukite kaalumisel. Vastupidavuse tagamiseks on valmistatud alumiiniumist ja pitseeritud keskkonnas. Platvormi koormuselemendid on tala koormuselemendid, millel on külgsuunaline paralleeljuhtimine ja tsentreeritud paindesilm. Läbi laserkeevitatud konstruktsiooni sobib see ideaalselt kasutamiseks keemiatööstuses, toiduainetööstuses ja sarnastes tööstusharudes. Koormusandur on keevitatud laseriga ja vastab kaitseklassile IP66. Ühe punktiga koormusandur-SPD Ühe punktiga koormusandur on valmistatud spetsiaalsest legeeritud alumiiniummaterjalist, anodeeritud kate muudab selle keskkonnatingimustele vastupidavamaks. Seda saab kasutada üksi platvormimõõdulistes rakendustes ning see on suure jõudlusega ja suure mahutavusega. Ühe punktiga koormusandur-SPC See sobib ideaalselt kasutamiseks keemiatööstuses, toiduainetööstuses ja sarnastes tööstusharudes. Koormusandur annab väga täpsed reprodutseeritavad tulemused pikas perspektiivis isegi karmides tööstuskeskkondades. Koormusandur vastab IP66 kaitseklassi nõuetele. Ühe punkti koormusandur-SPB SPB on saadaval 5 kg (10) lb kuni 100 kg (200 lb) versioonidena. Kasutage pinkkaaludes, loenduskaaludes, kontrollige kaalumissüsteeme jne. Need on valmistatud alumiiniumisulamist. Lahendus punkri ja prügikasti kaalumiseks tänu suurele võimsusele ja suurele platvormi suurusele. Koormuselemendi kinnitusskeem võimaldab otse seina või mis tahes sobiva vertikaalse konstruktsiooni külge kinnitada. Seda saab paigaldada anuma küljele, pidades silmas taldriku maksimaalset suurust. Suur võimsusvahemik muudab koormusanduri kasutatavaks paljudes tööstuslikes rakendustes. Digitaalne koormusandur: SBA-D –Digitaalne väljundsignaal (RS-485/4-juhtmeline) –Nominaalsed (nominaalsed) koormused: 0,5t... 25t –Laser keevitatud, IP68 –Hoonete ülepinge kaitse Digitaalne koormusandur: DESB6-D –Nominaalkoormused: 10t... 40t Digitaalne koormusandur: CTD-D –Nominaalsed (nominaalsed) koormused: 15t... 50t –Ise taastab kiiknõela –Laske keevitatud roostevabast terasest materjalid, IP68 Digitaalkaalude kalibreerimiskaalud, Sertifitseeritud kaalud, Skaala kalibreerimiskaal, Nihketala koormusandur, Kalibreerimiskaalu komplekt, Kalibreerimismass,


vello42 » Skandaal: Pearu Pauluse ja Tunne Kelami salasuhe? Skandaal: Pearu Pauluse ja Tunne Kelami salasuhe? Meie tagasihoidliku meediaimpeeriumini jõudis vihje, et diskokuningas Pearu Paulusel oli 1990’ndate keskpaigas kuum salasuhe poliitik Tunne Kelam‘iga. Vihje kontrollimiseks tuli kasutada keerukat salasuhte tuvastusprogrammi Winamp 5.33, milles käivitasime muusikakogumiku Suvehitt 1996. Ja seal see oligi... muusikaplaadi viies lugu näitas meile mustvalgel, et vihje on osutunud tõeseks: Meie portaali heaks töötavatel koodimurdjatel õnnestus dešifreerida ka toonase hittlaulu sisu: Nii kuum on tunne (kelam) see haarab kaasa sa selles mängus vabaks võiksid saada sa tuled kaasa just selles öös mu omaks võiksid saada Ma ju tean, see meeldib sulle minu juures on sul hea sa ju tead, sa siia jääma pead sest nii kuum on tunne (kelam) sellest mängust loobuma ei pea Meie jaoks see öö võiks kesta veel ärgata ei suuda sind ma kohtan jälle õhtu eel kõik kordub taas Ei pea just olema geenius või õppinud psühholoog, et saada aru laulu sõnumist, millest kiirgab suuri tundeid, 90’ndate vabameelset seksuaalsust ning helesinise Gin longero mõju all tehtud hulle meeletusi. Salajaste andmete kohaselt oli laul ennem mõeldud kohvist (Paulig kohvifirma tellimusel), kuid kui Pearul tekkisid tunded Tunne vastu, siis muutis ta need sõnad ära. Esialgsed ja originaalsed sõnad olid aga: Nii kuum on kohvi, see haara tööle kaasa, sa sellest suhkrust vabaks võiksid saada, sa põled lausa, just selles pooleliitrises täpilises kruusis sa minu omaks võiksid saada. Käesoleva laulu uue versiooni sõnumist jääb segaseks vaid see, mis siis Tunne’le ikkagi meeldib ja mis mänge nad omavahel Pearu’ga mängisid? (...ma ju tean, see meeldib sulle, minu juures on sul hea, sellest mängust loobuma ei pea...) Üritasime Pearu Paulus’elt endalt saada asja kohta kommentaare ning kui ta tuli oma korteri uksele, ümisedes endamisi ...Tunne mustas kleidis, tantsi veel, tantsi veel, tantsi veeeeeeeeel..., siis küsisimegi, et mis suhe teil Tunne Kelam’iga 90’ndatel oli ja kas see kestab tänaseni? Pearu lõi vihaselt ukse meie teadusuudiste reporteri nina all kinni, jõudes ennem veel kõik reporteri tulevased lapsed ära needa ning näidata fakki läbi ukse sees oleva postkasti pilu. Ka Tunne Kelam’i juures ei läinud paremini, sest peale küsimuse esitamist, Euroopa Parlamendi istungite saalis toimunud avatud uste päeval, andis Tunne Kelam turvameestele märku ja lasi meie reporteri jõhkralt välja visata. Reporter põrutas trepist allakukkudes tõsiselt oma pead ja ei ole saadud trauma tõttu tõenäoliselt suuteline enam meie portaalis töötama ning peab seetõttu kolima tagasi koju ema juurde või leidma kergema töö kusagil mujal portaalis, mis sisaldab oma nimes numbrikombinatsiooni “kaks” ja “neli” või omab endisest staar-meikarist peatoimetajat. On jäänud vaid kaks küsimust: Kui kuum siis Tunne Kelam ikkagi on? Mis seda kuumust põhjustab? Horror: meigivaba päev !!! KUUM !!! SOLARIS’e sünge saladus! Viljo Lont’i talendinurk « UUS: Vello42 blinnerid! » Seksikas filmiülevaade meestele: Defiance » Uhke Olga avab meelelahutusportaali Nähtamatu krompas niiviisi - 02/09/2009 | Püsiv linko Väga hea tekst.. ja laul ka mulle meeldib ( olgugi see Tunnele pühendatud ) :D Anonymous krompas niiviisi - 21/08/2011 | Püsiv linko Juhahaaa-jeeee! Tunne ja Peäeru, jeeee! :):):D:D:D digg.ee on 02/09/2009 Skandaal: Pearu Paulus’e ja Tunne Kelam’i salasuhe | vello42... Kas Pearu Paulusel ja Tunne Kelamil oli salasuhe?...


RIIGIKANTSELEI ANALÜÜS: Kütusekulu vs. maksumuudatused ja toetuste tõus - kas sinu pere võidaks?Anna teada, kas arvutused tunduvad reaalsed?(306) Riigikantselei koostas analüüside põhjal tabelid, mis näitavad, kui palju erinevad peremudelid kütuseaktsiisi tõusu tõttu peavad rohkem raha välja käima ja kui palju nad uute maksumuudatuste ja lastetoetuste tõusuga võidavad. Kantselei analüüs on arvesse võtnud kuluna vaid kütusekulu ja eeldanud, et näiteks sotsiaalmaksu langetamine tõstab automaatselt inimeste palkasid. Kantselei arvutuste kohaselt võidaks kõik analüüsis käsitletud peremudelid maksumuudatustest rohkem, kui nad kaotaksid aktsiisitõusuga. Näiteks võidaks kantselei arvutuste kohaselt kolme või enama lapsega suurpere, kus on üks keskmise palgaga tööl käiv täiskasvanu ning kus päevas sõidetakse autoga ligikaudu 110 kilomeetrit lastetoetuse tõusu ja maksumuudatusi arvesse võttes 196 eurot kuus juurde. Samas aga näiteks lasteta maal elav paar, kes mõlemad käivad keskmise palgaga tööl ning sõidavad päevas maha umbes 70 kilomeetrit, võidavad kuus vaid neli eurot. Siinkohal tuleb silmas pidada, et kantselei arvutuste kohaselt tõstab sotsiaalmaksu langetamine automaatselt inimeste palka. Samuti ei arvesta analüüs ühegi muu kuluga kui otsene kütusekulu (näiteks hinnatõus, erisuste kaotamised jne). Samuti tuleks rõhutada, et riigikantselei arvutused on tehtud eeldusel, et töölkäivad isikud teenivad Eesti keskmist palka (mis statistikaameti andmetel oli 2014. aasta viimases kvartalis 1039 eurot brutos). Samuti on kütuseaktsiisi ja lastetoetuste tõus ning maksude langetamine arvestatud 2019. aastaks planeeritava seisuga. Hea lugeja, anna meile teada, kuivõrd reaalne tundub sulle nimetatud analüüs ja kas ning mis põhjustel sinu pere kütusektsiisi tõusu ja maksumuudatuste tõttu igakuiselt raha juurde võidaks? Kirjuta meile aadressile rahvahaal@delfi.ee Allikas: Riigikantselei Allikas: Riigikantselei


text: Hindamisanalüüsid hõlmavad ettevõtte, selle osakute, materiaalsete ja immateriaalsete varade hindamist. Hindamine on keerukas ning sageli vastuoluline teema - see nõuab arusaamist turust, ettevõttest, selle konkurentidest ning juriidilisest ja regulatiivsest keskkonnast. Omame kogemusi osakute, ettevõtete, materiaalsete ning immateriaalsete varade hindamisel. Osutame hindamisteenust muuhulgas järgmistes kontekstides: * M&A ja investeerimisanalüüs * Kohtuvaidlused, arbitraaž, eksperthinnangud * Re-organiseerimine, turnaround ja re-kapitaliseerimine * Finants-, maksu- ja regulatiivne aruandlus * Intellektuaalne vara ja immateriaalne vara


Korduma kippuvad küsimused - Määrused Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes. Alates 1. maist 2010 on see ELi kodanike puhul asendatud määrusega nr 883/2004. Määrust nr 1408/71 kohaldatakse jätkuvalt Norras, Islandil, Liechtensteinis ja Šveitsis, kuni muudetakse praegu kehtivaid lepinguid EMP riikide ja Šveitsiga. Samuti kohaldatakse seda ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike suhtes, kuni Euroopa Ülemkogu saavutab uute määruste laiendamise osas kokkuleppe. Nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord. Alates 1. maist 2010 on see ELi kodanike puhul asendatud määrusega nr 987/2009. Määrust nr 1408/71 kohaldatakse jätkuvalt Norras, Islandil, Liechtensteinis ja Šveitsis, kuni muudetakse praegu kehtivaid lepinguid EMP riikide ja Šveitsiga. Samuti kohaldatakse seda ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike suhtes, kuni Euroopa Ülemkogu saavutab uute määruste laiendamise osas kokkuleppe. Ajakohastatud koordineerimiseeskirjad Määrus (EÜ) nr 883/2004 jõustus 1. mail 2010 ning seda kohaldatakse praegu üksnes ELi liikmesriikides. Koos rakendusmäärusega nr 987/2009 moodustab see sotsiaalkindlustussüsteemide ajakohastatud koordineerimiseeskirjad. Konsolideeritud versioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusest (EÜ) nr 883/2004, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist ning mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 988/2009, komisjoni määrusega (EL) nr 1244/2010, määrusega (EL) nr 465/2012 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1224/2012. Konsolideeritud versioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusest (EÜ) nr 0dcf 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ning mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1244/2010, määrusega (EL) nr 465/2012 ja komisjoni määrusega (EL) nr 1224/2012. ELi mittekuuluvate riikide kodanikud Nõukogu 14. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 859/2003, millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 sätteid kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted juba ei hõlma üksnes nende kodakondsuse alusel. Tõlgendamine Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni kuulub iga liikmesriigi valitsuse ning Euroopa Komisjoni esindaja. Halduskomisjon tegeleb haldusküsimustega, sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate määruste sätetest tulenevate tõlgendusküsimustega ning ELi liikmesriikide vahelise koostöö edendamise ja arendamisega. Halduskomisjoni koosseis, töökord ja ülesanded on sätestatud määruse nr 883/2004 artiklites 71 ja 72. Kohtu otsused on piiratud sotsiaalkindlustuse koordineerimise sätete tõlgendamisega konkreetse juhtumi valguses. See tõlgendus on aga siduv kõigile asjaosalistele (liikmesriikide kohtud, sotsiaalkindlustusasutused ja üksikisikud). Täiendavalt Euroopa Kohtust ja sellest, mida kohus teie heaks teha saab


praegune kellaaeg 05.12.2019 21:32 mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 58, 59, 60 TeaMeTzu, mulle tunduks kiirel vaatlusel, et tegu on kohtadega, kus hotend liigub uuele kihile. Curas peaks olema "Z-seam alignment" seadistus. Selline probleem, et X ja Y mootorid ei suuda liigutada prindipead, näha on, et mootor püüab, aga jääks kusagile kinni. Samas z aluse mootor liigub ilusti. Käega rihmast tõmmata siis pea liigub ilusti. Proovisin x/y mootorid z peal ära, välistamaks,et mootorid ise vigased ole, töötasid täiesti ilusti. Printeriks Vertex K8400. Võtsin Sapphire S teiseks printeriks. Kavas kinnine ala teha ABS jaoks. Saab normaalse passiiv termokaamera, mitte poolkõva variandi. Kas said Sapphire nii hea hinnaga või miks otsustasid just selle mitte 4Max Pro kasuks mis on vähe paremas kestas, natuke täpsem ja suurema prindialaga? Uus masin? Või hakkas alles nüüd niimoodi käituma? Esimesel juhul haiseb nagu kõverate juhtvarraste järgi. Kui käega liigutada, siis kas tunned kuskil takistust? Ja rihmad ei tohiks liiga pingul olla. Vaadates printeri enda konstruktsiooni siis veendu selles, et printer ise on kenasti loodis. Enda kogemusest märkus, et DIY printeril pingutasin varraste kinnitused liiga kõvasti ehk prindiala keskel liikus ilusti, aga rohkem äärtesse jõudes hakkas pooma. Suurema alaga jaoks, mul 300x300x470 flsun cube baasil klots. Aga Sapphire kasuks läks, võimalus teha täisväärtuslik termokaamera,kunas mootorid sellel ei asu printimis alas. Lerdge x plaat. Täpsus on nii ja naa. Stocki peale ei jää kindlasti, seega tuleb sapphire vaid pmt baasiks, mille mudin vastavalt oma vajadustele täpseks. Räägitakse, et kasutatakse siiski hiwin relsse ja nendesse mul rohkem usku, kui anycubicu varrastesse. Lisaks core xy, millega võib saavutada suuremat kiirust. Kuigi Lerdgel pole kahjuks linear advancet Suhtelist uus, pole veel kordagi printinud, sai enne suve kokkupandud ning siis nagu kõik liikus ja niiti lasi välja. Nüüd käima pannes selline probleem. Juhtvardad on enamvähem sirged, erinevus 3mm ühest otsast teisega võrreldes. Käega tõmmates on mootori takistus tunda. Rihmad otseselt pingul ei ole, väike langus näha, kui mootor tööle hakkab siis on näha, et tõmmatakse. Ilmselt pean otsima kellegi, kes vaataks ta üle täpsemalt. smily, äkki vaja määret, kui niisama kuivas seisnud suvest saati? Mul endal just küsimus, et mis Eestist ostes hea vahend oleks z telje threaded rods ja y telje siledatele rodsidele määrdeks? Oskab keegi soovitada. Ma ostsin siletatele rodidele küll mingi ptfe sprei määrde, aga seda väga raske peale kanda... Litoolmääre Kui vaja veits väiksemaid detaile i3 Megaga printida, mille printimisega ka hetkel enam-vähem juba hakkama saab, aga võiks detailsem olla, siis kas 0,4mm nozzle asemel 0,2mm panemine aitab? Näiteks selline: https://www.ebay.com/itm/Buse-Acier-0-2-0-3-0-4-0-5-0-8mm-Steel-Nozzle-M6-Extrudeuse-V5-V6-Imprimante-3D/183920988220?hash=item2ad28b903c:m:mDOsFbv93KKZKA9Q7q4Qz8Q TeaMeTzu, peenem otsik kindlasti aitab. Mingi hetk pidin templipõhjale logo printima. 0,4 mm otsaga pidi viilutaja suht palju detaile joonistamata jätma. Käisin küll mudelis teksti üle, et kõikjal oleks vajalik paksus ja laius, aga detailsust jäi ikka väheks. 0,25 otsaga oli viilutaja viisakam ja jättis detailid rahule. Prindi tulemus oli ka väga kobe. Prindi aeg kasvas muidugi kordades. Suured tänud vastuse eest. Tellin selle ära siis. Oskab keegi öelda, miks kihtide vahel, kui printeri pea sõidab tüki teise otsa jääb üks pikk niit järgi? Temp 195-205, kiirus 25-50mm/s ja endiselt. Otseselt ei ole hetkel veel seganud, sest katab järmgise kihiga ära selle. Retraction on enabled. TeaMeTzu, retraction kiiruse ja kaugusega tasub ilmselt mängida sellisel juhul. Proovi mõne retraction test mudeliga TeaMeTzu, gravitatsioon ja soojuspaisumine. Kui bowden, siis vaata et see ei loksuks ja aitab ka hea 1.9mm sise läbimõõduga toru. Võid võtta paar prossa pealeandmist vähemaks. Scuall, seda litoolmääret võib panna linear bearingutele ja sellele threaded rodile? Õrn kiht, et tolmu kogunemisel abrasiivseks ei muutuks. Panna võid kasvõi tavalist kardaani määret, sõltub vaid, kas haiseb ja määrib. Ning plasti ja kummi ei tohi söövitada. Hei, aga need asjad mis oma epoes müüd... Kuidas nende litsentsidega oli thingiverses Scuall, selge tänud. Enamus litsentsid kas vabad või vajavad autori tunnustust. Kõikide mudelite viited olemas iga eseme all, mis pole originaal disain. Aga mul on see nkn hetkel väga soiku jäänud, kuna hetkel kool + töö võtab enamus aja. Ma isegi paar asja valmis kritseldanud ja vaba kasutusse andnud. Kuid pahaseks teeb ikka kui mingi italjano näiteks tahab selle pealt teenida. Scuall, sa pead muutma thingiverses sellisel juhul litsentsi ja märkima, no commercial usage. Mina ise sellise litsentsiga mudeleid ei võta. Aga etsy's ja ebays samas küllaga neid, keda ei koti ka see litsents ja müüvad südame rahuga. Prusa Dev Diaries: https://blog.prusaprinters.org/prusa-tech-insider-1-mesh-bed-leveling/ Kas ja mis hinnaga teeks mõni kaasfoorumlane sellise akuadapteri valmis? Aiwa miniski mängijale vaja alternatiivset akut kasutada... https://www.thingiverse.com/thing:3316453/files mega, tiba oodata viitsid, siis saaks mõned teha. Paar päeva on masinad veel kinni, sealt edasi leiab ruumi ka forshitsandgiggles teemadele. Väljas torm möllab. Elektrilevi kaardi järgi pool valda elektrikatkestusi täis. Vahel tuled laes vilguvad. Vahel kaob vool paariks minutiks. Printeri UPS piiksub nagu lauasahtlisse unustatud näljane tamagotchi. Samal ajal üritad 24 tunniseid printe lasta, sest see jama ei kannata oodata... Pisike närvikõdi. smily, kontrolli, et pistikud oleks korralikult pesades. Juhe võib ka vigane olla. Hiljuti sõber ostis Ender3 omale. Laias laastus 200e läks maksma. Ja siiani out of the box prindib väga hästi. Kellel midagi sellist üle on? tarmac, peaks olema varus juhtmega variant. Homme saan vaadata. Tuleta igaks juhuks meelde ~lõunaajal. Teiseks saab siit: https://www.oomipood.ee/product/640_100k_100k_ntc_b_const_5_4190k_500mw?q=100K%20thermistor Aga siis vaja juhtmed külge joota. Edit: on sellised 5tk Raud » TSI (TeeSeeIse) » 3D printerid mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 58, 59, 60


Suur Fuckable Keha, Pikk Juuksed, Pikk!


text: Kuid me teame, et raha ei ole see, mis maailma keerlema paneb. See on hoopis armatsemine/seksimine/selle tegemine, mis tuleb loomulikult... ükskõik, milleks sa seda siis kutsuda tahad. Läbi aastate oleme õppinud piisavalt, et pakkuda sulle mõningaid vihjeid ja nõuandeid selle kohta, kuidas asjadega algust teha. Nii et hakkame aga pihta... alustame kehakeelega. Kui sa tahad teada, mida keegi tegelikult mõtleb, ära vaata nende silmadesse, vaata nende jalgu. Kui sa flirdid kellegagi, osutavad sinu jalad temale – alateadlikult, andes märku kiindumusest. Kui nende jalad osutavad tagasi sinule, on tunne vastastikune. Meestele meeldib ennast kohendada selle ees, keda nad peavad võluvaks. Kas siis oma juukseid või riideid – kui mees tahab olla kindel, et ta näeb võimalikult hea välja, siis tead, et sa said ta tähelepanu osaliseks! Samamoodi meeldib naistele end kohendada potentsiaalsete partnerite ees, tavaliselt mängitakse juustega või lakutakse huuli. Samuti paljastavad naised oma randmed neile, kellest nad on romantiliselt huvitatud. Randmete puudutamist ja silitamist peetakse erootiliseks, kuna see võimendab pulsipunkte. Kehakeel on suurepärane viis välja uurida, mis kellegi mõtetes toimub, kuid pea meeles, et alati ei ole seal garantiid – seetõttu ära võta seda, mida näed, liiga täht-tähelt!


source: wikipedia

text: Gruusia (ka Georgia; gruusia keeles საქართველო Sakharthvelo) on transkontinentaalne riik Euroopa ja Aasia piiril. ÜRO statistika liigitab riigi Lääne-Aasiasse, Euroopa Liit aga pigem Ida-Euroopasse kuuluvaks. Riik piirneb läänes Musta mere, põhjas ja kirdes Venemaa, lõunas Türgi ja Armeenia ning kagus Aserbaidžaaniga. Gruusia pealinn ja ühtlasi suurim linn on Thbilisi. Riigi pindala on 69 420 ruutkilomeetrit. 2015. aastal elas Gruusias umbes 3,73 miljonit inimest. Gruusia on unitaarne esindusdemokraatlik poolpresidentaalne vabariik. Antiikajal rajati praeguse Gruusia aladele mitu väikest kuningriiki. Kolchise ja Ibeeria kuningriigis kujunes juba 4. sajandi alguses riigiusuks kristlus, mis viis varem domineerinud paganlike mitraismi usuvoolude hääbumiseni. Ühinenud Gruusia kuningriik saavutas suurima poliitilise ja majandusliku mõju perioodil 11. sajandi lõpust 13. sajandi alguseni – eelkõige kuningas Davith IV ja kuninganna Tamari valitsusajal. Seejärel lagunes Gruusia väiksemateks riigikesteks, kaotas oma mõju ning langes järjest mongolite, osmanite ning pärslaste võimu alla. 1783. aastal moodustas Gruusia idaosas asunud Kharthli-Kahhethi kuningriik liidu Venemaa keisririigiga, mis sillutas tee Gruusia järkjärguliseks Venemaaga liitmiseks alates 1801. aastast. Venemaa 1917. aasta revolutsioonide järel saavutas Gruusia aastal 1918 iseseisvuse ning kuulutati välja Gruusia Demokraatlik Vabariik. Kuid 1921. aastal okupeeris Nõukogude Venemaa Gruusia ja liitis selle 1922. aastal Nõukogude Liiduga. 1991. aastal taasiseseisvunud Gruusia kannatas 1990. aastatel majandusraskuste ning kodusõja tõttu. 2003. aastal riigis toimunud võimuvahetuse järel, mis sai tuntuks Rooside revolutsioonina, võttis Gruusia välispoliitikas läänele orienteeritud suuna ning viis läbi mitu majandus- ja poliitilist reformi. Gruusia on Euroopa Nõukogu ja GUAM-i liige. Gruusia koosseisu kuulub kaks de facto iseseisvat piirkonda – Abhaasia ja Lõuna-Osseetia, mille iseseisvust toetasid mõned riigid 2008. aasta Vene-Gruusia sõja järel. Gruusia ja suurem osa rahvusvahelisest üldsusest ei tunnista nende piirkondade iseseisvust ja käsitleb neid kui Venemaa sõjalise okupatsiooni all olevaid Gruusia alasid. Nimi Gruusia gruusiakeelne nimi on Sakharthvelo (საქართველო). See on tuletatud paganliku jumala, grusiinide (kharthvelebi) müütilise esivanema Kharthlose nimest. Eestikeelne nimi on laenatud vene keelest. Lääne-Euroopas kasutatakse Gruusia kohta nime Georgia ning selle variante. Kuigi seda nime seostatakse Gruusia kaitsepühaku püha Jüriga (Georgiosega), on see nähtavasti tuletatud vormidest Kurdž ja Gurdž. Gruusia valitsus on palunud sõbralikel riikidel hoiduda nimekuju 'Gruzia' kasutamisest ja asendada see kujuga 'Georgia'. Parlamendi väliskomisjoni esimehe põhjenduse kohaselt assotsieeruvat slaavipäraseks peetav nimekuju Gruusia 200 aastaga "Vene impeeriumi" koosseisus. Teiste riikide esindajad on aga kirjeldanud lingvistilisi ja praktilisi põhjuseid, miks üleminek mõistlik poleks. Valitsuse algatust on kritiseeritud ka Gruusia-siseselt. Gruusia nimed naabermaade keeltes: armeenia Վրաստան (Vrastan) aserbaidžaani Gürcüstan [gürdžüst'an] türgi Gürcistan [gürdžist'an] vene Грузия [gr'uuzija] Abhaasi keeles on Gruusia Қырҭтәыла (Khõrthtvõla) ning osseedi keeles Гуырдзы, Гуырдзыстон (Guõrdzõ, Guõrdzõston). Riik Haldusjaotus Halduslikult koosneb Gruusia kahest autonoomsest vabariigist, 9 piirkonnast ja keskalluvusega linnast (pealinn). Need omakorda jagunevad rajoonideks (raioni) ja rajooni õigustega linnadeks (khalakhi). Piirkonnad (mkhare) Guria Imerethi Kahhethi Khvemo Kharthli (Alam-Kharthli) Mtshetha-Mthianethi Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi Samegrelo–Zemo Svanethi Samtshe-Džavahhethi Šida Kharthli (Sise-Kharthli) Keskalluvusega linn Thbilisi Autonoomsed vabariigid Abhaasia (de facto iseseisev) Adžaaria Märkus: de facto iseseisev on ka Lõuna-Osseetia. Sisejulgeolek Gruusia sisejulgeolekuametkondade ühenduse moodustavad: Gruusia Rahvuslik Julgeolekunõukogu, Gruusia siseministeerium, Välisluure Eriteenistus, Riigikaitse Eriteenistus. Gruusia kaitseministeeriumi – Luure Valitsus (J-2), Sõjaväeluure Valitsus, Sõjaväepolitsei valitsus. Majandus Aastatel 2006–2007 oli Gruusia SKT aastane kasv suurem kui 10%. Kiirele kasvule aitasid kaasa suured investeeringud välisriikidest ja valitsussektori kulutused. 2008. aastal aeglustus SKT kasv seoses augustisõjaga 2,1% peale. 2009. aastal vähenes majanduskasv 7% võrra, kuna rahvusvaheline finantskriis vähendas välisinvesteeringuid ning võõrsil töötavate kodanike rahasaadetisi. Inflatsioonimäär oli 2009. aastal 1,7%, aastal 2008 oli sama näitaja 10%. 2001. aastal elas 54% rahvastikust alla vaesuspiiri, 2006. aastal 34% või 31%. 2007. aastal hinnati tööjõulist elanikkonda Gruusias 1,918 miljonile. Tööpuuduse määr oli 2009. aastal 16,4%. Väliskaubandus Gruusia suurimad ekspordiartiklid on vanaraud, vein, mineraalvesi, maagid, sõidukid ning puuviljad ja pähklid. Gruusia tähtsaimad ekspordipartnerid on Türgi 17,87%, Aserbaidžaan 12,3%, Bulgaaria 9,6%, Kanada 8,78%, Suurbritannia 7,49%, Ukraina 6,82%, Hispaania 5,27%, Ameerika Ühendriigid 4,99% (2009). Gruusia suurimad impordiartiklid on, kütused, sõidukid, masinad ja varuosad, teraviljad ja muud toidud ning ravimid. Gruusia tähtsaimad impordipartnerid on Türgi 16,81%, Aserbaidžaan 9,72%, Ukraina 9,17%, Venemaa 7,39%, Ameerika Ühendriigid 6,63%, Saksamaa 6,22% (2009). Rahvastik Esimene iseseisvusaegne rahvaloendus viidi läbi 2001. aastal. Selle andmetel elas Gruusias 4,4 miljonit inimest. 1989. aasta rahvaloenduse andmetel elas Gruusias 5,4 miljonit inimest. Riikliku statistikaameti hinnangul oli rahvaarv Abhaasia ja Lõuna-Osseetia elanikke arvestamata 2011. aasta jaanuari seisuga 4 469 200. Hinnangu kohaselt oli 52,4% elanikest naissoost. Linnades elas 53,1% rahvastikust. Üle 65-aastaste osakaal oli 13,8%. 2006. aasta hinnanguline rahvaarv oli 4 661 473. Grusiinid moodustasid 83,8% elanikkonnast. Teised suuremad rahvusgrupid olid aserid (6,5%), armeenlased (5,7%), venelased (1,5%), abhaasid ja osseedid. Seni viimane rahvaloendus toimus Gruusias 2014. aasta 5.–19. novembril. Selle kohaselt elas Gruusias 3 713 804 inimest. Nendest oli grusiine 3 224 564 (86,8%), asereid 233 024 (6,3%), armeenlasi 168 102 (4,5%), venelasi 26 453 (0,7%), osseete 14 385 (0,4%), jeziide 12 174 (0,3%), ukrainlasi 6034 (0,16%), kistiine 5697 (0,15%), kreeklasi 5544 (0,15%), assürlasi 2377 (0,06%) ja teistest rahvustest inimesi 14 346 (0,39%). Vastamast keeldus 591 inimest. 513 inimese rahvus oli märkimata. Suuremad linnad Thbilisi (1,1 miljonit elanikku) Khuthaisi (185 000) Bathumi (120 000) Rusthavi (115 000) (Gagra) Gori Phothi (Suhhumi) Tkibuli Tskaltubo Tšiathura Zugdidi Ajalugu Eelajalooline aeg Tõendid varaseima asustuse kohta tänapäevase Gruusia aladel pärinevad 1,8 miljoni aasta tagusest ajast ja need leiti kaevamistelt riigi kaguosas Dmanisis. Tegu on vanimate leitud inimtegevuse jälgedega väljaspool Aafrikat. Hilisemast ajast pärit Acheuli kultuuri, Moustier' kultuuri ja noorema paleoliitikumi leide on tulnud arvukatest koobastest ja asulakohtadest. Vanim maaviljeluslik asustus, tuntud kui Šulaveri-Šomu kultuur, on teada perioodist 6000 kuni 5000 aastat eKr. Selle kultuuri esindajad valmistasid obsidiaanist tööriistu, karjatasid veiseid ja sigu ning kasvatasid muuhulgas viinamarju. Samuti hakkasid Šulaveri-Šomu kultuuri esindajad juba 6. aastatuhandel eKr tegelema varajase metallurgiaga. Aastail u 4000–2200 eKr oli Gruusia koduks Kura-Araxesi kultuurile ning seejärel Trialeti kultuurile. Viimast iseloomustas suurte kurgaanide rajamine ning kõrgel tasemel kullassepatöö. 12. sajandil eKr tekkis Gruusia aladel Diauehi hõimuliit, mis oli piisavalt tugev, et vastu seista naabruses asuva Assüüria rünnakuile. 8. sajandil eKr hõimuliit siiski hävitati sõdades Assüüria ja Urartuga ning osa selle aladest hõivas naabruses asunud Kolchise hõimuliit, mis oli tekkinud Diauehiga umbes samal ajal. Aastatel 2100–750 eKr tabasid piirkonda hetiitide, urartulaste, meedialaste, proto-pärslaste ja kimmerlaste sissetungid. Samal perioodil hargnesid proto-kartvelid mitmeks etniliselt erinevaks haruks, mis lõi aluse ka eri keelte (gruusia, svani, megreli ja lazi) tekkeks. Antiikaeg Kolchise hõimuliidust kujunes 6. sajandiks eKr välja Kolchise kuningriik. Kuni 1. sajandini eKr eksisteerinud Kolchis oli tuntud ka antiikkreeklastele ja see mängis keskset osa kuldvillakulegendis. Aastatel 1000–550 eKr rajasid kreeklased Kolchise rannikualadele mitmeid kolooniaid: Dioscurias (tänapäeval Suhhumi), Gyenos (Otšamtšire), Phasis (Phothi), Anakopia (Ahhali Athoni), Bitius (Pitsunda) ja teisi. 4. sajandiks eKr oli tekkinud Gruusia idaosas Ibeeria kuningriik. Aastatel 653–333 eKr kuulusid Kolchis ja Ibeeria Meedia ja selle langemise järel Ahhemeniidide riigi mõjusfääri. Antiikautorite töödest jääb siiski ebaselgeks, millisel määral suutsid pärslased oma võimu Kolchise ja Ibeeria üle kehtestada. Samuti ei kuulunud kumbki riikidest Aleksander Suure Makedoonia impeeriumi koosseisu. Perioodil 2. sajand eKr kuni 2. sajand pKr olid Kolchis ja Ibeeria koos oma naaberaladega kohalike suurvõimude Armeenia ja Pontuse ning Rooma vaheliste pikkade ja laastavate sõdade tallermaaks. Kuningas Artašese valitsusajal (189–161 eKr) hõivas kiirelt laienev Armeenia kuningriik suure osa Ibeeriast ning vahemikus 120–63 eKr alistas Armeenia liitlane Pontus kogu Kolchise ja liitis selle oma riigiga. Aastal 65 eKr vallutas Pontuse ja Armeeniaga sõdinud Rooma väejuht Pompeius Ibeeria, kuid roomlased oma võimu seal ei kindlustanud. Kolchis aga ühendati Rooma riigiga, ning sellest sai Rooma provints Lazicum, mida valitsesid Rooma legaadid. 3. sajandil oli Ibeeria Sassaniidide riigi maksualune, kuid sajandi lõpus oldi taas Rooma vasalli rollis. 3. sajandi alguses sai Lazicumi provints teatud ulatuses autonoomia ning sajandi lõpuks täieliku iseseisvuse Rooma riigist – tekkis Lazica-Egrisi kuningriik, mis 6. sajandil liideti Bütsantsiga. Kristluse vastuvõtt Alates 1. sajandist oli Ibeerias levinud mitraism ja zoroastrism. Kuningas Mirian III valitsusajal sai Ibeeriast üks esimesi riike, mis võttis vastu ristiusu. Sündmuse täpne aeg on teadmata, kuid eri allikate andmeil on selleks pakutud muuhulgas aastaid 317, 319, 324, 327 ja 330. 4. sajandi keskpaigaks oli kristlus kujunenud ametlikuks usundiks ka Lazicas. Ristiusu vastuvõtt lähendas Ibeeriat Bütsantsile. Keiser Julianuse ebaõnnestunud sõjakäigu ja hukkumise järel läks kontroll Ibeeria üle pärslaste kätte ning kuningas Varaz-Bakur I-st sai Pärsia vasall. Sassaaniidid määrasid Ibeeriasse oma asekuningad, kes pidid hoidma vasalle kontrolli all. Asekuningate valduses olnud Khvemo Kharthli kujunes pärsia kultuuri keskuseks Gruusias ning 5. sajandi keskpaigaks oli pärslaste zoroastrismist saanud kristluse kõrval teine ametlik usund Ida-Gruusias. 5. sajandi lõpus juhtis vürst Vahtang I Pärsia-vastast ülestõusu, kuid selle käigus saavutatud iseseisvust ei jätkunud kauaks. Tema surma järel aga liideti Ibeeria uuesti Pärsiaga. 580. aastal likvideerisid pärslased Ibeeria kuningriigi, ning muutsid selle Sassaniidide riigi provintsiks, mida valitseks marzpan (asehaldur). 591. aastal jagasid Bütsants ja Pärsia omavahel Ibeeria alad – Mtsketha läks Bütsantsile ning Thbilisi jäi pärslastele. 7. sajandi lõpus jõudsid Kaukaasiasse araablastest vallutajad. Keskaeg Ühtse Gruusia riigi loomine 9. sajandi esimestel kümnenditel vallutas Bagrationi dünastiast Ašot I araablastelt tagasi mitmeid Lõuna-Ibeeria alasid. Ašot tunnistas Bütsantsi oma süseräänina ning ühendas Tao ja Klarjeti vürstiriigid ja Šavšeti, Khikhata, Samtshe, Trialeti, Džavahhethi ning Ašotsi krahvkonnad ühtseks Tao-Klarjeti kuningriigiks. Formaalselt allus see Bütsantsile, kuid tegelikult oli tegu iseseisva riigiga, mille keskuseks oli Artanuji. Kouropalatēs Davith Bagrationi laiendas oma valdusi, vallutades Theodossiopolise ning Armeenia provintsi Basiani. Samuti kehtestas ta protektoraadi Armeenia provintside Kharqi, Apakhuni, Malazgirti ja Ahlati üle. Esimene ühendatud Gruusia kuningriik loodi 10. sajandi lõpus, mil kouropalatēs Davith vallutas Kharthli-Ibeeria krahvkonna. Kolm aastat hiljem päris Davithi kasupoeg Bagrat III oma onu Theodosius Pimeda surma järel Abhaasia trooni. 1001. aastal päris Bagrat III ka Tao-Klarjeti ning 1008–1010 vallutas ta Kahhethi ja Ereti ning sai esimeseks Gruusia kuningaks, kes valitses nii maa ida- kui ka lääneosa üle. 1071. aastal lõi seldžukid Manzikerti lahingus Bütsantsi, Armeenia ja Gruusia ühendväge. 1081. aastaks olid seldžukid hõivanud suurema osa Gruusiast. Vaid mägised Abhaasia, Svaneti, Racha ja Khevi-Khevsureti jäid türklaste võimu alt välja. Davith IV ja Gruusia tagasivallutamine Võitlust seldžukkidest sissetungijate vastu juhtis noor kuningas Davith IV, kes oli trooni pärinud 16-aastaselt 1089. aastal. Esimene ristisõda (1096–1099) ja ristisõdijate sõjakäik seldžukkide vastu Anatoolias andsid võimaluse ka edukaks sõjategevuseks Gruusias. 1099. aastaks lõpetas Davith andami maksmise türklastele ning oli suutnud vabastada suurema osa Gruusiast. 1118. aastaks oli vaid Thbilisi endiselt seldžukkide käes. Türklaste lahkumise järel oli vabaks jäänud tohutu hulk põllumaad, ning Davithi sõjavägi vajas täiendavat inimjõudu, mistõttu saabus aastatel 1118–1119 kuninga kutsel 40 000 kiptšaki sõdalast ühes oma peredega Gruusiasse. 1120. aastal saabus Gruusiasse tuhandeid alaane, kes asusid elama Kharthlisse. Gruusia väkke tuli ka palgasõdureid Saksamaalt, Itaaliast, Skandinaaviast ja Kiievi-Venest. 1121. aastal kuulutas sultan Mahmud Gruusiale džihaadi, kuid sai Didgori lahingus Gruusia vägedelt lüüa. 1122. aastal vallutasid Gruusia väed ka Thbilisi, millest sai riigi pealinn. Järgnevatel aastatel vallutati Širvan ja suur osa Armeeniast. Davith IV suri 1125. aastal, jättes endast maha riigi, millest oli saanud piirkondlik suurvõim. Kuninganna Tamar Kuninganna Tamari valitsemisajal tõusis Gruusia oma võimsuse tipule. Aastatel 1194–1204 lõid Gruusia väed korduvalt tagasi türklaste uusi sissetunge ning korraldasid edukaid sõjakäike türklaste võimu all olnud Lõuna-Armeeniasse. Nende tulemusel läks suurem osa Lõuna-Armeeniast Gruusia võimu alla. 1204. aastal langes Bütsants ristisõdijate kätte ja Gruusiast ning Bulgaariast said võimsaimad kristlikud riigid Vahemere idaosas. Samal aastal vallutasid Tamari väed Anatoolia kirdeosa, kuhu rajati Trapezundi keisririik, mille valitsejaks krooniti Tamari sugulane, Bütsantsi endise keisri Andronikos I Komnenose pojapoeg Alexios Komnenos. 1210. aastal vallutasid Gruusia väed Pärsia põhjaosa (nüüdse Iraani Aserbaidžaani). Tol ajal saavutas Gruusia suurima territoriaalse ulatuse oma ajaloos. Tamar Suure valitsusaega peetakse Gruusia kuldajaks – lisaks sõjalistele ja poliitilistele saavutustele õitses tollal ka gruusia kultuur. Mongolite sissetung ja Gruusia kuningriigi hääbumine 1220. aastatel tungisid Kaukaasiasse ja Väike-Aasiasse mongolite väed. Gruusia-Armeenia ühendväe ja nende liitlaste tugevast vastupanust hoolimata suutsid mongolid vallutada suurema osa piirkonnast. 1243. aastal sõlmis kuninganna Rusudan mongolitega rahuleppe, millega Gruusia jäi ilma oma vasallidest, nõustus maksma andamit ning lasi mongolitel okupeerida üle poole Gruusia riigist. Lisaks sellele hakkas lagunema ka riigi see osa, mis ei olnud mongolite ikke all – Samtshe sõjapealikud ei allunud enam keskvõimule ja 1266. aastaks olid nad sisuliselt Gruusiast eraldunud. 1259. aastal puhkes kuningas Davith VI juhtimisel mongolitevastane ülestõus. Võitlust jätkasid ka kuningad Demetre II (1270–1289) ja Davith VIII (1293–1311). Giorgi V (1314–1346) suutis ära kasutada Ilkhanaadi nõrgenemist ning lõpetas mongolitele andami maksmise ja taastas riigi piirid kujul, nagu need olid olnud enne 1220. aastaid. Samuti tõi ta Trapezundi keisririigi tagasi Gruusia mõjusfääri. Aastatel 1386–1403 tungisid Timuri väed kaheksal korral Gruusiasse. Gruusia (välja arvatud Abhaasia ja Svaneti) majandus, rahvastik ja linnad said rängalt kannatada. Uusaeg Türgi ja Pärsia ülemvõim 15. sajandi keskpaigaks olid kaardilt pühitud Gruusia vanad naaberriigid. 1453. aastal alistus Konstantinoopol, ning kontroll Vahemere ja Musta mere vahelise läbipääsu üle läks türklastele. Gruusia säilitas sideme läänega vaid Genova kolooniate kaudu Krimmi poolsaarel. Gruusia kuningriik lagunes 1460. aastatel mitmeks väiksemaks riigiks: Kharthli, Kahhethi ja Imerethi kuningriigiks Guria, Svaneti, Samtshe, Abhaasia ja Samegrelo vürstiriigiks 15. sajandi lõpuks ähvardas Gruusiat läänest Osmanite riik ning alates 1501. aastast Safaviidide riik idast. Järgnevatel sajanditel oli Gruusia kahe suurvõimu vahelise võimuvõitluse tandriks. 1555. aastal sõlmisid Türgi ja Pärsia Amasya rahu, mis lõpetas Türgi-Pärsia sõja ja jagas Gruusia mõjusfäärideks. Imerethi läks türklastele ning Kharthli-Kahhethi pärslastele. Järgnevates Türgi-Pärsia sõdades oli kaalukauss kord ühe, kord teise poole kasuks, kuid 17. sajandi alguses, järjekordse sõja käigus, suutis Pärsia kehtestada oma võimu peaaegu kogu Gruusias. 1616. aastal surusid šahh ‘Abbās I väed julmalt maha ülestõusu Gruusias. Hulk sõdureid ja kodanikke hukati ning 130 000–200 000 Kahheti elanikku küüditati Pärsiasse. Samuti lasi ‘Abbās surnuks piinata kuningas Teimuraz I ema Ketevani, kes oli saadetud šahhi juurde läbirääkimistele. 17. sajandil langes Gruusia pideva sõjategevuse tõttu suurde vaesusse. 18. ja 19. sajand – Pärsia võimu alt Vene võimu alla Safaviidide riik lagunes sisetülide tõttu 18. sajandi algul ning Türgi ja Venemaa jagasid suure osa Pärsia valdustest 1724. aasta Konstantinoopoli rahuleppega. Kaheks jagati ka Gruusia. Nāder-šahh taastas aga kiirelt Pärsia vägevuse ning 1735. aastaks olid türklased Gruusiast minema löödud. Nadir-šahh määras Kharthli waliks (asevalitsejaks) Bagrationi dünastiast Teimurazi. Reaktsioonina kõrgete maksude kehtestamisel, puhkes gruusia aadli hulgas vastuhakk pärlastele. Teimuraz ja tema poeg Irakli aga jäid ustavaks Nadir-šahhile – osalt seetõttu, et takistada Bagrationide Mukhrani-haru naasmist võimu juurde. Tänutäheks ustavuse eest andis Nadir-šahh Teimurazile Kharthli kuninga ning Iraklile Kahhethi kuninga tiitli. Nadir-šahh mõrvati 1747. aastal ning Teimuraz ja Irakli kasutasid riigis tekkinud ebastabiilsust, et Pärsiast lahku lüüa. Pärsia garnisonid sunniti Gruusiast lahkuma ning koostöös üksteise ning Aserbaidžaani khaanidega moodustasid Pärsia-vastase liidu. 1752. aastal saatsid nad Venemaale saatkonna, et paluda sõjalist toetust, mis aga kujunes edutuks. Teimuraz II suri 1762. aastal ning Irakli II päris temalt ka Kharthli trooni, ühendades nii Gruusia esimest korda kolme sajandi jooksul. Ta pöördus uuesti Venemaa poole, et saada kaitset Türgi ja Pärsia eest. 1783. aastal sõlmiti Irakli II ja Katariina II vahel Georgijevski leping, millega Kharthli-Kahhethi kuningriik tunnistas Venemaa ülemvõimu, kuid tagas Bagrationi dünastia võimulpüsimise ning Gruusia kiriku iseseisvuse. 1795. aastal vallutas Pärsia šahh Āghā Moḥammad Khān Gruusia ning vallutas ja rüüstas Thbilisi. Irakli II surma järel puhkes trooninõudlejate vahel kodusõda ning üks osapooltest palus sekkuda Venemaal ja olukord lahendada. 1801. aastal allkirjastas keiser Paul I määruse, millega Kharthli-Kahhethi kuningriik liideti Venemaa keisririigi koosseisu. Sama aasta mais kõrvaldas kindral Karl Heinrich von Knorring troonipärija prints David Batonišvili ning ametisse astus valitsus kindral Ivan Petrovitš Lazarevi juhtimisel. Osa Gruusia aadlikest ei nõustunud määrusega kuni 1802. aasta aprillini, mil kindral Knorring piiras nad Thbilisi katedraalis sisse ning sundis neid andma truudusvannet Venemaa keisrile. Kõik keeldujad arreteeriti. Pärsia üritas tagasi vallutada Gruusiat ja Dagestani, kuid sai Vene-Pärsia sõjas lüüa. 1810. aastal hõivasid Vene väed ka Imerethi kuningriigi. 19. sajandil peetud sõdades Türgi ja Pärsiaga vallutas Venemaa neilt mitmeid varem Gruusiale kuulunud alasid. Gruusia Vabariik 7. mail 1920 sõlmiti Vene SFSR ja Gruusia DV vahel diplomaatilised suhted ja kirjutati alla lepingule, millega Venemaa tunnustas Gruusia suveräänsust. 1921. aasta veebruaris tungis Punaarmee Gruusiasse, Tbilisi hõivati 25. veebruaril 1921 ja kehtestati nõukogude võim, Gruusia NSV. 12. märtsist 1922 kuni 5. detsembrini 1936 kuulus Gruusia NSV Taga-Kaukaasia SFNV koosseisu. 28. augustist kuni 5. septembrini 1924 toimus Gruusias iseseisvusmeelne ja nõukogudevastane ülestõus (Augustimäss), mis aga maha suruti. Gruusia iseseisvuse taastamine 1990 võitsid Gruusia NSV Ülemnõukogu valimised Zviad Gamsahhurdia toetajad. Nad hakkasid koostama Gruusia kodanike nimestikke. Taasloodi Gruusia Komitee, mille juhiks sai Zviad Gamsahhurdia. 9. aprillil 1991 andis komitee ülemnõukogule loa taastada Gruusia Demokraatlik Vabariik. Augustis 2008 leidis Venemaa ja Gruusia vahel aset Gruusia sõda. Kultuur Religioon Põhiseaduse järgi on kirik Gruusias riigist lahutatud, kehtib usuvabadus. Enamik elanikest (82%) on õigeusklikud ja kuuluvad Gruusia Apostlikku Autokefaalsesse Õigeusu Kirikusse. Kiriku roll ühiskonnas on väga suur. Ligi 10% elanikest on islamiusulised, ligi 4% Armeenia kristlased ja 2% Vene Õigeusu Kiriku liikmed. Sport Võidusõidutrass Rustavi asub umbes 20 km kaugusel Gruusia pealinnast Thbilisist. See on saanud nime lähima asula Rusthavi järgi. See on aastatel 2011–2012 täielikult rekonstrueeritud, FIA 2. kategooria standardite järgi esimene professionaalne autodroom Kaukaasia piirkonnas. Renoveeritud autotrassi avatseremoonial, mis toimus 29. aprill 2012, osales president Mihheil Saakašvili, ise olles klassi Vormel-3 boliidi roolis. Gruusia jalgpalli kõrgeim liiga on Umaglesi Liga. Vaata ka Gruusia NSV Gruusia Demokraatlik Vabariik Gruusia asevalitsejate loend Gruusia linnade loend Gruusia riigipeade loend Gruusia valitsusjuhtide loend Augustimäss Gruusia sõda (2008) Gruusia Eurovisiooni lauluvõistlusel Rooside revolutsioon Gruusia jalgpallikoondis Thbilisi veretöö Sakrebulo Gruusia meedia Gruusia 2014. aasta taliolümpiamängudel Gruusia veinid Gruusia rahvuskangelane Gruusia muusika Gruusia 2016. aasta suveolümpiamängudel Viited Kirjandus Alexander Mikaberidze "Historical Dictionary of Georgia". Rowman & Littlefield, 2015 Ronald Grigor Suny "The Making of the Georgian Nation". Indiana University Press, 1994 Välislingid Gruusia valitsejadünastiad Full information about (country) Georgia Heiki Suurkask: Viis aastat möödas ja Gruusia õpib ikka veel, EPL, 25. november 2008 Gruusia katkestas Nicaraguaga suhted, Postimees, 29. november 2008 Kaarel Kaas: verevahetus Thbilisi võimuladvikus, Postimees, 19. detsember 2008 Mart Helme. Saakašvili saba raiutakse jupikaupa EPL.ee, 9. juuli 2009 Diplomaatia nr 10 (110) oktoober 2012, Juku-Kalle Raid, Kuus grusiini pimedas toas, Gruusia parlamendivalimised moodustasid omamoodi pettumuse mõlemale poolele. diplomaatia.ee, lk 2 Riigid Euroopa maad Aasia maad


(2) Vallavalitsus annab konkursil/hankel MTÜ Roheline Paik poolt edukaks tunnistatud ettevõtjale vallavolikogu poolt määratud jäätmeliikide osas ja piirkonnas korraldatud jäätmete veoks ainuõiguse kuni 5 aastaks.


§ 17 Korraldatud jäätmeveo piirkond


text: EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus on Eesti suurim luterlik kogudus. Koguduse ajalugu Rootsi võimu alguses asutati Toomkiriku juurde sõduritele ja teenistujatele soome kogudus. Koguduse esimese pastori kohta on teada, et ta pidas jumalateenistusi juba 1574. aastal. Kogudus käis koos Toompea lossi kabelis. Selle kogudusega liideti hiljem Toompea eeslinna eestlastest elanikud, kellele asutati 1636. aastal eestikeelne kogudus. Rootsi kuningas Karl XI laskis Tõnismäele eesti koguduse jaoks ehitada puukiriku, mis õnnistati 20. detsembril 1670. aastal. Tänutäheks nimetatigi kirik Kaarli kirikuks ja kogudus Kaarli koguduseks. Jõudsalt kasvanud Tallinna Toomkiriku soome-eesti kogudus viidi üle Kaarli kirikusse. 1690. aastal soome ja eesti kogudused lahutati. 1692. aastal hakkasid Kaarli koguduse alla kuuluma ka kuninglikus valduses seisnud Tallinna ümbruse asulad, (pool)saared ja külad: kuninglik hospidal ja vaestemaja, Aegna saar, Rohuneeme, Püünsi, Rummuküla, Rummu, Haabneeme, Viimsi, Miiduranna, Pirita, Lükati, Mähe, Kiltsi, Lubjaahju, Kasti, Käsra, Muuga, Peli, Randvere, Tammneeme, Toorneeme, Leppneeme, Iru, Väätsa, Nehatu, Järveküla, Kassisaba, Kadaka, Kristiine, Toompea, Vismeistri ja Tiskre. Peale Kaarli kiriku põletamist Põhjasõja ajal 22. juulil 1710 pidas kogudus jumalateenistusi arvatavasti Toompeal. 1724. aastal liitus aga juba suur osa ja 1730. aastate lõpus, mil viimane koguduse õpetaja lahkus Tallinnast, ka ülejäänud osa eesti kogudusest Tallinna Püha Vaimu kogudusega. Eesti kogudus 28. oktoobril 1862 pandi praegusele Kaarli kirikule nurgakivi. Kuna ehitustööd pidid kestma aastaid, ehitati kiriku kõrvale kolmnurksele maa-alale puidust abikirik, mis õnnistati sisse 2. juunil 1863. aastal. 18. aprillil 1863 valiti Tallinna Toompea Kaarli koguduse täiskogu poolt õpetajaks Christoph Otto Lais. Tööd koguduses tegi õpetaja Lais ilma palgata, kuna kogudusel ei olnud võimalik talle maksta ja sissetulekut sai ta religiooni õpetaja ameti eest Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Peale koguduse taasasutamist tõusis koguduse hingede arv 556-ni, 1870. aastal oli koguduses juba 3000 hinge. 1863. aastal asutati Kaarli koguduse juurde eestikeelne lauluselts Revalia. Pärast praeguse kiriku sissepühitsemist 1870. aasta 4. advendil hakkas koguduse liikmete arv jõudsalt kasvama. 20. sajandi alguseks oli liikmeskond nii suur, et tuli moodustada II pihtkond ja tööle võtta veel üks õpetaja. 1906. aastast teenis I pihtkonda Aleksander Kapp ja II pihtkonda Rudolf Hurt. 1911. aastal oli kogudusel 25 718 eestlasest liiget, jumalateenistusi pidasid vaheldumisi mõlema pihtkonna õpetajad ainult eesti keeles. Patronaadiõigus kuulus Eestimaa rüütelkonnale ja Toomgildile. Õpetajad said kirikukassast palka 600 rubla aastas, ühel oli ametikorter, teine sai 400 rubla korteriraha. Ristimine maksis 60 kopikat kirikus ja 11⁄2 rubla kodus, mahakuulutamine 75 kopikat, laulatus 1 (kirikus pärast jumalateenistust) või 2 rubla, matmine 1 (spetsiaalsetel päevadel kirikus) või 11⁄2 rubla, leeritamine 1 rubla, kirikutähed 25 kopikat. 28. detsembril 1917 suri Rudolf Hurt südamerabanduse tagajärjel. Hakati tegelema uue õpetaja otsimisega. Samal ajal kerkis päevakorda ka III pihtkonna loomine, sest koguduse liikmete arv oli paisunud suureks ning leiti, et kaks õpetajat ei suuda oma ülesandeid korralikult täita. 1919. aasta suvel kinnitati II pihtkonna õpetajaks Friedrich Stockholm ja III pihtkonna õpetajaks Artur Soomre. Kolmanda pihtkonna loomine tekitas pingeid koguduses ja ka õpetajate endi vahel. Lõpuks tekkiski III pihtkond vabatahtliku liitumise teel. 1920. aastate algul toimusid kiriku korrastustööd. Need olid tingitud sellest, et kirikus peeti paljusid olulisi tähtpäevateenistusi (Toomkirik oli saksa koguduse käes). Kirik oli talviti külm, orel amortiseerunud, ümbrus korrastamata. 5. juunil 1921 toimus Kaarli kirikus (mitte Tallinna Toomkirikus, nagu mõnes allikas ekslikult väidetakse) Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimese piiskopi Jakob Kuke pidulik ametisse õnnistamine. Talitust viisid läbi Rootsi peapiiskop Nathan Söderblom ja Soome piiskop Jaakko Gummerus. Korrastustööd kulmineerusid 1923. aasta 16. detsembril, kui uuendatud kirik ja uus Walckeri orel sisse pühitseti. Kirik sai keskkütte, elektrivalgustuse ja topeltaknad. Seinad ja lagi said uue värvi. 1927. aastal hakati Kaarli kirikust esmakordselt jumalateenistusi raadio teel üle kandma. 1930. aastatel oli pidevalt päevakorras uue koguduse maja ehitamine. Koguduse uue maja nurgakivi pandi 7. septembril 1939. Maja planeeringus oli mõeldud nii kogudusele kui ka õpetajatele. Õpetajatele oli majja planeeritud kolm kabinetti koos ooteruumide ja kantseleiga. 7. septembril 1940 sai Kaarli koguduse uue maja peremeheks punalipuline merevägi. Venelaste lahkumisel asus majja Tallinna prefektuur ja politsei. 1944. aastal läks maja taas venelaste kätte. Samas hoones töötas hiljem pikka aega Tallinna Stomatoloogia Polikliinik. 1994. aastal tagastati maja kogudusele, osa ruume on välja renditud. Hoones asuvad praegu koguduse kantselei, arhiiv, raamatukogu ja lastetöö ruumid. Tallinna Toomkiriku rootsi-eesti ja soome-esti koguduse vaimulikud 1634–1641 Johann Haquinius Forselius 1636–1647 Martin Gilläus 1647–1657 Petrus Momerus 1657(?)-1658 Benedikt Rothovius 1659–1665 Johannes Forselius 1666–1674 Johann Cupraeus Kaarli koguduse soome ja eesti koguduse vaimulikud 1674 Johannes Keniander, soome-eesti komm-minister 1675–1685 Heinrich Elosin(ius), soome-eesti pastor 1685–1692, 1692–1707 Nicolaus Indraeus, soome-eesti pastor 1692–1696 Heinrich Derling, eesti pastor 1696–1710 Johann Zimmermann, eesti pastor 1707–1710 Johann Levanus, soome pastor 1707–1710 Eduard Johannis Nybeck, soome pastor 1715–1717 Samuel Stricker, pastor 1738–1739 Peter Johann Fass, pastor Praeguse Kaarli koguduse vaimulikud 1863–1868 Otto Christoph Lais 1868–1871 Johann Gottlieb Konrad Bergwitz 1873–1906 Johann Heinrich Brasche 1887–1890 Julius Alexander Koppel, abiõpetaja 1890–1892 Konstantin Adolf Thomson, abiõpetaja 1892–1895 Oskar Ernst Emil Tomberg, abiõpetaja 1896–1900 Heinrich Richard Hoffmann, abiõpetaja 1900–1902 Walter Weissberg, abiõpetaja 1902-1903 Christfried Brasche, abiõpetaja 1906–1917 Rudolf Hurt, II pihtkonna õpetaja 1906–1940 Aleksander Leon Richard Kapp, I pihtkonna õpetaja 1917–1919 Aleksander Mäggis, abiõpetaja 1911–1914, 1919–1944 Friedrich Stockholm, abiõpetaja ja II pihtkonna õpetaja 1919–1944 Artur Soomre (end Sommer), III pihtkonna õpetaja 1933–1934, 1934–1935 Einar Hilarius Kiviste (end Steinfeldt), A. Kapi isiklik adjunkt, noortetöö pastordiakonus 1936–1941, 1941–1950 Paul Voldemar Koppel, abiõpetaja, I pihtkonna õpetaja 1938–1940, 1940–1941 Julius Juhkentaal, A. Kapi isiklik adjunkt, I pihtkonna õpetaja kt 1945–1949 August Pähn, III pihtkonna õpetaja 1946–1947 Evald Saag, II pihtkonna õpetaja 1947–1954 Lembit Tedder, II pihtkonna õpetaja 1951–1953 Paul Saar, I pihtkonna õpetaja 1954 Mihkel Liikane, I pihtkonna õpetaja 1954–1978 Edgar Hark,II pihtkonna õpetaja 1954–1980, 1983 Kaide Rätsep, I pihtkonna õpetaja, III pihtkonna õpetaja 1958–1961, 1963 Edgar Ots, I pihtkonna õpetaja 1978–1985 Edgar Vaikmäe, II pihtkonna õpetaja 1980–1981 Herbert Leopold Stillverk, I pihtkonna õpetaja kt 1981–1983, 1985 Endel Kuulpak, I pihtkonna õpetaja, II pihtkonna kt 1983–1992 Mihkel Kukk, I pihtkonna õpetaja 1985–2012 Einar Soone, õpetaja 1992–1995 Gustav Piir, abiõpetaja 1994–1999 Jaan J. Leppik, diakon 1995–2002 Jaak Aus, abiõpetaja 1995–2012 Lauri Kurvits, diakon 2002– Saima Sellak-Martinson, diakon 2012– Jaak Aus, õpetaja 2012– Kaisa Kirikal, abiõpetaja 2014– Tiit Zeiger, diakon 2018– Meelis Holsting, diakon 2019–2020 Kevin Kirs, diakon Praeguse Kaarli koguduse köstrid-kantorid, organistid-koorijuhid 1863–1868 Aleksander Wurmberg (1840–1903), köster 1863–1894 Carl Casimir Crosing (1843–1923), organist 1868–1870 Karl Romm (1847–1909), köster 1869–1909 Carl August Conrad Pfaff (1847–1909), köster ja kantor 1870–1909 1894–1905, Johann(es) Busch (1863–1938), organist 1905–1914 Theodor Teder (1871–1914), organist 1909–1938 Gustav Kasemets (1866–1943 ), köster-organist 1914–1917, Anton Kasemets (1890–1978), organist-koorijuht 1918–1923, 1928–1932 Mihkel Lüdig (1880–1958), organist 1923–1932 Ernst Loderaud (1890–1962), köster-organist 1922–1940 Juhan Jürme (1896–1943), organist-koorijuht 1924, 1932–40, 1944–48 Alfred Karafin (Karindi) (1901–1969), organist-koorijuht 1939–1940 Harry Kõrvits (1915–2003), köster-organist 1940–1941 Edgar Heinrich Arro (1911–1978), organist 1940–1944 Friedrich Stockholm (1914–1973), organist 1942–1952 Senta Arro (1912–1995), organist 1951–1991 Hella Tedder (1921–2002), organist-koorijuht 1952–1972 Ellinor Koppel (1913–1989), organist-koorijuht 1953–1957 Evald Oja (1908–1953), hääleseadja 1953–1961 Evald Kutser (1909–1961), naiskoori juht 1961 Mati Kutser (1934), naiskoori juht 1972–1975 Tia Nork, organist 1975–1976, 1984–1987 Evi Randma (1921–1991), naiskoori juht 1976–1990 Liilian Liikane (1928–2006), organist 1984– Marika Kahar (1949), organist-koorijuht 1989– Piret Aidulo (1963), organist-koorijuht 1991–1998 Ene Üleoja (1937), kontsertkoori dirigent 1999–2003 Heli Jürgenson (1969), kontsertkoori dirigent 2003–2011 Mikk Üleoja (1970), kontsertkoori dirigent 2012–2015 Raul Talmar (1959), kontsertkoori dirigent 2013– Maarian Toompere (1980), tütarlasteansambli dirigent 2015– Pärtel Toompere (1992), kontsertkoori dirigent 2016– Kersti Petermann, naiskoori dirigent Kalmistu 1863. aastal otsustati uue kiriku ehitamise käigus rajada kogudusele oma kalmistu, sest seni oli kasutatud Pühavaimu koguduse kalmistut Kalamajas. Kalmistu pühitseti 5. mail 1864. aastal, surnuaiamaja valmis 1878. aastal ning surnuaia kabel koos kellatorniga pühitseti 5. septembril 1893. 19. sajandi lõpul tekkis Tallinna linnas vajadus uute kalmistute järele. Kuna ei olnud võimalik laiendada olemasoelvat kalmistut, siis tuli leida uus koht, kuhu rajada uus kalmistu. 1899. aastal otsustas Tallinna linna volikogu rajada kalmistu Vana-Pärnu maantee äärde, kust eraldati Kaarli kogudusele 12 400 sülda. 1902. aasta mais otsustas kogudus rajada Rahumäele uue kalmistu, mis pühitseti 7. septembril 1903. aastal. Rahumäe kalmistumaja valmis samal aastal. Kabel ehitati valmis 1912–1913. Sotsiaalhoolekanne Lastehoid ja vaestehoolekanne said Kaarli koguduses alguse 19. sajandi teisel poolel. Laste hoidmisega tegeles Tallinna Väikelaste Hoiu Selts, mis oli asutatud 1880. aastal. 1. juunil 1920 kinnitati Tallinna Haapsalu rahukohtus Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi põhikiri. Seltsi peamisteks tegevussuundadeks ja eesmärkideks oli pakkuda Tallinna elanikele ja eriti Kaarli koguduse liikmetele võimalust oma lapsi vanemate töölolekuajaks lastehoidu panna. Kasvatustöö toimus kiriklikus vaimus, lähtuti Fröbeli ja Montessori metoodikast. Hoiuseltsil oli avarate ruumidega maja, mis asus Suur-Juhkentali 1 (Liivalaia 63). Teise korruse ruume üüris kogudus vanadekodu tarbeks. Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi lasteaed töötas kuni 1940. aastani. 25. novembrist 1940 pärineb rahanduse rahvakomissari otsus selts likvideerida. 24. jaanuaril 1941 võttis likvideerimiskomisjon seltsile kuuluva vara üle. Vaestehoolekande kohta Kaarli koguduses on andmeid juba 1864. aastast, mil tegutseti Vaestehoolekande Komitee nime all. Erinevalt lasteaiast, mis võttis vastu ka teisi linna lapsi, oli Vaestehoolekande Seltsi eesmärgiks toetada oma koguduse abivajajaid. Vaestehoolekande töö saab jagada kaheks. Ühe osa moodustas vaeste toetamine. Sõltuvalt inimese olukorrast anti talle kas igakuist toetust või ühekordseid summasid. Jõulutoetused olid ette nähtud nii vaestele kui vanadele. Teise osa moodustas vanadekodu ülevalpidamine. Seal tasuta peavarju leidnud koguduse vanakestele regulaarset toetust ei antud. Ainult pühade puhul maksti väikestes summades ühekordseid toetusi. Vaestehoolekande Seltsil oli oma vanadekodu, mis asus Alendri 2. 1930. aastate alguses osteti uus vanadekodu aadressil Magdaleena 6 (mõlemad hävinud). Pärast uue vanadekodu soetamist korraldati koguduse vaestehoolekande tegevus ümber. 1932. aasta alguses moodustati kõigi pihtkondade juurde vaestehoolekande ringid. Kaarli koguduse nõukogu ja Vaestehoolekande Seltsi vahel sõlmiti uus leping ja võeti vastu uus kodukord. Nüüd jäi Vaestehoolekande Seltsi otseseks tegevuseks leida sissetulekuid Magdaleena 6 võlgade tasumiseks ning vanurite ülalpidamiseks vanas ja uues vanadekodus. Vaestehoolekande Selts töötas koguduse faktilise abiorganina, mida kogudus võimaluse piires rahaliselt toetas. Uue korra järgi ei andnud Vaestehoolekande Selts koguduse vaestele enam rahalist toetust. Seda tegi nüüd iga pihtkond ise oma õpetaja juhatusel. Selts likvideeriti 1940. aastal ning vanurid paigutati linna teistesse hooldeasutustesse. Saksa okupatsiooni ajal lubati küll taas tegutsema hakata, kuid hilisem Nõukogude kord ei lubanud kirikul teha mingisugust hoolekannet. Kaarli Gümnaasium Gümnaasium oli Tallinnas 1918–1936 tegutsev esimene eestikeelse õppega koguduse gümnaasium, mida pidas üleval 1918–1932 Tallinna Kaarli kogudus ja 1932–1936 kooli direktor Leopold Raudkepp. Tänapäev Missad toimuvad pühapäeval ja esmaspäeval, teisipäeviti on linnarahvas oodatud vaba sissepääsuga muusikaõhtutele. Kogudusel on oma kool (Kaarli Kool – lasteaed, põhikool, gümnaasium); toimiv laste-, noorte- ja diakooniatöö ning huvikool ja muusikatöö (8 muusikakollektiivi). Vaata ka Kaarli koguduse Kontsertkoor Kaarli Gümnaasium Välislingid Tallinna Toompea Kaarli koguduse koduleht Kirjandus Kaarli kirik & kogudus / koostanud Ene Pilliroog. Tallinn : EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus, 1997 Tallinna Kaarli kirik / Egle Tamm, Tiina-Mall Kreem ; Tallinn : Muinsuskaitseamet, 2007 ([Tartu] : Greif) Kunstniku käepuudutus : Johann Köleri freskomaal "Tulge minu juurde kõik ..." = The artist's fingerprint : Johann Köler's fresco "Come unto me, all ..." / koostanud Hilkka Hiiop. Tallinn : EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus, 2014 (Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda) Jutlustekogu "Su palve viirok tõuseb taeva poole tänus" : Tallinna Toompea Kaarli koguduse vaimulikud ja nende jutlused 1863-2020 / [toimetaja: Kaisa Kirikal ; lühielulugude koostaja, kujundus: Külli Saard] ; Tallinn : EELK Tallinna Toompea Kaarli kogudus, 2020 "Põrmust tähtede poole". Kaarli gümnaasium 1918–1936. Ühe ainulaadse kooli ajalugu. / Riho Saard. Tallinn: EELK Tallinna Toompea Kaarli kogudus. Luterliku piiskopiameti pidulikust taassisseseadmisest Tallinna Kaarli kirikus. / Riho Saard. Ajakiri Sulane nr 2/75. Tallinn : EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus, 2020 EELK Tallinna praostkond Tallinna kogudused Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudused


text: Projektipõhine juhtimine 2-päevane koolitus Projektijuhtimist peetakse väga sageli lihtsakoeliseks juhtimistegevuseks, kus tuleb etteantud aja ja ressurssidega jõuda mingi väga konkreetse ning selge tulemini. Samamoodi arvatakse, et iga inimene saab projekti juhtimisega hakkama. Tegelikkuses on tegemist aga väga keeruka juhtimisülesandega, mis nõuab teadmisi, oskusi ja kogemust. Kogu programmi vältel käsitletakse teemasid konkreetse organisatsiooni vaatenurgast. Lähtudes realiseeritavatest projektidest. Koolituse alguses saavad osalejad välja öelda oma ootused üritusele ja püstitada küsimused, millele isiklikult oodatakse vastust. Lepitakse kokku ühistes eesmärkides. Koolituse tulemusena on osalejad: - saanud ülevaate kuidas rakenda projektijuhtimise metoodika organisatsioonis nii, et sellest tõuseks tulu nii klientidele kui tööde teostajatele; - saanud üldise struktureeritud ülevaate projektipõhisest juhtimisprotsessist; - teadvustanud juhtide rollist projektipõhise juhtimismeeskonna loomisel; - leidnud võimalusi oma tegevuse muutmiseks tulemuslikumaks. Koolitaja: Algis Perens, EBS Juhtimiskoolituse Keskuse koolitaja & koostööpartner Koolitus kestab kaks päeva. Toimumise aeg: 14.-15. mai 2013; Järgmine koolitus toimub: 18.-19. september 2013 Osavõtutasu: 380 EUR + km (hind sisaldab õppematerjale ja kohvipause). Toimumiskoht: EBS Juhtimiskoolituse Keskus, Tallinn, Lauteri 3, IV korrus. Koolituspäevade kestus on 9.30-16.45. Lisainfo telefonil 6651 323 või koolitus at ebs dot ee


Haigus, rasedus ja sünnitus ning isadus Haigushüvitised, rasedus- ja sünnitushüvitised ning isadushüvitised on samalaadsed ning neid kohaldatakse kõigi inimeste suhtes, kes on kindlustatud mis tahes ELi liikmesriigis, Islandil, Liechtensteinis, Norras või Šveitsis. Lühiajaline viibimine ja puhkused Teil on eelnimetatud riikide kodanikega samaväärsetel tingimustel juurdepääs tervishoiuteenustele (nt arsti- või haiglavisiit) ning arstiabile, mis võib osutuda vajalikuks puhkuse või mis tahes muu ajutise viibimise ajal ühes kõnealustest riikidest. See tähendab seda, et mõnikord peate teenuste eest maksma. Teie Euroopa ravikindlustuskaart on teile oma õiguste tõendamisel abiks. Täiendavat teavet Euroopa ravikindlustuskaardi kohta leiate vastavatelt lehekülgedelt Plaaniline ravi välismaal Kui te reisite välismaale just ravi saamise eesmärgil, on teil enne lahkumist vaja oma tervisekindlustusasutusest saada vastav luba (S2-vorm). Täiendavat teavet plaanilise ravi kohta leiate meie vastavatelt lehekülgedelt Elamine välismaal - Teil on õigus saada mitterahalisi haigushüvitisi (nt ravi ja ravimeid) oma elukohariigis, olenemata sellest, kus te tegelikult kindlustatud olete. Teil on õigus täpselt samaväärsele kohtlemisele, kui asjaomase riigi kodanikel. - Kui te olete kindlustatud mujal kui teie elukohariigis, siis peaksite end registreerima oma elukohariigi tervishoiuasutuses. Selleks peate te teid kindlustanud tervishoiuasutusest küsima S1-vormi, et esitada see siis oma elukohariigi vastavale asutusele. See kehtib tavapäraselt pensionäride puhul, kes jäävad pensionile riigis, mis ei ole neile pensioni maksev riik või riik. kus nad on kindlustatud. Ajutise viibimise puhul ei ole see vajalik. Tutvuge oma õigustega riikide kaupa Rahalised hüvitised Riik, kus te olete kindlustatud, on alati vastutav teile rahaliste haigushüvitiste, rasedus- ja sünnitushüvitiste ning isadushüvitiste maksmise eest. Need on hüvitised, mis asendavad haiguse tõttu saamata jäänud palka. Kõnealuseid hüvitisi makstakse vastavalt selle riigi eeskirjadele, kus te kindlustatud olete, olenemata sellest, kus te elate või viibite. Lisateave Tutvuge korduma kippuvate küsimustega, et teada saada, millised eeskirjad kehtivad teie juhtumi puhul. Vajate veel abi? Ka te ei ole leidnud otsitavat teavet? Kas teil on lahendamist vajav probleem?Esitage päring talituse Europe Direct vahendusel (00800 6 7 8 9 10 11) Lahendage riiklike ametiasutustega tekkinud probleem (SOLVIT) Õigusalane nõu portaali Teie Euroopa nõuandeteenistuselt


text: Positsioneerudes sobivalt Vana linn's, on Junior Guesthouse ideaalne koht väljasõitudeks Chiang Mai ekskursioonidele. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Wat Chiang Man, Chiang Mun tempel, U-Spa. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Chiang Mai hotellis. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu WiFi , kohvik, 24-tunnine toateenindus, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), toateenindus. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida traadita internetiühendus (tasuta), satelliit/kaabel TV, teler, rõdu/terrass, dušš. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu aed, kümblustünn. Avasta kütkestav segu Junior Guesthouse professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


Suurbritannia tahab territooriume Antarktikas(14) Suurbritannia kavatseb nõuda õigusi suurtele piirkonnale Antarktika lähedal ookeanipõhjas.ÜRO-le tehtavas esildises soovitakse riigile kasutamiseks enam kui miljonit ruutkilomeetrit merepõhja. See on märgiks, et ägedamaks on muutumas konkurents ka lõunapooluse, seni maailma kõige vähem asustatud kontinendi territooriumide pärast. Nõue esitatakse hoolimata 1959. aasta Antarktika leppest, mille osaline on ka Suurbritannia ning milles lubatakse, et kontinendile enam uusi nõudeid ei esitata. Leping sõlmiti kunagi territoriaalsete vaidluste vältimiseks. Briti välisministeerium andis aga Guardianile teada, et kogutakse ning töödeldakse ÜRO-le esitamiseks andmeid, et nõuda Suurbritanniale kasutamiseks kaldaäärest 560 kilomeetri kaugusele ulatuvaid alasid, mille nafta, gaasi jm maavarasid edaspidi ekspluateerida saaks. Suur osa sealsest merepõhjast on küll nii sügav, et nafta, gaasi või mineraalide kasutamine ei ole praegu tehniliselt võimalik, kuid nõue võib ometi ajada raevu piirkonna lähedal asuvad Lõuna-Ameerika riigid, kelle arvates on neil rohkem õiguseid potentsiaalselt väärtuslikele territooriumidele. Antarktika territooriumide nõue peegeldab Suurbritannia püüdluseid kindlustada endale ressursse tulevikuks, kui nafta ja maagaasi varud kokku kuivavad. Möödunud kuul tegi Guardian teatavaks, et Suurbritannia töötab kolme Atlandi ookeani põhja puudutava nõude kallal. See puudutab territooriume Lõuna-Georgia ja Falklandi saarte juures, Lihavõttesaare ümbruses ning Šotimaast lääne poole jäävas Hatton/Rockalli nõos. Suurbritannia on esitanud ka ühisnõude koos Pranstsusmaa, Iirimaa ja Hispaaniaga suurele merepõhja territooriumile Biskaia lahes. Greenpeace International’i ookeanide programmi juht Karen Sack ütles, et suurtel sügavustel tehtud puurimiste ja uurimistööde mõjust mere eluskeskkonnale on vähe teada. „Me ei tea, mis mõju neil tegevustel on. Meil on rohkem kaarte Kuust kui süvamerest. Ükskõik kus süvamere püüki ka ei tehta, leitakse alati uusi liike. Me loodame et (riigid) jätavad Antarktika metsiku looduse selliseks, nagu ta on.” See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17182302


Anna Gret Asi valiti NBA noortelaagri kõige väärtuslikumaks mängijaks! - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt Anna Gret Asi valiti NBA noortelaagri kõige väärtuslikumaks mängijaks! 13. juuni 2019, 11:40 Anna Gret Asi. FOTO: basket.ee 17-aastased korvpallurid Markus Ilver ja Anna Gret Asi osalesid Riias toimunud NBA noortelaagris «Piirideta korvpall». Asi valiti tütarlaste tähtede mängule ja teenis turniiri kõige väärtuslikuma mängija tiitli. Laagrist võttis osa 24 tüdrukut ja 40 poissi üle kogu Euroopa. Asi sõnul oli tegemist väga professionaalselt korraldatud üritusega. «Esimesel päeval said kõik osalejad suure kotitäie Nike`i varustust: särgid, püksid, ketsid, sokid, vabaajariided. Treenerid olid väga kõrgel tasemel ja treeningud põhjalikult läbi mõeldud,» jagad Asi muljeid korvpalliliidu pressiteate vahendusel. Ühte päeva oli noortele paigutatud 5-6-tunnine aeg saalides ning selle aja sisse mahtusid ringtreening, lõunasöök ja võistkondadevahelised mängud. «Päeva esimeses pooles olid soojendusharjutused ja ringtreening, kus keskendusime 8-10 minutit spetsiaalsetele elementidele. Sellele järgnes lõunasöök ja siis juba võistkondadevahelised mängud.» Milline oli Tartu Kalevi kasvandiku hinnangul laagri tase? «Oodatust veidi madalam, kuid sellegi poolest hea. Hispaanlased ja kreeklased olid hea füüsisega ning kiireid tüdrukuid oli palju. Algul oli hirm, et jään teistele mõnes aspektis natuke alla, aga ei olnud häda midagi,» kommenteeris Asi. Riia laagris jagasid noortele näpunäiteid NBA korvpallurid Dairis ja Davis Bertans, Rodions Kurucs, Sam Dekker, Jonathan Isaac ja superstaar Kristaps Porzingis. Asi puutus neist isiklikult kokku Orlando Magicus leiba teeniva Isaac'iga. «Ta suhtles natuke rohkem kui teised. Ütles mõne inspireeriva sõna mu mängu kohta ja hiljem, kui pilti läksin küsima, rääkisime veel.» Eesti üheks talendikamaks korvpalluriks peetava Asi sõnul on sellised laagrid noortele kulla hinnaga. «Kindlasti annab selline kogemus noorele korvpallurile motivatsiooni juurde, ülevaate oma tasemest võrreldes Euroopa parematega, uusi sõpru ja tunnetuse, kuidas on treenida tuntud ja austatud treenerite käe all.» Tähtede mängu, kuhu valiti 14 tüdrukut, Asi täies mahus nautida ei saanud: «Keegi tõmbas mulle küünega nii sügava haava, et veri ei jäänud tükk aega pidama.» Kõige väärtuslikuma mängija auhind tähendab eestlanna jaoks palju: «See näitab, et tehtud töö ja vaev on hakanud vaikselt vilja kandma.» Eesti rahvusnaiskonda kuuluva Asi vastu on huvi tundnud mitu Ameerika ülikooli. Neiu sõnul tuleb ülikooli valikul lähtuda paljudest aspektidest. «Kuigi ma ülikoolile veel üleliia ei mõtle, siis kindlasti tuleb silmas pidada treenerite huvi ja hoolivust minu vastu, minule huvipakkuva õppesuuna olemasolu, treeningutingimusi ja ka kindlust, et esimesel kahel aastal pinki ei pühiks. Kindlasti tuleb minutid ise välja teenida, aga kõvemates ülikoolides on tavaks, et kahe esimese aasta mängijad saavad vähe mänguaega. Sellest kõigest rääkisid meile ka Sam Dekker ja Jonathan Isaac.» NBA noortelaager «Piirideta korvpall» toimus Euroopas 18. korda.


IMG_4290 (2) – Me kasvame koos IMG_4290 (2) Posted on oktoober 9, 2017 Full size 4320 × 2432 Published inEsimene kogemus beebiga spa’s Elamus Spa + video


text: Ideaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Sugar Palm Grand Hillside Hotel linna Phuket alal Kata. Olles 30.00 Km kaugusel linna keskusest ja 50.00 Km kaugusel lennujaamast, võlub see 4-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Phuket Surf, Kata vaatekoht, Kata rand. Sugar Palm Grand Hillside Hotel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need pesuteenus, baar basseini kõrval, toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, restoran. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades treeningkeskus, välibassein , bassein (lastele). Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Sugar Palm Grand Hillside Hotel on suurepärane valik Sinu viibimisel Phuket's.