Mulle määrati peale insulti marevani | Tervisliku toitumise informatsioon Mulle määrati peale insulti marevani ravi.Tahaks teada missugused toiduained sisaldavad kõige vähem K vitamiini.Mul soovitati tarvitada k vitamiini vähe sisaldavaid toitained.Kuidas on igasuguste salatitega lood. Marevani kasutajatele soovitatakse mitte liialdada K-vitamiinirikaste toiduainetega. Toiteväärtused on toodud 100 g kohta, aga tavaliselt me neid ei tarvita maitserohelist, köögivilju suurtes kogustes, samuti kõiki neid korraga. Soovitan tarbida mõõdukalt rohelisi köögivilju ja maitsetaimi. Parimateks K-vitamiini allikateks on rohelised taimeosad ja õlid. Rohkesti sisaldavad K-vitamiini näiteks petersell jt maitseköögiviljad, hapukapsas, nõges, rooskapsas, spinat, nisuidud, lillkapsas, sojajahu, spargelkapsas, rapsiõli, kibuvitsamarjad, kapsas, nisukliid, kartul, kaer, mais, herned, oad. Täpasemalt saab tutvuda toitude K-vitamiinisisaldusega siin.


source: fineweb

text: Loodud selleks, et tuua välja operatsioonisüsteemi Windows 8.1 parimad omadused, uusimad arvutid on saadaval mitmes rabavas stiilis, alustades õhukestest, kaasaskantavatest ja universaalsetest tahvelarvutitest ning lõpetades ruumisäästvate, suurte ja ilusate ekraanidega kõik ühes lauaarvutitega. Operatsioonisüsteemiga Windows 8.1 uue põlvkonna tahvelarvutid, sülearvutid ja kaks-ühes-arvutid on õhukesed, kerged, vastupidavad ja võimsad, nii et saate oma arvuti kõikjale kaasa võtta ning säilitada kogu päevaks laetud oleku ja ühenduse. Suhelge meili teel, valmistage ette esitlus, tehke Skype’i kõne. Surfake veebis, laadige alla uus mäng, vaadake lemmikfilmi. Operatsioonisüsteemiga Windows 8.1 arvutid annavad teile lõputult valikuid tootlikkuse ja meelelahutuse tagamiseks. Windows 8.1 annab teile tuttava töölaua tegumiriba ja Start-nupuga ning peale selle uue ilusa avakuva, mida saate kohandada oma lemmikrakenduste, -inimeste ja -saitidega. Vastused Windows 8.1 kohta käivatele küsimustele. Vaadake Windows 8.1 ja selle kõikide omaduste kohta lisateavet. Muutke arvuti isikupäraseks, kasutades keeli, kujundusi ja taustpilte. Vaadake, mida saate teha Windowsi poe suure rakendustevalikuga.


On loodud materjal, mis annab valgust järjest üle 12 aasta ilma mingi energiavajaduseta. Lisaks sellele maksab 11" leht seda vaid umbes 1$ ja seda annab kasutada ka värvimisel, kuna asi töötab ka mikroskoopilisel tasemel. Valgust saab ka erinevates toonides. Teadaolevalt on see kõige odavam/ohutum ja kestvam valgusallikas mis inimesed kunagi loonud on.


Tee endale selgeks, missugust praktikat sa soovid. Tähelepanu, miinimumpraktika aeg on 8 nädalat.


source: CulturaX

text: Tuleviku arutelu: Noored kriisijärgses Euroopas | EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT / Infonurk / / Tuleviku arutelu: Noored kriisijärgses Euroopas Eesti Noorteühenduste Liidu ja Euroopa Parlamendi Büroo Eestis eestvedamisel toimub 10. septembril kell 16.00 – 17.45 veebiüritus, kus sul on võimalik kuulata ekspertide arvamusi ning jagada oma mõtteid seoses kriisijärgse Euroopa ja selle tulevikuga. Üritus algab lühikoolitusega teemal, kuidas toime tulla kriisiga. Teises pooles toimub arutelu, milles osalevad Euroopa Parlamendi saadikud ning noorte valdkonnaga seotud eksperdid. Lõpus küsitakse sinu arvamust Euroopa tuleviku kohta ning saad ainulaadse võimaluse kaasa rääkida.


text: 01.03.2021. Kaitseliidul on tekkinud plaan liita Saaremaa ja Hiiumaa malevkonnad, mis saarlaste hinnangul on hea mõte, hiidlased aga esialgu selleks vajadust ei näe. Loe lähemalt » 02.03.2021. Ahto Jakson. Saaremaa valla koroonakriisi komisjon tegi vabariigi valitsuse ettepaneku seada kaupluste sissepääsude juurde inimene, kes hakkab maksikandmist kontrollima. » Nasva kandideerib Eesti aasta küla tiitlile 01.03.2021. MM. Eesti 15 maakonda on välja valinud oma maakonna tegusaima küla ja edastanud need Eesti Külaliikumisele Kodukant, kelle eestvedamisel selgub jaanipäevaks aasta küla. » 01.03.2021. MM. Märtsi keskel alustab Kalle Bussid OÜ sõitmist liinil Kuressaare - Tartu. » 01.03.2021. Alver Kivi. SportTravel meeskonnaga 47. Tartu maratoni pika distantsi läbinud Kuressaare haigla ravijuht Edward Laane kogus Saaremaa vähihaigete toetuseks üle 800 euro. » Vald ootab kultuuriprojekte (8) 01.03.2021. MM. Kujundamaks Saaremaast tänapäevast, kuid traditsioone hoidva, erksa ja aktiivse kultuurieluga ning puhta elukeskkonnaga saart, ootab vallavalitsus kõiki mittetulundusühinguid, sihtasutusi ja seltsinguid ellu viima kultuuriprojekte, mis panustavad valla arengusse. » 01.03.2021. MM. Laupäeva õhtul sõitis sõiduautot Renault juhtinud 75-aastane naisterahvas Kuressaare-Sääre tee üheksandal kilomeetril kraavi. » 01.03.2021. MM. Tallinna Rail Balticu terminalile Ülemistel pannakse uhke nimi, nimelt saab sellest Arnold Rüütli Ülemiste Reisiterminal, inglise keeles Arnold Rüütel International Rail Terminal. » Kõige enam metssigu kütiti Saaremaal 01.03.2021. Alver Kivi. Keskkonnaameti poolt kehtestatud metssigade küttimismahu 7800 isendit on jahimehed jaanuari lõpu seisuga täitnud, kõige enam kärssninasid neid Saaremaal. » Ametikoolis valmis viikingiaastale reklaamklipp 01.03.2021. Alver Kivi. Kuressaare ametikooli disainimajaka õpilased valmistasid Saaremaa viikingiaasta auks vahva reklaamklipi. » Saaremaa kandideerib turismiauhinnale (8) 01.03.2021. Alver Kivi. Euroopa suurimal turismimessil ITB Berlin kuulutatakse 12. märtsil välja maailma parimad rohelised sihtkohad, kuhu turismi taastudes reisida. » Roomassaare sadamat laiendatakse (4) 01.03.2021. MM. Saarte Liinid sõlmis Nordeconi kontserni ettevõtega OÜ Kaurits 2,6 miljoni euro suuruse töövõtulepingu Roomassaare sadama laiendustöödeks. » UUS! Saaremaale lisandus 105 koroonahaiget (38) 27.02.2021. MM. Terviseameti andmetel lisandus möödunud ööpäevaga Saare maakonda 105 positiivset koroonatesti tulemust, neist 104 Saaremaa valda. » Teenetemärkide saajate seas on kolm meedikut (6) 26.02.2021. Ahto Jakson. President Kersti Kaljulaid otsustas seoses Eesti Vabariigi 103. aastapäevaga riikliku teenetemärgiga meeles pidada kümmet Saaremaaga seotud inimest, neist kolm on Kuressaare haiglas töötavad meedikud. » Jaan Kiiderile ministeeriumi teenetemärk (5) 26.02.2021. MM. Riido Ökotalu OÜ, Saaremaa Talupidajate Liit MTÜ ja Saare Mahe MTÜ juhatuse liige, Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu liige Jaan Kiider pälvis maaeluministeeriumi hõbedase teenetemärgi. » Piirkondlikud tunnustused ja tiitlid jagatud 26.02.2021. Ivika Laanet-Nuut. Saaremaa valla osavallad ja piirkonnad tunnustasid Eesti Vabariigi aastapäeval oma tublisid kodanikke ning andsid üle tänukirjad, aasta tegija tiitlid ja preemiad. » JUHTKIRI - Võtame end kokku (4) 01.03.2021. MM. Klassikud ütlevad, et numbrid ei valeta. Viimastel nädalatel on maakonnas taas tähelepanu keskpunktis Covid-19 nakatumise näitajad ja need ei ole kohe üldse head ning liiguvad hoopis halvenemise suunas, purustades lausa haigestumise rekordeid. » Lapsevanemad, on aeg õppida oma lastega äppide kaudu suhtlema (3) 01.03.2021. Elo Võrk, Telia Eesti toetustegevuste juht. Eesti kooliõpilased on edukad, aga kas ka õnnelikud? Pea aasta tagasi muutus maailm meie ümber ja ootamatust turbulentsist põhjustatud segadus paneb jätkuvalt proovile ka kõige tugevamad hinged. Ehkki võrguühendus ja tehnoloogilised lahendused on üheks võtmeks nii töö- kui koolielu korraldamiseks, jääb sellest sageli siiski vajaka. » JUHTKIRI - Saarlane olla on uhke ja hää 26.02.2021. MM. Selle nädala kolmapäeval tähistasime 103 aastaseks saanud Eesti vabariigi sünnipäeva. Nagu ikka tähtpäeva eel, jagas president Kaljulaid teenetemärgid tänuks 152 inimesele, kelle pühendumus oma tööle ja kogukonnale on muutnud Eesti elu paremaks. Nendest tublidest inimesest kümme on saarlased või Saare maakonnaga seotud. »


Pariisis jäi vahele hambuni relvastatud terrorist, kui tulistas omale kogemata jalga ja kutsus kiirabi(11) Prantsuse võimud teatasid kolmapäeva hommikul, et arreteerisid nädalavahetusel Pariisis islamiäärmuslase, kel oli plaanis viia kõige lähemal ajal ellu rünnak ühe või mitme kiriku pihta. Sündmusest andis teada siseminister Bernard Cazeneuve, kelle sõnul süüdistatakse kahtlusalust meest ka ühe noore naise tapmises enne enda pühapäeval aset leidnud arreteerimist, vahendab AP. Kinnipeetud 24-aastane mees on arvutiteaduste üliõpilane ja elanud Prantsusmaal paar viimast aastat. Riigi julgeolekuteenistused võtsid ta vaatluse alla juba möödunud aastal. Ametivõimude teatel arreteeriti kahtlusalune peale seda, kui ta oli iseendale jalga tulistanud ja sunnitud seejärel omale kiirabi kutsuma. Teadete kohaselt avastasid võimud mehe elupaigast terve arsenali terroriaktide ettevalmistamiseks kogutud relvi. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71301731


Eesti keskettevõtete IT-turvalisuse uuring Andmete turvalisus ettevõttes on tänapäeval vaieldamatult IT põhiküsimus. Ükski lahendus ega teenus pole tõsiseltvõetav kui ta ei vasta tänapäeva turvanõuetele. Valdkonniti on nõuded kindlasti erinevad, kuid üldtunnustatud reeglid, millele tehnoloogiad ja lahendused peavad vastama, on valdkondadeülesed ning neid on võimalik võrrelda ja kaaluda. Täiustades oma IT-juhtimise tooteportfelli, avastasime, et nii mõneski valdkonnas jäi puudu teadmistest, mis seisus on tegelikult Eesti ettevõtete IT-turvalisus ja millist abi vajatakse selle tagamisel. Info saamiseks viisime ettevõtete (arvutitöökohti 25+) seas läbi küsitluse IT-turvalisuse seisu kohta. Esmalt kaardistasime selleks keskmise ettevõtte andmete liikumise loogika ja koostasime iga taristu valdkonna (lõppkasutaja seadmetest kuni serveriruumini) kohta 1-2 küsimust, mis annab indikatsiooni turvalisuse hetkeseisust ettevõttes. Nüüd on tulemused käes ja kokkuvõtted tehtud. Lühidalt võib öelda, et pilt on üsna nukker. Nutiseadmete kasutamisel tööks pole andmed kaitstud 60%-l kasutajatest ja failide talletamisel kasutatakse endiselt väga palju ebaturvalisi lahendusi. Offsite backup’i kasutab pisut üle poole vastanuist, korralik tulemüür on vaid 2/3-l ja turvaauditit on teinud viimase aasta jooksul 32% vastanutest. Vaata kommenteeritud uuringutulemusi siit: Igaüks saab ise ennast kõrvutada üldise tulemusega aga usume, et kõigil ettevõtetel on vaja pidevalt IT-turbe küsimustega tegeleda. Soovime selleks palju jõudu ja loodame, et saame neis väljakutsetes igati abiks olla. Võtke julgesti ühendust, sest teadmised ja kogemused on meil turvaküsimustes igati soliidsed. Tervikpildi saamiseks pakume nii turvaanalüüsi teenust kui ka penetratsiooniteste IT-taristu erinevate osade turvalisuse kontrollimiseks. Loosisime kõigi vastanute (paraku jäid välja need, kes ei raatsinud oma kontakti jätta) vahel välja Delli 24-tollise puutetundliku monitori. Palju õnne, Voldemar Nellis, Eesti Vanglatööstusest! Apollo kinkekaardid läksid postiga teele juba enne jaani, ilusaid elamusi! « Uue generatsiooni Delli monitorid – ilma raamita, puutetundlikud, saadaval uusima tehnoloogiaga FullHD resolutsioon!


- Hurt harjade ja kate Hurt harjade ja kate, Samast seeriast Hurda sõnul ei ole Tammeka vastu võõrsil kunagi kerge. Pigem meie poolt mitte kõige parem esitus täna, selle pealt ka kaotus. Tunneli sündroom on kutsehaigus. Miks käed valutavad? Vanusega sümptomid süvenevad ja 50—aastaselt jõuab haiguse esinemissagedus haripunkti. Kui ta on pikka aega tööasendis ja samal ajal töötavad käed ja seega ka lihased , muutuvad kanalit ümbritsevad koed pingeliseks. Hurt: Tammeka on palliga väga hea - plinkplonk.ee - Jalgpall luubi all! Närvid ja veresooned läbivad randmekanalit käte kätte. Kanal ise moodustub luudest ja kõõlustest, seega on see praktiliselt pikendamatu. Kui ta on pikka aega tööasendis ja samal ajal töötavad käed ja seega ka lihasedmuutuvad kanalit ümbritsevad koed pingeliseks. Paljud inimesed tunnevad olukorda, kui inimene langeb ettepoole oma kätele ja käsi kõverdub järsult. Sel hetkel on randmekanali tagavad sidemed ja lihased tugevalt ja järsult venitatud. Pealegi on luud nihkunud ja liigese liikumine hakkab järgima valesid telgi. Nüüd lisage pidev koormus - ja siin on need tunneli sündroomi sümptomid: valu, krõmps, tuimus, nõrkus. Seetõttu tuleb käsi kaitsta. Paljud inimesed saavad tänapäeval leiba oma kätega, isegi kui see kirjutab kuskil mererannal tekste. Teil võivad olla ideaalsed töötingimused, kuid kui teie käed on pidevalt seotud, on mõistlik veenduda, et teie "tööriist" oleks mugav. Asukoht: Kategooria: 6 käteharjutust: tunnelisündroomi ravi kodus See kompleks on kasulik neile, kes tegelevad kontoritööga, kes kirjutavad palju klaviatuuril, samuti koduperenaistele - üldiselt kõigile. Käteharjutusi tehes pidage meeles, et käte liigesed on väga õrnad. Olge ettevaatlik, mõõtke pinget ja ärge tehke äkilisi liigutusi, et mitte kahjustada liigeseid. Harjutus 1. Lähteasend: püsti. Sirutame ühe käe peopesaga ülespoole ja tõmbame sõrmed enda peale, alla teise käe abil. Keerame käe peopesaga alla, asetame teise käe nimetissõrme piki käe telge ja surume abikäe peopesa käele, käe sõrmed vaatavad alla. Küünarvarre tuleks täielikult välja sirutada. Teeme seda ettevaatlikult, ilma järskude liigutusteta, et mitte endale kahju teha. Nüüd teeme sama ka teise käega. Harjutus 2. Sirutage käed enda ees välja, keerake harjadega väljapoole, ühendage siis harjad ja kinnitage need omavahel. Ja siis me justkui vääname kinni käed. Vabastame sõrmed, vahetame kätt. Kordame seda liikumist üks kuni kaks minutit. Harjutus 4. Sõrmed on sirged, laiali ja kergelt pingul. Tehke nüüd kraapimisliikumine - me tegime sama lapsena, kui kujutasime loomi või proovisime tõesti midagi või kedagi kriimustada. Alustame kõiki mänge nullist ja teame, et kõik vastased teevad kõik selleks, et meie vastu hästi mängida, me ei alahinda ühtegi vastast. Mäng kujunes huvitavaks, kus mõlemad pooled üritasid mängida loogiliselt, täna olime meie paremad. Tammeka mängis väga hästi, ka palliga väga hästi ja sundis meid kaitses nende vastu mängima. Mõlemal oli ka eelmine mäng natuke jalgades, sellist teravust väga ei olnud.


Küpsemad Amatöörid (8820)


Valmista ette korralik ja konkurentsivõimeline CV. Abi saad Europassi kodulehelt.


text: Tarvastu vald on nii pindalalt kui rahvaarvult Suure-Jaani valla järel suuruselt teine omavalitsus Viljandimaal. Tarvastu vald paikneb maakonna kaguosas Sakala kõrgustiku maalilistel aladel. Valla keskus asub Mustlas, mis paikneb Viljandi-Rõngu maantee 25.kilomeetril. Teised peamised keskused on Kärstna, Suislepa, Väluste ja Soe küla. Valla pindala on 409 km2, elanike arv on (01.09.2012 seisuga) 3772. Valla idaosas asub Eesti suurim siseveekogu - Võrtsjärv. 39% valla pindalast on kaetud metsaga. Tarvastu vallas asub 4 kooli - Suislepa Lasteaed-Algkool, Kärstna Kool, Tarvastu Gümnaasium ja Ämmuste Kool. Tarvastu Gümnaasiumi juures tegutseb Tarvastu Muusika- ja Kunstikool. Lasteaiad on Mustlas, Soel ja Kärstnas. Mustlas paikneb Eesti vanim rahvaraamatukogu (1860), raamatukogud on veel Kärstnas, Suislepas, Välustes. Vallas on 3 rahvamaja - Mustlas, Suislepas, Kärstnas. Valla juhtimine on aktiivne, palju tehakse väliskoostööd, nii sotsiaal- kui haridus- ja noorsootöö vallas.


Magistritöö: lapsed on küberkiusamisega üsna harjunud - Tänane leht Liisa-Lotta Veiken suvereporter 20. juuli 2017, 8:04 Iris Kumari kaitses magistritöö «Küberkiusamine Eestis ja selle õiguslik regulatsioon» ning lõpetas sellega Tartu ülikooli õigusteaduskonna Tallinnas. FOTO: Erakogu Tartu ülikooli õigusteaduskonna lõpetanud, praegu üheksakuuse lapsega kodus olev Iris Kumari kaitses tänavu kevadel magistritöö küberkiusamisest. Ta uuris, kuidas on lood küberkiusamisega Eestis ja milline on õiguslik regulatsioon. Selgus, et lapsed on küberkiusamisega üsna harjunud ning karistusseadustikus pole olemas sellist sätet, nagu küberkiusamine. Kaitse on võimalik nii tsiviilõiguslike kui ka karistusõiguslike sätete kaudu, sõltuvalt teost, mis toime pandi. Iris Kumari, miks otsustasite magistritöös keskenduda just küberkiusamisele Eestis? Mul oli selle teema vastu isiklik huvi, sest minu poeg puutus kokku küberkiusamisega. Temaga lahenes asi hästi, minu teadmised küberkiusamisest on aga muutunud märksa laiemaks. Tekkis huvi, kui levinud see probleem Eestis on: kes on ohvrid, kes kiusajad. Mida on riik ette võtnud probleemiga võitlemiseks? Milline on vastav seadustik ehk kuidas on lapse õigused kaitstud? Võtsin aluseks Eestis varem tehtud uurimistööd. Neid oli 20 ringis. Miks meil üldse esineb küberkiusamist ja kas Eesti eristub selle poolest kuidagi ülejäänud maailmast? Eestis ei esine küberkiusamist rohkem kui mujal maailmas. See on üldlevinud probleem kõigis riikides, kus on arenenud internetivõrk ja lastel võimalus seda vabalt kasutada. Kiusamist üldse on aegade algusest olnud ja ilmselt nii see ka jääb. Arvestades tehnoloogia arengut ja noorte suhtluse kolimist virtuaalmaailma, on kiusamine võtnud lihtsalt uue kuju. Lühidalt öeldes ongi ju küberkiusamine kiusamine tehnikavahendite kaudu. Kuidas noored küberkiusamisse suhtuvad? Minu tööst tuli välja mitmesuguseid näiteid, aga jäi silma ka seda, et nad on kiusamisega üsna harjunud. Nad on seda võrdlemisi palju pealt näinud ning tihti mingil määral ka kogenud. Kuidas saavad noored ise end küberkiusamise eest kaitsta? Kõige lihtsam tõde on see, et internetis tuleb olla ettevaatlik. Tuleb hoolega kaaluda, mida postitada ja milliseid pilte üldse üles laadida. Internetti postitatud ja tuttavate või sõpradega jagatud fotode puhul tuleb arvestada, et need võivad sinu enda tahtest hoolimata jääda kübermaailma ringlema igaveseks. Kunagi ei saa välistada, et keegi salvestab su foto oma arvutisse ja kasutab seda kunagi hiljem ära mingitel halbadel kaalutlustel. Kuritarvitamise ja kiusamise võimalusi on paraku väga palju. Lisaks tuleb kindlasti vaadata, kellega suhelda. Minu poja kogemus oli selline, et ta mängukaaslaseks oli poiss, keda ta polnud kunagi näinud. Arvutimäng on selline, kus tehakse meeskonnad, ja mängides nad suhtlevad omavahel Skype’is. Ühel hetkel läksid poisid tülli ja siis hakkas tema mängukaaslane teda ähvardama, öeldes, et teab, kus ta elab, ning tapab tema ja ta pere ära. Milliseid võimalusi pakuvad meie seadused küberkiusamisega võitlemiseks? Esiteks tuleb tähele panna, et küberkiusamine on väga lai mõiste: see hõlmab palju erinevaid kiusamiskäitumisi ja kiusamisvõimalusi. Karistusseadustikus ei ole eraldi sätteid küberkiusamise kohta. Kõige tähtsam on, et kiusatav ei jääks oma hädas üksi. Ta peab juhtunust oma vanematele rääkima. Kui neile ei saa rääkida, siis võiks rääkida mõnele teisele täiskasvanule, keda ta usaldab. Kui pole ühtki usaldusväärset täiskasvanut, siis on olemas spetsiaalne lasteabitelefon, mis annab nõu. Kui küberkiusamine on aset leidnud ja vanemad sellest teada saanud, siis peaksid nad esmalt olukorda hindama ja vaatama, kellega on tegu, kes on kiusaja. Kui asi on tõesti väga tõsine, tasuks teha probleemsete seikade jäädvustamiseks ekraanitõmmised või salvestada asjasse puutuvad suhtlused. Vajaduse korral tuleb pöörduda politseisse. Kuid ei maksa unustada, et tegu on lastega, ning enamasti aitab ka see, kui võtta ühendust kiusaja vanematega või pöörduda kooli poole. Kas magistritöö tulemused pigem üllatasid teid või olid ootuspärased? Pigem ootuspärased. Olin ise lähedalt näinud, mis sotsiaalmeedia kontodel ja ka virtuaalmaailmas laiemalt toimub, nii polnud see väga üllatav. Pigem üllatas see, et paljud lapsed ei pöördu vanemate poole ja vanemad ei teagi. Ühes uurimuses, mida käsitlesin, oli uuritud lapsi ja vanemaid ning vanemad arvasid, et nende lapsed pole küberkiusamisega kokku puutunud, samal ajal nende endi lapsed kinnitasid vastupidist. See on üsna tavaline, et vanemad pole teadlikud sellest, mida nende lapsed arvutis teevad ja kellega nad kokku puutuvad. See oli tõepoolest halb avastus. On muidugi lapsi, kes räägivad vabamalt kiusamisjuhtumitest, kuid sagedamini piirduvad nad sõprade ringiga või jäävad sootuks üksi. Eks siin sõltu palju selles, millised on lapse igapäevased suhted vanematega.


text: Coaching — Intelligentne Grupp "The ART & Science of Coaching" koolitusprogramm koosneb neljast 4-päevasest moodulist (4 x 4 päeva) kogumahus 128 tundi (ICF Core Competency Hours) ehk 16 päeva. Koolitust viivad läbi rahvusvaheliselt tunnustatud ICF'i (International Coach Federation) kõrgemaid tasemeid omavad coachingu treenerid, kes lendavad siia kohale üle ookeani Kanadast ja ka teistest riikidest. Lae endale alla moodulite tutvustus siit: COACHINGU KOOLITUSPROGRAMMI MOODULITE TUTVUSTUS, 2019-2020


text: Rovaniemi Rovaniemi on Soome kõige põhjapoolsem linn ja ka ametlik jõuluvana kodulinn. Suvel on see kauge sihtkoht suurepärane välisteks tegevusteks ning kanuumatkad, kärestikusõit ja kalastamine on eriti populaarsed. Aasta lõpu poole, kui metsad säravad vapustavates sügisestes värvides, pakub see piirkond suurepäraseid matkamisvõimalusi. Kogu aasta jooksul saab külastada Arktikumi muuseumit ja jõuluvana küla, mis asub täpselt polaarjoonel. Broneerige lend Rovaniemisse juba täna!


text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools IP/11/104 Brüssel, 28. jaanuar 2011 Volinik Piebalgs rõhutab Aafrika Liidu tippkohtumisel vajadust suurema stabiilsuse järele jätkusuutliku arengu nimel Euroopa Komisjoni arenguvolinik Andris Piebalgs osaleb 30.−31. jaanuaril toimuval Aafrika Liidu tippkohtumisel. Poliitikajuhid kohtuvad, et arutada tippkohtumise peateema üle, milleks on „Suurem ühtsus ja integratsioon läbi jagatud väärtuste”. Euroopa Liit teeb Aafrika Liiduga tihedat koostööd hea valitsemistava, õigusriigi, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri edendamisel. Samuti osaleb volinik Ban-Ki-Mooni eesistumisel toimuval kohtumisel, kus arutatakse olukorra üle Somaalias, ja peab ka ise rea kahepoolseid kohtumisi Aafrika mandri võtmeesindajatega, et arutada nendega poliitilisi ja abi andmist puudutavaid küsimusi. „Aafrika Liidu tippkohtumise rõhuasetus suuremale ühtsusele ja jagatud väärtusele on eelkõige Aafrika viimase aja poliitiliste sündmuste valguses erakordselt ajakohane. Osalen tippkohtumisel, et kinnitada ELi täielikku toetust Aafrika arengule suurema integratsiooni, demokraatia ja hea valitsemistava suunas. Need kolm aspekti moodustavad hädavajaliku aluse, mille pinnalt saab pikemas perspektiivis võrsuda Aafrika majanduse õitseng ja kasu tema rahvale,” sõnas volinik Piebalgs enne ärasõitu. Osana 2007. aastal loodud ja 2010. aastal läbivaadatud Aafrika ja ELi partnerlusest teeb EL Aafrika Liiduga (AL) aktiivset koostööd, et aidata tal välja arendada tulevane Aafrika juhtimisstruktuur. See juhtimisstruktuur hõlmab endas mitmeid normatiivseid ja institutsionaalseid vahendeid ja asutusi, nagu inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta, Inimõiguste ja Rahvaste Õiguste Aafrika Kohus ja Üleaafrikaline Parlament ning Aafrika Liidu konventsioon korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta. EL toetab Aafrika Liidu tööd inimõiguste kaitse ja demokraatia levitamisel ka rahaliselt, panustades sellesse ajavahemiku 2007−2013 jooksul 2 miljardit eurot. Aafrika ja ELi partnerluse peamiste saavutuste hulka selles valdkonnas kuuluvad järgmised meetmed. EL toetab ALi valimisabi fondi 1 miljoni euroga. 2010. aasta novembris loodi Brüsselis Aafrika-ELi platvorm valitsemistavade ja inimõiguste üle peetavaks dialoogiks. Pakkudes avatud foorumit peamistele huvirühmadele, institutsioonidele, valitsustele ja kodanikuühiskonnale, aitab see kaasa demokraatlikku valitsemistava järgiva poliitika ja inimõiguste tagamise edendamisele mõlemal mandril. Kaks näidet ELi toetusest demokraatlikule valitsemistavale ja inimõigustele Tansaania: Pärast 2007. aasta valimisi toetas Euroopa Komisjon 1,4 miljoni euroga programmi, mis on aidanud parandada riigieelarve parlamendis läbivaatamise kvaliteeti ning seaduseelnõude kontrolli parlamendikomisjonide esimeeste poolt. Lisaks suurendas see parlamendi ja kodanikuühiskonna vahelist dialoogi. Kodanikuühiskonna kaasamine seaduseelnõude läbivaatamisse on suurendanud tema mõju seadusloomes. Sudaan: EL toetas 80 000 euroga projekti, millega saavutati edu Sudaani naiste ja maapiirkondade (eelkõige Nuubia kogukonna) elanike teadlikkuse tõstmisel enne 2010. aasta valimisi. Projekti raames tõsteti teadlikkust kodanikuõigustest, rahvaloendusest ja hääletajate registreerimisest. Samuti suurendas see kohalike kogukondade juhtide võimalusi valimistel osaleda ja neid jälgida. Komisjoni volinik Piebalgs'i päevakava Tippkohtumise raames kohtub volinik Piebalgs ka Aafrika Liidu Komisjoni esimehe Jean Pingi ning rahu ja julgeoleku voliniku Ramtane Lamamraga. Samuti on tal kohtumised Keenia, Benini, Cabo Verde, Nigeeria, Senegali, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Uganda ja Sambia esindajatega. Tippkohtumine annab võimaluse kohtuda ka Bill Gatesiga, kes on Bill ja Melinda Gatesi sihtasutuse asepresident, ja Mo Ibrahimiga, kes juhib Mo Ibrahimi sihtasutust. Taust 2007. aastal käivitasid Euroopa ja Aafrika riigipead ja valitsusjuhid Aafrika ja ELi ühise strateegilise partnerluse, et toetada traditsioonilisest arengupoliitikast kaugemale ulatuvaid ühist huvi pakkuvaid valdkondi. Algatati kaheksa temaatilist partnerlust, et tagada meetmete võtmine järgmistes valdkondades: rahu ja julgeolek; demokraatlik valitsemistava ja inimõigused; kaubandus ning piirkondlik integratsioon ja infrastruktuur; aastatuhande arengueesmärgid; energeetika; kliimamuutused; ränne, liikuvus ja tööhõive; teadus, infoühiskond ja kosmos. 2010. aasta novembris toimunud kolmandal Aafrika ja ELi tippkohtumisel kinnitasid Aafrika ja Euroopa liidrid oma pühendumust partnerlusele ja võtsid vastu teise tegevuskava, mis hõlmab kõiki kaheksat valdkonda ajavahemikul 2011−2013. Täiendav teave: IP/10/1605, mis käsitleb Aafrika ja ELi kolmandat tippkohtumist Liibüas MEMO/10/604 Aafrika ja ELi kolmanda tippkohtumise kohta Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAidi veebisait: Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi veebisait: Aafrika ja ELi partnerluse veebisait:


Inglise keele algtase A1: на базе русского языка A1.1 | Tartu Rahvaülikool 13.02-22.05.2019 K 15.00-16.45 Pepleri 4, Tartu 32 ak. tundi 112 € Juhendaja Evgenia de la Haye


text: nõukogu ja komisjoni avalduste alusel vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2 Esitaja(d): Jacek Protasiewicz, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Jacek Saryusz-Wolski, Elmar Brok, Colm Burke, Esther De Lange ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel Valgevene Euroopa Parlamendi resolutsioon Valgevene kohta B6‐0032/2009 Euroopa Parlament, – võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene olukorra kohta, eriti 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni; – võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldusi Valgevene kohta, milles kaotati keeld sõlmida poliitilisi kontakte Valgevene võimudega ja peatati kuueks kuuks viisakeeld Valgevene ametiisikutele, sealhulgas president Aleksjandr Lukašenkale; – võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta ELi inimõiguste aastaaruannet 2008; – võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule idapartnerluse kohta; – võttes arvesse OSCE/ODIHRi valimiste vaatluse missiooni 27. novembri 2008. aasta lõplikku aruannet; – võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, A. arvestades, et EL tõlgendas poliitvangide vabastamist Valgevenes olulise sammuna demokraatlike põhiväärtuste omaksvõtu ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamise suunas, samas oli see üks eeltingimusi, et vaadata läbi piirangud, mis kehtivad praegu teatavate Valgevene poliitiliste juhtfiguuride suhtes, ning taastada järkjärguliselt suhted Valgevenega; B. arvestades, et suhete taastamiseks ja piiravate sanktsioonide peatamise pikendamiseks pärast 2009. aasta aprilli algavale perioodile tuleb tagada ka sõnavabadus Valgevenes; C. arvestades, et EL on valmis jätkama positiivset hõlvamist, taastades Valgevenega järk-järgult läbikäimise, kui riigi valitsus näitab üles soovi parandada inimõiguste olukorda, tagada ajakirjandusvabadus ja viia läbi vabad ja ausad valimised; D. arvestades, et OSCE/ODIHRi valimiste vaatluse missioon teatas oma lõpparuandes, et kuigi märgati mõningaid paranemismärke, ei vastanud 28. septembri 2008. aasta valimised, mis korraldati rangelt kontrollitud keskkonnas vaevu märgatava kampaaniaga ja mida iseloomustas läbipaistvuse puudumine häältelugemisel ning häälte liitmine mitmete valimisjaoskondade vahel, kokkuvõttes siiski rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatia standarditele; E. arvestades, et Valgevene majandus seisab silmitsi suurte probleemidega, mille on toonud kaasa ülemaailmne finantskriis, nagu selgesõnaliselt väljendus president Lukašenka oma uusaastakõnes; F. arvestades, et keskvalimiskomisjoni esimees Lidija Jermošina tunnistas, et "Euroopa partnerid ei tunnistanud septembris toimunud valimisi täieliult ja tingimusteta rahvusvahelistele standarditele vastavaks", mis tähendab, et valimiste kaugeim eesmärk jäi täitmata, 1. tõdeb, et Valgevenes pole enam poliitvange, kuid hr Aljaksandr Kazulin, hr Sjarhei Parsjukevitš ja hr Andrei Kim ei saa kasutada kõiki kodanikuõigusi, mis on Valgevene Vabariigi põhiseadusega kodanikele antud, ning paljud teised peavad taluma vabaduse piiramist, teiste hulgas Aljaksandr Barazenka, keda hoiti nädalaid vahi all, et mõista tema üle kohut 2008. aastal meeleavalduses osalemise tõttu; 2. avaldab rahulolu selle üle, et registreeriti kaks sõltumatut ajalehte, Narodnaja Volja and Naša Niva, ning anti neile võimalus kasutada riiklikku levivõrgustikku; tuletab meelde, et veel 13 sõltumatut ajalehte ootab registreerimist; 3. tervitab asjaolu, et võimud on konsulteerinud Valgevene ajakirjanike ühinguga interneti kasutamise reguleerimise ja meediaseaduse muutmise suhtes; loodab, et sellest kasvab välja sõltumatute ajakirjanikega peetav täisväärtuslik dialoog ajakirjandusvabaduse tingimuste üle Valgevenes; 4. tervitab Aljaksandr Milinkevitši juhitud vabadusliikumise registreerimist; väljendab samal ajal muret selle suhtes, et justiitsministeerium on seadnud kahtluse alla Valgevene Rahvarinde noorteorganisatsiooni legitiimsuse; 5. tervitab Valgevene presidendi soovitust valitsusasutustele konsulteerida OSCE/ODIHRiga Valgevene valimisnormide muutmise küsimuses, et viia need vastavusse rahvusvaheliste standarditega; 6. meenutab, et 28. septembril 2008. aastal Valgevenes toimunud valimised ei vastanud, hoolimata mõnest paranemismärgist, Euroopa demokraatia standarditele, ning kutsub sellega seoses Valvevene valitsust üles astuma samme tõeliselt demokraatlike ja rahvusvahelistele demokraatia standarditele vastavate valimiste pidamiseks tulevikus, muutes valimisseadust ja -tavasid järgmiselt; (a) luues kõikidele kandidaatidele õiglased tingimused ja võimalused tõelise valimiskampaania korraldamiseks; (b) tagades, et kõikidel valimistel osalevatel parteidel on oma esindajad valimiskomisjonide kõikidel tasemetel, eelkõige ringkonna valimiskomisjoni tasandil; loobudes eelhääletusest või vähemalt tagades, et varem antud häälte suhtes kasutatakse teistsugust menetlust kui üldhääletuse suhtes ning eelhääletuse tulemused registreeritakse valimisprotokollis eraldi; 7. ärgitab Valgevene valitsust austama inimõigusi ning: (a) tegema vajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse, tühistades artiklid 193, 367, 368, 369-1, millest osa, eelkõige artikkel 193, on Amnesty Internationali nimekirjas, kuna seda kasutatakse represseerimisvahendina; (b) loobuma ähvardamast kohtu alla andmisega üliõpilasi, kes on ülikoolist välja heidetud oma seisukohtade pärast ning sunnitud õpinguid jätkama välismaal, sealhulgas sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise puhul; (c) eemaldama kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida; mitte kasutama finantsvahendeid, nagu kõrge rendihind, valitsusväliste organisatsioonide tõhusa tegevuse takistamiseks; (d) parandama suhtumist ja austust rahvusvähemustesse – sh tunnustades Poolakate Liidu seaduslikult valitud organit, mida juhib Andżelika Borys –, kultuuri, kirikutesse, haridussüsteemi ning ajaloolisesse ja materiaalsesse pärandisse, et teha lõpp riigi enda põhjustatud isolatsioonile ülejäänud Euroopast ning parandada märgatavalt ELi ja Valgevene vahelisi suhteid; 8. tuletab meelde, et Euroopa Liit teatas 21. novembril 2006. aastal oma valmisolekust uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja Valgevene rahvaga niipea, kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu; tervitab Euroopa Komisjoni Minski delegatsiooni asutamise nõusoleku ratifitseerimist; 9. kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, kuna see on oluline vahend ELi Valgevene-poliitika peamise eesmärgi saavutamiseks: inimestevaheliste kontaktide lihtsustamiseks ja tihendamiseks ning demokraatia edendamiseks riigis; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid sellega seoses võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu, mis on ainus võimalus hoida ära Valgevene ja tema kodanike süvenevat isolatsiooni; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma tavast väljastada oma kodanikele, eriti lastele ja üliõpilastele väljasõiduviisasid; 10. tervitab Valgevene võimude otsust kaotada ajutiselt reisimiskeeld suure hulga Tšernobõli katastroofi ohvrite jaoks, et võimaldada neil osaleda puhke- ja taastusprogrammides, ning loodab, et pikemas perspektiivis leitakse probleemidele struktuurilised lahendused; ärgitab ELi eesistujat Tšehhi Vabariiki pidama oluliseks üleeuroopalise kokkuleppe sõlmimist Valgevene võimudega, et võimaldada lastel rännata Valgevenest kõikidesse ELi liikmesriikidesse, mis sellistest puhke- ja taastusprogrammides osalevad; 11. palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi(1) ning Euroopa demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendi(2) valikuliseks kohaldamiseks Valgevenele, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale, ning eelkõige suurendada sõltumatule ajakirjandusele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele antavat rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon annab rahalist toetust Vilniuses (Leedu) asuvale Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Eksiilülikoolile; palub nõukogul ja komisjonil kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuse Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Eksiilülikoolil naasta seaduslikult Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat; 12. palub nõukogul ja komisjonil kaaluda meetmeid, mille abil parandada ärikliimat, kaubandust, investeeringuid, energia- ja transpordiinfrastruktuuri ning piiriülest koostööd ELi ja Valgevene vahel, et anda panus Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse arengusse ning sellega seoses nende võimalustele suhelda Euroopa Liiduga ning sinna vabalt reisida; kutsub komisjoni üles viima lõpule Euroopa Komisjoni ja Valgevene vahelist energiadeklaratsiooni, millele tugineda tulevases energiakoostöös, mis peaks hõlmama muu hulgas fossiilsete kütuste transiiti ja energiasektori reforme; 13. avaldab muret seoses otse ELi piiri äärde kavandatava uue tuumajaama ehitustööde algusega, kui tegemist on Tšernobõli-tüüpi jaamaga, kuna see oleks ELile vastuvõetamatu ja võib seada küsimuse alla ELi rahalise toe Valgevenele; 14. avaldab muret selle üle, et 22. detsembril 2008. aastal toimunud kohtumisel arutasid Valgevene ja Venemaa president tervet hulka sõjalis-poliitilisi lepinguid koostöö tugevdamise kohta Valgevene ja Venemaa relvajõudude vahel, sealhulgas ühtse õhukaitsesüsteemi lepingut, mis saab president Lukašenka sõnul valmis allkirjastamiseks jaanuari lõpus; 15. kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma võimalust, et Euroopa Investeerimispank osaleb Valgevene energiatransiidi infrastruktuuri investeeringutes; rõhutab, kui oluline on Euroopa ettevõtjate osalemine Valgevene erastamisprotsessis; 16. peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma Euroopa Parlamendi Valgevenega suhtlemise delegatsioonile riigi külastamisel takistuste loomisest; on seisukohal, et Valgevene ametnike suhtes kohaldatud viisakeelu lõpetamisele peab Valgevene valitsus vastama tagatisega anda ELi õigusloojatele täielik sissepääsuõigus Valgevene territooriumile ning vabadus kohtuda kodanikuühenduste ja erakondadega; 17. kutsub Valgevene võime üles austama usuvabadust; mõistab hukka selle, et Euroopa kodanikke ja sealhulgas preestreid saadetakse regulaarselt Valgevenest välja; 18. tervitab Valgevene rahva tahet tagada riigi iseseisvus ja territoriaalne terviklikkus; 19. mõistab hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus üleeuroopaliste väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus; 20. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, SRÜ sekretariaadile ning Valgevene parlamendile ja valitsusele.


source: wikipedia

text: Agafja Karpovna Lõkova (Агафья Карповна Лыкова; sündinud 23. aprillil 1944) on Hakassias erakutena elanud vanausuliste Lõkovite perekonna viimane liige. Välislingid Elulugu saidil rian.ru Videoreportaaž Venemaa inimesed Vanausulised Sündinud 1945


Svet: aastavahetuse ilutulestiku asemel toeta vähihaigeid lapsi! - Kesklinn - Tallinn City Svet: aastavahetuse ilutulestiku asemel toeta vähihaigeid lapsi! 6. detsember 2017 18:38 Aastavahetuse ilutulestik Vabaduse väljakul. | FOTO: Mihkel Maripuu Tallinna Kesklinna valitsus kutsub linnaelanikke loobuma eraviisiliste ilutulestike korraldamisest ja annetama pürotehnika soetamiseks mõeldud raha vähihaigete laste raviks. «Kahjuks alati ei järgita ilutulestikku tehes vajalikke turvanõudeid ja seatakse sellega ohtu lähedal olevate inimeste tervis, rääkimata tulekahjude tõenäosuse suurenemisest,» ütles Kesklinna vanem Vladimir Svet. «Igal aastal saavad pürotehnika vale kasutamise tõttu viga paljud inimesed, sageli lapsed. Samuti tekitab elamute juures korraldatud ilutulestik stressi koduloomadel.» Seetõttu kutsubki Kesklinna valitsus koos päästeameti Põhja päästekeskusega üles loobuma eraviisiliste ilutulestike korraldamisest ja annetama selleks mõeldud raha Tallinna Lastehaigla Toetusfondile. See on heategevusfond, mille eesmärgiks on parima võimaliku meditsiinilise abi toomine lastehaiglasse. Algatatud kampaaniaga kogutud raha läheb vähihaigete laste raviks. Annetusi saab teha alates tänasest läbi ühisrahastusplatvormi Hooandja. Kesklinna vanem kinnitas, et ilutulestikule planeeritud raha lastehaigla toetusfondile annetades ei jää keegi aastavahetuse peomeeleolust ilma. «Kutsume kõiki linnaelanikke tähistama uue aasta saabumist Vabaduse väljakul, kus toimuva kontserdi kulminatsiooniks on Vabariigi Presidendi aastalõputervitus ja asjatundjate ettevalmistatud tuleetendus. 100-aastaseks saava Eesti Vabariigi väärikat tervitamist korraldab Kesklinna valitsus koos Eesti Rahvusringhäälingu ja EV100 toimkonnaga,» sõnas Svet. Hooandja kaudu kogutud rahasumma kantakse tervikuna üle SA Tallinna Lastehaigla Toetusfond arvele.


text: Euroopa Liidu Nõukogu (mida vahel nimetatakse ka ministrite nõukoguks) on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist ja Euroopa Liidu põhiline otsuseid tegev institutsioon, mis jagab seadusandlikku ja eelarvealast võimu Euroopa Parlamendiga. Nõukogu on ühtne organ, kuid sõltuvalt arutusel olevast teemast koguneb nõukogu eri koosseisudes, millest võtavad osa valdkonna eest vastutavad liikmesriikide ministrid ja Euroopa Komisjoni volinikud. Vastuvõtmiseks vajavad nii Euroopa Liidu Nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi heakskiitu Euroopa Liidu õigusaktid — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused ja direktiivid, mille eelnõusid koostab ja esitab Euroopa Komisjon. Liikmesriikide välisministrid moodustavad "välisministrite nõukogu", teised ministrid tegelevad nõukogu koosolekutel osaledes oma vastutusala (põllumajandus, keskkond, tervishoid, eelarve jne) teemadega. Euroopa Liidu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus (ECOFIN) esindab Eestit tavaliselt rahandusminister. Nõukogu sai alguse 1950. aastate asutamislepingutega. Istungid toimuvad Brüsselis või Luxembourgis. Nõukogu eesistuja vahetub kindla rotatsiooni alusel iga poole aasta järel. Nõukogu ülesanded Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmine. Liikmesriikide üldise majanduspoliitika koordineerimine. Rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimine EL-i ja ühe või mitme riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel. EL-i eelarve kinnitamine koos Euroopa Parlamendiga. EL-i ühine välis- ja julgeolekupoliitika. Siseriiklike kohtute ja politseijõudude kriminaalasjades tehtava koostöö koordineerimine. Vaata ka COREPER Viited Välislingid Euroopa Liidu Nõukogu koduleht Nõukogu


Mänguminutid: «Karta tuleks mitte videomänge, vaid YouTube'i» - Mänguminutid - Podcast.ee Mänguminutid: «Karta tuleks mitte videomänge, vaid YouTube’i» Tehnoloogia hõivab meie igapäevaelust järjest suurema osa, seda ka laste kasvatamises. Kuidas peaksid lapsevanemad, kes mäletavad veel tehnoloogiavaba aega, saama hakkama sellises olukorras? Kas lapsi on üldse võimalik videomängudeta kasvatada? Millised ohud ja hirmud sellega kaasnevad? Podcastis «Mänguminutid» on külas Postimees Grupi äriarendusjuht Kristjan Pillak, kellega koos otsitakse vastuseid neile küsimustele. Mänguminutid: «Karta tuleks mitte videomänge, vaid YouTube'i» Karta tuleks mitte videomänge, vaid YouTube’i Kasvukursil: õigeaegne IT-audit on mitte üksnes kasulik, vaid ka kokkuvõttes odavam EP #8 - Läbi Sisemise Pere Äratamise Kuningaks


text: Aadress: Kirikumõis, 67412 Otepää vald Telefon: 504 0424 Jaan Uibo (ainult ettetellimisel) Jakob Hurt (1839- 1907) oli esimene eestlasest kirikuõpetaja, kes tegutses Otepääl aastatel 1872- 1880. Ta oli üks Eesti rahvusliku liikumise aja suurkujusid, rahvaluule- ja keeleteadlane. Tema folkloorikogu, mida eksponeeritakse Fr. R. Kreutzvaldi nim Kirjandusmuuseumis Tartus, tunnustatakse kogu maailmas- see oli Euroopa suurim. Otepääl töötades juhtis J. Hurt presidendina nii Eesti Kirjameeste Seltsi kui ka Eesti Aleksandrikooli asutamise peakomiteed. Ta edendas Otepää kihelkonna koolielu ning ajakohastas koolihooneid, tema juhtimisel alustati koolmeistrite konverentside läbiviimist. Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva auks korraldati 17. juunil 1989.a. Pühajärvel Eesti vaimulik laulupäev. Laulupäevale vahetult eelnenud jumalateenistusel Otepää kirikus meenutas Valgamaa praost Valter Vaas J. Hurda elutööd. Peapiiskop Kuno Pajula avas ja õnnistas Otepää kiriku siseseinal J. Hurda bareljeefi (autor Villu Jaanisoo). Kirikumõisa hoones elas J.Hurt enamuse oma Otepääl viibimise aastatest, seetõttu paigaldati hoone esisele haljasalale 25. novembril 1989. aastal Jakob Hurda graniitbüst. Skulptuuri autor on samuti Villu Jaanisoo. Keeleteadlane Jakob Hurt maeti 4. jaanuaril 1907 Tartus Maarja (praegune Raadi) kalmistule, tema varalahkunud tütred Hildegard ja Helmi puhkavad Otepää vanal kalmistul. Austusest J.Hurda kui rahvusliku suurkuju ning ärkamisaegse sümboli vastu avati Otepää Kirikumõisas 2006 aasta jaanuaris Jakob Hurda muuseumituba. Koduloolane Heino Mägi avaldas 2004.a raamatu “Jakob Hurt ja Otepää”.


Laar: Ansipi püsimine peaministrina on hea märk(72) Endise peaministri ja praeguse Reformierakonna koalitsioonipartneri Isamaa ja Res Publica juhi Mart Laari hinnangul on Andrus Ansipi püsimine Eesti riigi jaoks hea märk. "Mul on selle üle väga hea meel, et keegi selle rekordi lõpuks üle lööb," kommenteeris Delfile seni kõige pikemat aega pärast taasiseseisvumist peaministri toolil istunud Laar Delfile rekordi purustamist. "Eesti riigi jaoks on see hea märk, sest stabiilsetes demokraatiates peavadki valitsused kauem kestma ning peaministrid pikemalt ametis püsima. Kui Andrus Ansipi praegune valitsus ametisse astus, ütlesin, et IRL üks eesmärke on saada lõpuks valitsus, mis suudaks ametis püsida valimistest valimisteni. Oleme oma sõna pidanud ning võin kinnitada, et Ansipi valitsusest saab esimene täisaja ametis püsinud valitsus taasiseseisvunud Eestis," märkis ta. Peaminister Andrus Ansipil täitus eile peaministri ametis 1789. päev, millega ta lõi senise rekordiomaniku Mart Laari saavutust. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29635797


text: Politoloogia on teadus, mis uurib võimu ja valitsemise vorme, poliitilisi süsteeme ja ideoloogiaid. Politoloogia tegeleb režiimide, liikumiste ja ideoloogiate uurimisega. Politoloogia ajalugu Algusaeg 1880–1920 1871 – asutati Pariisis École Libre des Sciences Politiques 1880 – Columbia Ülikoolis (NY) School of Social Sciences 1890ndad – Firenzes Istituto Cesare Alfieri 1895 – alustas tegevust London School of Economics and Political Science 1903 – asutati American Political Science Association Suunamuutus 1920–1945 Talcott Parsons – strukturaal-funktsionalistlik teooria Harold Lasswell – süsteemiteooria ja kontentanalüüs Kõrgaeg 1945–1965 poliitika biheivioristlik uurimine (David Easton) poliitiline sotsioloogia poliitilise kultuuri uurimine (Almond ja Verba) majanduslik poliitika teooria (Anthony Downs) pluralistlik demokraatia teooria (Robert Dahl). kriitiline poliitiline teooria Hajumine 1965– postbiheivioristlik käsitlus poliitilise filosoofia uus tulemine (Brian Skinner, John Rawls, Robert Nozick) ühiskonnakriitiline uurimus (Barrington Moore Jr., Immanuel Wallerstein, Michel Foucault, Jürgen Habermas) policy-analysis (Thomas R. Dye) Politoloogia harud Võrdlev poliitika Rahvusvahelised suhted Poliitiline teooria Interdistsiplinaarsed valdkonnad Vaata ka politoloogia mõisteid politoloogide loend poliitika Välislingid Politoloogid poliitikast Sirp, 23. oktoober 2009


text: Saksa poliitikud tutvusid eluoluga väljaspool Tallinna - Saarte Hääl EILE JAHISADAMAS: Bundestagi liikme Marco Wanderwitz (vasakul) ja Adenaueri fondi Eesti esinduse juhataja Thomas Schneider on veendunud, et õige pildi ühest või teisest riigist annab tutvumine selle eluga väljaspool pealinna. Foto: Irina Mägi Eile viibis Saaremaal Saksa parlamendisaadikute ja kohalike omavalitsuspoliitikute viieliikmeline delegatsioon, et tutvuda ka eluoluga väljaspool riigi pealinna. Bundestagi kristlike demokraatide (CDU/CSU) fraktsiooni kultuuri- ja meediakomitee kõneisik, Saksimaalt pärit Marco Waderwitz on viimase 15 aasta jooksul Eestis vähemalt viiel või kuuel korral viibinud. "Iga kord pärast lahkumist olen soovinud siia naasta," ütles ta. "Saaremaal olen aga tõepoolest esimest korda – kaunis saar, kuid eks meie Läänemeri ole kõikjal ilus." Oma seekordse külaskäigu kohta ütles Waderwitz, et pigem on see ikkagi töine visiit ja mitte puhkusereis. "Meie külaskäigu korraldaja, Konrad Adenaueri fondi Eesti esinduse juhataja Thomas Schneider soovitas meil tutvuda lähemalt ka sellega, kuidas kulgeb Eesti igapäevaelu väljaspool Tallinna, kuidas on lood ettevõtlusega, tööga ja õppimisega," lausus ta. Saaremaal külastasid Saksa poliitikud Lääne-Saare vallas Mullutus asuvat osaühingut Merinvest, mis kuulub Saksa kapitalile ja toodab kummidetaile Euroopa, sh ka Saksamaa suurematele autotööstustele. "Ise olen pärit endise Ida-Saksamaa territooriumilt Saksimaalt," jätkas Marco Waderwitz. "Minu kodukoha läheduses näiteks on mitu suuremat autotööstuse ettevõtet, mis kuuluvad Volkswagenile ja Porschele." Eestis viibimise ajal kohtusid Saksamaa Liitvabariigi poliitikud ka oma siinsete kolleegidega ning CDU-ga seotud Konrad Adenaueri fondi Eesti esinduse tegemistega. Lisaks sellele oli Marco Waderwitzil kokkusaamine CDU Eesti partnererakonna IRL-i liidri, sotsiaalkaitseministri Margus Tsahknaga. Rääkides olukorrast rahvusvahelisel areenil ja selle valuprobleemidest, puudutas Marco Waderwitz eelkõige Kreeka võlaprobleemi, Ukraina kriisi ja Venemaa poliitikat. "Eeldan, et lõppude lõpuks peavad need, sh ka olukord Ukrainas ja suhted Venemaaga, paremuse suunas liikuma ning selle nimel tuleb meil läbirääkimisi pidada," arvas ta ja lisas: "Meie jaoks on Venemaa eelkõige partner ja mitte vaenlane. Kui aga Venemaa nii väga soovib meie suhtes käituda vaenlasena, siis pole midagi parata, me lihtsalt peame sellisele suhtumisele kuidagi reageerima." Peale MarcoWaderwitzi ja Thomas Schneideri olid Saksa poliitikute delegatsiooni koosseisus Jahnsdorf/Erzgebirge vallavanem Carsten Michaelis, CDU Zwickau piirkonna juht Carsten Ehrig ja Zwönitzi korteriühistute aseesimees ning CDU Erzgebirge piirkonna juht Tim Schneider. Sakslasi saatis Saaremaa reisil riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees, reformierakondlane Kalle Laanet.


text: Petitsioon Clazzi juhtkonnale muusikute honoraride maksmise tähtaegadest kinnipidamisele. Sellele petitsioonile on alla kirjutanud muusikud, kes kannavad hoolt kvaliteetse muusikaprogrammi eest nende samade muusikute poolt soojalt armastatud restoranis Clazz. Sellele petitsioonile allakirjutanud muusikud soovivad, et restoran Clazz muudaks honoraride maksimise süsteemi. Meie kõigi panus Clazzi maine ja käibe tõstmisel on olnud suur ning me kõik väga naudime neid õhtuid, kui on võimalik Clazzi laval esineda. Paraku oleme me kõik väga nördinud, sest honoraride maksmise tähtaegadest ei peeta kunagi kinni, tasumisega viivitatakse kuude kaupa ning muusikute korduvad pärimised tasu osas jäävad hüüdja hääleks kõrbes. Muusikutele tekitatud probleemid, mis on tingitud õigeaegselt tasumata arvetest, on viinud meid otsuseni. Mitte keegi meist ei ole nõus minema Clazzi lavale ega kokku leppima ühtegi uut esinemist enne, kui Clazzi juhtkond on nõustunud järgneva osas: 1.) Clazz peab alates 01.12.2013 hakkama tasuma honorari kontserdipäeval. See võib toimuda pangaülekandega (sel juhul peab summa laekumine olema pangakonto väljavõttes nähtav enne esinemist) või sularahas kohe pärast esinemist. Muusikud saadavad arved programmijuhile vähemalt 24 tundi enne kontserti. 2)Clazz peab 1. detsembriks tasuma kõikidele allakirjutanutele nende saamata jäänud esinemistasud. See tingimus on täidetud alles siis, kui KÕIK allakirjutanud on oma tasud kätte saanud. Meie esitatud tingimustes ei ole mitte midagi erakordset ega võimatut, sest kõikide ülejäänud Tallinna esinemispaikade programmijuhid suudavad taolistest kokkulepetest kinni pidada. Meie jaoks on Clazz alati olnud väga meeldiv koht musitseerimiseks ning soovime, et see nii ka jääks. Et muusikute ja Clazzi vaheline koostöö sujuks edaspidi hästi, on vaja, et Clazz hakkaks muusikutega lugupidavalt käituma. Me nõuame kohest vastutulekut meie palvele, vastasel juhul ei esine sellele petitsioonile allakirjutanud muusikud enam Clazzis.


text: Hullu Teadlase IV teaduskonverentsi projekt: "H20, võta kaevust ja joo" | Miks.ee Neljapäev, 7. september 2017 kuni Teisipäev, 31. oktoober 2017 Ka sel õppeaastal ootab Hull Teadlane kõigi Eesti koolide 1.-3. klassi õpilasi osalema teaduskonverentsi projektis, mille käigus uurivad õpilased nende kodukoha kraanivee kvaliteeti, võrdlevad loodusliku ja puhastatud vee omadusi ning mõõdavad igapäevast vee tarbimise hulka kodus ja koolis. Saadud vaatlus- ja mõõtmistulemused tuleb õpilastel vormistada uurimistööna. Septembris saadab Hull Teadlane koolidesse ka videoüleskutse, et motiveerida kõiki põhikooli I astme õpilasi projektis osalema. Registreerimise avame septembrikuu jooksul Tartu Ülikooli muuseumi kodulehel, lisainfo hull.teadlane@ut.ee, tel 737 6071 Projekti ajakava (kuupäevaline ajakava selgub septembrikuu jooksul): oktoober 2017 - osalevate rühmade registreerimine detsember 2017 - osalejate kohtumine Hullu Teadlasega Skype'i vahendusel, et saada nõuandeid mõõtmiste ja vaatluste läbiviimiseks ja uurimistöö koostamiseks. jaanuar/veebruar 2018 - Hull Teadlane külastab 10 projektis osalevat kooli, millest 5 on suurematest keskustest kaugemal asuvad koolid. Koolides viib Hull Teadlane läbi projektiga seotud teaduskatseid ja tutvustab teemavaldkonda. Külastatavad koolid valib Hull Teadlane vastavalt projektis osalevate õpilaste arvule (külastatakse koole, kust osaleb kõige rohkem õpilasi). märts 2018 - uurimistööde esitamine Hullule Teadlasele aprill 2018 - iga vanuseastme 5 parima töö selgitamine, kes saavad kutse osaleda Hullu Teadlase teaduskonverentsil Tartu Ülikooli muuseumi valges saalis mai 2018 - Hullu Teadlase teaduskonverents Tartu Ülikooli muuseumi valges saalis, parimate autasustamine


Hind: 1 449.00 € 14x suurendusega kaasaskantav pildistabilisaatoriga Canoni binokkel sobib suurepäraselt linnuvaatluseks, reisimiseks või spordisündmuste jaoks. • Kaugelasuvatele subjektidele on võimalik minna 14x lähemale Kaugelasuvatele subjektidele on võimalik minna 14x lähemale Kompaktne ja praktiline binokkel, millega saate kaugelasuvatele objektidele intensiivselt ja selgelt 14x lähemale liikuda. Seade on igale poole lihtne kaasa võtta ning sobib suurepäraselt reisimiseks, linnuvaatluseks ja mitmete spordialade vaatamiseks. Võimas optiline pildistabilisaator korrigeerib kiiresti ja täpselt pilti seadme värisemise või liigutamise korral. Pildistabilisaator suudab toime tulla isegi sõiduki liikumisest tekkiva värinaga. Tänu väikesele voolutarbele, peab täis laetud aku vastu ligikaudu 10 tundi Täpne Canoni optika suurepäraseks suure eraldusvõimega vaatamiseks Nautige suurepärast kvaliteeti suure eraldusvõime ja väheste moonutustega tänu Canoni täpsele optikale. Optika hõlmab Super Spectra vääristust, mis on Canoni uuendatud EF-objektiivide valikule omane. Samuti saavutate elava ja kontrastse vaate täpse värvide renderdusega. Puuduvad sisemised peegeldused, mis võivad põhjustada pettekujutusi ja helke. Disainitud lihtsust, vastupidavust ja mugavust silmas pidades Binokkel on disainitud nii, et seda oleks hea käes hoida, ning sellel on suured kummist okulaarivarjukid, et vaatamine oleks mugav ja hästi tasakaalustatud. Samuti on sellel mugavas kohas asetsev pildistabilisaatori nupp ja sujuv teravustamise. Tänu vähepeegelduvale välispinnale ja väheläikivale eesmisele pinnale ei sega te linde ega loomi.


brünett, saak, assfucking, sitapea, ass fuck, nahk, buttfuck, buttfucking, lapsuke, perse suhu, eeslikeppimist, päraku-


text: Toimetas Kirsikka Kurg Teadlased on avastanud, et astrotsüütidel on ajus märgatavalt rohkem võimu kui varem arvatud. Siiani arvati, et rikkalikult esinevate rakkude peamine ülesanne on hoida aju koos, mistõttu nad said sageli vähem teadlaste tähelepanu kui sünapseid vahendavad neuronid. Nüüd on aga tehtud kindlaks, et astrotsüüdid on hädavajalikud, loomaks aju tööks sobiva keskkonna. USA Rochesteri ülikooli meditsiinikeskuse neuroteadlased leidsid, et need rakud mängivad võtmerolli aju elektriliste signaalide vähendamises või peatamises. See annab astrotsüütidele aktiivse ülesande määrata kindlaks, millal neuronid „tulistavad" ja millal mitte. See on suur samm edasi, kuna pikka aega on astrotsüüte kutsutud aju „majapidamisrakkudeks", kelle tööks on toetada ja toita neuroneid ning koristada nende järelt. Tuleb välja aga, et nad võivad neuronite tegevust ka kõrgemal tasemel mõjutada. Ajutegevus tuginev miljarditel elektrilistel signaalidel. Nende toimimiseks peab neuroneid ümbritsema sobiv keskkond erinevatest kemikaalidest (naatrium, kaltsium, kaalium). Kui neuron saadab impulsi, tõuseb rakku ümbritseva kaaliumi tase hüppeliselt. Pikka aega on teatud, et astrotsüüdid taastavad kiirelt normaalse kemikaalide tasakaalu, võimaldades sellise tegevusega aju töö jätkumist ja impulsi efektiivset levikut. Nüüd on aga jõutud selgusele, et lisaks üleliigse kaaliumi neelamisele suudavad astrotsüüdid kaaliumi taset ka allapoole normi langetada, mis peatab neuronite signalisatsiooni. Teadlaste sõnul demonstreerib see selgelt, et astrotsüütidel pole ainult passiivne roll neuronite töö regulatsioonis. Nende lihtne, kuid mõjuvõimas töömehhanism suudab kiirelt modulleerida neuronite aktiivsust. Uurimuse juhi Maiken Nedergaardi sõnul on avastus oluline näiteks epilepsia ravimisel, mille puhul ajurakkude vaheline signalisatsioon ei ole piisaval määral kontrollitud. Astrotüütide tegevuses ilmneb probleeme ilmselt ka insuldi, Alzheimeri tõve ja seljaaju vigastuste korral. Nedergaard lisab, et astrotsüütide keerukus ja suurus on üks väheseid omadusi, mis eristab inimese aju näriliste omast. Meie astrotsüüdid on suuremad, kiiremad ja palju kompleksemad nii struktuuri kui funktsiooni poolest. Ka selle põhal võiks eeldada, et neil on tähtsam funktsioon kui pelgalt neuronite järel koristamine. Vaata veel: Once Considered Mainly 'Brain Glue,' Astrocytes' Power Revealed (Science Daily) Teoste avaldamine sel lehel on kooskõlastatud EAÜ/NCB-ga


text: Äikesevihmad jõudsid lõpuks ka siia | Aidi Vallik avalikult 23. nov. 2010 kell 11:09 Elli õde Emmeliinet jällegi ei häiri ükski pauk ega mürts – äikse ja ilutulestikud magab maha, enne ärkan mina kui tema. Tolmuimeja töölepaneku peale ei liiguta magades kõrvagi. Ainult köögikombaini hääl teeb ta vähe ärevaks ja pahaseks.


9. mail marsivad Moskva paraadil USA ja Briti väed(73) Prantsuse võõrleegionärid 14. juuli paraadil Moskvas Teise maailmasõja Euroopa lahingute ja natsionaalsotsialismi purustamise 65. aastapäeva pidustustel osalemisest 9. mail teatasid sõjaaegse suure koalitsiooni riigid. Venemaa pealinnas toimuvale võiduparaadile marsivad lisaks Venemaale ka teised endisaegse Saksamaa Kolmanda Reichi juhi Adolf Hitleri-vastase koalitsiooni liikmed, teatab Interfax. Teiste seas osalevad Punase väljaku juubeliparaadil ka koalitsiooni võtmeriikide Suurbritannia, Ameerika Ühendriikide ja Prantsusmaa väeüksused, ütles Vene kaitseminister Anatoli Serdjukov ajakirjanikele. See avaldus tehti pärast riigipea Dmitri Medvedev kohtumist kaitseministeeriumi juhtkonna ja sõjaväeringkondade ning laevastike juhatajatega. Baltimaade presidentidest on teada, et Leedu president Dalia Grybauskaitė on sõidust Moskvasse Iirimaa visiidi kasuks loobunud. Läti ja Eesti presidendid ei suuda ikka veel otsust langetada. Lisaks üle paraadil marssivatele sõjaväelastele, soomustehnikale ja tuumarakettidele Topol-M, lendab 9. mail üle Punase väljaku ajaloo suurim kogus lennumasinaid - 165 Vene õhuväe lennukit ja helikopterit.


Amber Ale arkistot | Oluttoverit Avainsana: Amber Ale By Mikke 6.12.2018 13.12.2018 Blogi, Olutarviot, Olutkalenteri2018, Olutraati


text: Siin on loetletud ajaloolasi, sealhulgas arheolooge. Eesti ajaloolased on ka Eesti ajaloolaste loendis. A Cornelis van der Aa Bjarne Aagaard Liivi Aarma Wilhelm Abel Toomas Abiline Abraham ibn Daud Andres Adamson Johannes Adamson Arvid August Afzelius Sven Aggesen Salme Ahelik Toomas Alatalu Al-Bīrūnī Tiit Aleksejev Ljudmila Aleksejeva Kaur Alttoa Andrei Amalrik Andres Andresen Norbert Angermann Anne-Sirje Annist Amar Annus Jüri Ant Zurab Antšabadze Anne Applebaum Leonid Arbusow noorem Leonid Arbusow vanem Ari Þorgilsson Küllo Arjakas Ernst Moritz Arndt Johann Gottfried Arndt Gottfried Arnold Heino Arumäe Frédérique Audoin-Rouzeau B Marin Barleti Cesare Baronio Jorge Basadre Michael Bentley Veiko Berendsen Jürgen Beyer Friedrich Bienemann noorem Friedrich Bienemann vanem Ruth Bettina Birn Marc Bloch Renāte Blumberga Evald Blumfeldt Harry Bresslau Hermann von Bruiningk Otto Brunner Alexander Brückner Karsten Brüggemann Anton Budilovitš Friedrich Georg von Bunge Igor Bunitš Peter Burke Nicolaus Busch C Norman Cantor Edward Hallett Carr Iris Chang Roger Chartier Titus Christiani Arno Rafael Cederberg Christophorus Cellarius Jean-François Champollion Michael Clemmesen Stephen Cohen Robert Digges Wimberly Connor Robert Conquest Ernst Curtius Curtius Rufus D Aleksandr Danilov Norman Davies Natalie Zemon Davis Simonas Daukantas Kaupo Deemant Wilhelm Dilthey Aleksandr Djukov Alfons Dopsch Johann Gustav Droysen Simon Džanašia Georges Duby Will Durant E Henrik Eberle Urmas Eelmäe Villi Ehatamm Alfonsas Eidintas Einhard Kristján Eldjárn Geoffrey Rudolph Elton Peter Englund Edith Ennen Richard J. Evans Gustav von Ewers F Lucien Febvre Guglielmo Ferrero Aleksandr Filippov Martin Fogel Anatoli Fomenko Silvia Forgus Kurt Forstreuter Robin Lane Fox Otto Freymuth Wilhelm Christian Friebe Robert I. Frost G Friedrich Konrad Gadebusch Johann Friedrich Gauhe Gago Coutinho Axel von Gernet Edward Gibbon Carlo Ginzburg Viivi Glass Adrian Goldsworthy Jason Goodwin Pierre Goubert Mati Graf Otto Greiffenhagen Herbert Grundmann Mõhhailo Gruševskõi Edvardas Gudavičius Guðni Thorlacius Jóhannesson Francesco Guicciardini François Guizot Lev Gumiljov Aron Gurevitš Heino Gustavson Timur Guzairov H Enn Haabsaar Arvi Haak Rebekka Habermas Alex Haley Heiki Haljasorg Marie Boas Hall Johannes Haller Martin Hallik Vaike Hang Jean Hardouin François Hartog Arnold Christian Theodor Hasselblatt Richard Gustav Gotthard Hausmann Denis Hay Alfred von Hedenström Victor Hehn Ants Hein Hekataios Vello Helk Mehis Helme Rein Helme Futa Helu Herodotos John Hiden Toomas Hiio Rodney Hilton Magnus von Hirschheydt Adam Hlebowicz Eric Hobsbawm Joachim Hoffmann Miroslav Hroch Huang Xianfan Ricarda Huch Johan Huizinga I Otu Ibius Ibn Khaldūn Noel Ignatiev Heribert Illig Magnus Ilmjärv Halil İnalcık Richard Indreko Nicolae Iorga Ken Ird David Irving Igor Ivanov J Kalev Jaago Kaido Jaanson Harold James Heinrich Georg von Jannau Heinrich Johann von Jannau Ea Jansen Keith Jenkins Carsten Selch Jensen Johan Månsson Paul Johansen Jean de Joinville Paul Jordan Jordanes Julián Juderías Tony Judt Jaan Jung Eino Jutikkala Ivo Juurvee Leonid Juzefovitš Bernhart Jähnig Väino-Rahuleid Järv Indrek Jääts Indrek Jürjo Merike Jürjo K Vello Kaavere Alexis Kagame Robert Kagan Juhan Kahk Peter Kaiser Kulno Kala Tiina Kala Linda Kaljundi Aldo Kals Julia Kantor Nikolai Karamzin Toomas Karjahärm Andres Kasekamp Kadi Kass Erich Kaup Katrin Kello Rudolf Kenkmaa Birgit Kibal Toivo Kikkas Feliks Kinkar Mauri Kiudsoo Jüri Kivimäe Sirje Kivimäe Urmas Klaas Olaf-Mihkel Klaassen Richard Kleis Vassili Kljutševski Jakob Koit Ján Kollár Linda Kongo Kurmo Konsa Marge Konsa Arnold Koop Igor Kopõtin Reinhart Koselleck Jevgeni Kožokin Kaarel Kotsar Andres Kraas Juhan Kreem Tiina-Mall Kreem Aivar Kriiska Friedrich Kruse Aleksander Kruusberg Tarmo Kulmar Olaf Kuuli Jüri Kuuskemaa Lea Kõiv Mait Kõiv Enn Küng Ain Kütt Peter Kyhn L Heinrich Laakmann Eduard Laaman Mart Laar Evald Laasi Eerik Laid Janet Laidla Margus Laidre Leo Laks Imants Lancmanis Valter Lang Christian Lous Lange Charles Victor Langlois Mirkka Lappalainen Ivan Lappo Endel Laul Mati Laur Jacques Le Goff Emmanuel Le Roy Ladurie Henry Charles Lea Georg Leets Ivar Leimus Lea Leppik Jens Lieblein Herbert Ligi Priit Ligi Tõnis Liibek Allan Liim Olev Liivik Jüri Linnus Titus Livius Gustav von Lode Aleksander Loit Leida Loone Nigolas Loone Aleksander Looring Robert Sabatini López Chris Lorenz Piret Lotman Arthur Lovejoy Keith Lowe Juhan Luiga Tõnis Lukas Kersti Lust Kristjan Luts Leho Lõhmus Vello Lõugas Mart Lätte M Viktor Maamägi Madis Maasing Gabriel Bonnot de Mably Trpimir Macan Vahur Made Aarno Maliniemi Vladimir Maljavin Janusz Małłek Mati Mandel Tadeusz Manteuffel Rein Marandi Meelis Maripuu Lemmit Mark Friedrich Fromhold Martens Ernst Matrov Edgar Mattisen Karl Peter Wilhelm Maurenbrecher Hugh McLeod Sean McMeekin Grady McWhiney Eero Medijainen Pjotr Medovikov Henrik Meinander Martin Meredith Lennart Meri Olaf Mertelsmann Jüri Metssalu Constantin Mettig Jules Michelet Simo Mikkonen James Mill Voldemar Miller Boriss Mironov Arthur Moeller van den Bruck Hans Mommsen Theodor Mommsen Indro Montanelli Harri Moora Hilda Moosberg Nikolai Morozov Johann Lorenz von Mosheim Andrei Muravjov Bogdan Musial Aadu Must Ülle Must Ain Mäesalu Mihkel Mäesalu Anu Mänd Vello Mäss Heinz von zur Mühlen N Vello Naaber Jaak Naber Reet Naber Carl Eduard Napiersky August Neander Helmi Neggo Robert Nerman Gottlieb Peeter Ney Jussi Niinistö Vello Niinoja Teodor Wilhelm Niitemaa Tiit Noormets Michael North Eugen von Nottbeck Kristo Nurmis Mart Nutt Toe Nõmm O Viktor Obet Lembit Odres Valdur Ohmann August Oinas Tiiu Oja Hanno Ojalo Elmar Ojaste Nikolai Okulitš-Kazarin Hans Oldekop Jaan Olvet Villem Orav Paulus Orosius İlber Ortaylı Kaido Orula Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken Richard August Eduard Ottow P Indrek Paavle Christian Eduard Pabst Irina Paert Ago Pajur Ernst Paklar Hillar Palamets Heldur Palli Aleksander Panksejev Bruno Pao Ülo-Kaunileid Parbus Tiidu Peter Park C. Northcote Parkinson Tõnu Parming Vassili Passetski Zianon Paźniak Carl Julius Albert Paucker Lester B. Pearson Viljar Peep Artur Peetre Jüri Peets Olavi Pesti Üllar Peterson Olaus Petri Jaak Pihlak Maie Pihlamägi Milvi Martina Piir Eva Piirimäe Helmut Piirimäe Kaarel Piirimäe Krista Piirimäe Pärtel Piirimäe Peep Pillak Voldemar Pinn Henri Pirenne Priit Pirsko Gert von Pistohlkors Ellen Plotnik Mihhail Pogodin Aleksandr Polunov Clive Ponting Erik Pontoppidan Poseidonios Eileen Power Heinrich Prants Michael Psellos Samuel Pufendorf Raimo Pullat Aivar Põldvee Inna Põltsam-Jürjo Heiki Pärdi Georg Friedrich Pöschmann R Aili Raendi Jaroslav Raid Katri Raik Mariann Raisma Leopold von Ranke Ahmet Rasim Carl Rathlef Kristel Rattus Georg von Rauch Priit Raudkivi Toivo Ülo Raun Anu Raudsepp Hugo Rebane Peep Peeter Rebane Hain Rebas Vassili Regel Johann Renner Jacques Revel Kädi Riismaa Priit Rohtmets Paavo Roos Lydia Roots Tiit Rosenberg Reigo Rosenthal Oleg Roslavlev Steven Runciman Pille Runnel Carl Russwurm Jüri Ruus Ants Ruusmann Arvi Ränk Karl Friedrich Julius Peter Franz Rühl Jörn Rüsen S Riho Saard Joosep Saat Gilda Sabbo Georg Friedrich von Sabler Sæmundr Õpetatu Johann Jakob Sahmen Matti Antero Sainio Edgar V. Saks Artur Salf Raul Salumäe Malle Salupere Jaak Sammet Henrik Sandblad Ott Sandrak Gustav Moritz Santo Juri Saprõkin Donald Sassoon Vladimir Sazonov Meelis Saueauk Saxo Grammaticus Theodor Schiemann Carl Christian Gerhard Schirren Arthur M. Schlesinger juunior August Ludwig von Schlözer Marta Schmiedehelm Oliver Schmitt Toomas Schvak Simon Sebag-Montefiore Anti Selart Jüri Selirand Helena Sepp Hendrik Sepp Marten Seppel Ernst Seraphim Patrick Sériot Robert Service Päivi Setälä Haakon Shetelig Karl Siilivask Mart Siiroja Vasso Silla Sima Qian Vladimir Simindei Vasko Simoniti Väino Sirk Jaan Sitska Quentin Skinner Timothy Snyder Hannu Soikkanen Arnold Soom Richard William Southern Oswald Spengler Friedrich Oscar Reinhold von Stackelberg Anders Anton von Stiernman Lothrop Stoddard John Stow Strabon Leonhard von Stryk Lauri Suurmaa Viktor Suvorov Urmas Sõgel Alma Söderhjelm Š Bagrat Šinkuba Jevgeni Šmurlo Z German Zamjatin Seppo Zetterberg Howard Zinn Efraim Zuroff Jānis Zutis Ž Aleksandr Žirkov T Tacitus Ülo Taigro Jaan Tamm Marek Tamm Hiljar Tammela Mari-Leen Tammela Marko Tamming Sirje Tamul Hain Tankler Tõnu-Andrus Tannberg Ülle Tarkiainen Jevgeni Tarle Enn Tarvel Peeter Tarvel Arved von Taube Michael von Taube Erik Tender Arvo Tering Thukydides Matthias Thumser Maria Tilk Khalīfah at-Tillīsī Alexis de Tocqueville John Willard Toland Robert von Toll Päiviö Tommila Juhan Tork Arnold J. Toynbee August Traat Heinrich von Treitschke Andres Tvauri Evald Tõnisson Märt Tänava Christopher Tyerman U Heinrich Ephraim Ulmann Jüri Uluots Evald Uustalu Märt Uustalu V Aigar Vahemetsa Lauri Vahtre Sulev Vahtre Jaak Valge Heiki Valk Pille Valk Kaarel Vanamölder Juhan Vasar Artur Vassar Aleksander Vassenin Aleksandr Vassiljev Teet Veispak Valdeko Vende Lev Veršinin Pierre Vidal-Naquet Ants Viires Artturi Heikki Virkkunen Voghjump Augustinas Voldemaras Pavel Voronov David Vseviov Vitali Vulf Aldur Vunk Artur Võõbus W Ernst Christian Otto Waltz Hannes Walter Peter Watson Nesta Webster Bernd Wegner Hellmuth Weiss Anton Weiss-Wendt Hayden White Lynn White Philipp Willigerod August Winkelmann Reinhard Wittram Georges Wrangell X Alexandru Xenopol Vaata ka Arheoloogide loend Kunstiteadlaste loend Biograafiate loendid Ajaloo loendid


text: Matemaatika (sõna algallikas on vanakreeka väljend μαθηματική τέχνη (mathēmatikē téchnē; ligikaudne tähendus 'õppimise kunst')) on teadusharu, mis on välja kujunenud geomeetriliste kujundite uurimisest ja arvudega arvutamisel. Matemaatika mõiste definitsioonist Matemaatikal puudub üldtunnustatud definitsioon. Tänapäeva matemaatika uurib põhiliselt abstraktseid matemaatilisi struktuure ja nende klasse, mille elementide omadused on määratletud postuleeritud aksioomidega. Uurimismeetodina kasutatakse deduktsiooni. Hulgateooria raamistikus, saab öelda, et matemaatika uurib mitmesuguseid hulki – arvuhulki, punktihulki ehk kujundeid, funktsioonihulki jms. Peatähelepanu ei osutata seejuures hulkade sisulisele tähendusele, vaid nende elementide seostele ja omadustele. Palju matemaatika mõisteid – näiteks arv, geomeetriline kujund ja funktsioon – on tekkinud tegelike hulkade, esemete või seoste kõrvutamisel ja võrdlemisel. Siinjuures on jäetud kõrvale kõik need omadused, mis matemaatika seisukohast pole olulised. Näiteks arv 5 ei ole seoses ühegi tegeliku hulgaga, kuid teda saab seada vastavusse ühe käe sõrmedega, 5 õunaga jne. Kõigil sellistel hulkadel on elementide sisulisest tähendusest olenemata üks ühine omadus – nende elemente saab seada üksühesesse vastavusse. Matemaatika eripära teiste teadustega võrreldes on, et matemaatikas ei saa pidada ühtki väidet (peale aksioomide ja definitsioonide) tõeseks, kui seda pole loogiliselt järeldatud varem teada olnud väiteist. Loogiline järeldamine on uute matemaatiliste tõdede saamise vahend. Matemaatika ajalugu Matemaatika on tekkinud eluliste vajaduste – näiteks aja- ja maamõõtmine, ehitus jms – nõudel. Tänapäeval rakendatakse matemaatikat inimtegevuse kõigil aladel. Matemaatika tekkejärk kestis 4. aastatuhandest 5. sajandini eKr. Sel ajal kujunesid paljud praktilised, kuid veel süstematiseerimata eeskirjad mitmesuguste arvutuste (näiteks pindala ja ruumala arvutamine) tegemiseks. Teine järk (elementaarmatemaatika aeg) kestis 17. sajandini. Siis kujunesid suured matemaatika harud, näiteks algebra, aritmeetika ja geomeetria. Sellesse ajajärku jääb ka Eukleidese teos "Elemendid" (3. sajand eKr), mis koondas kõik teada olnud geomeetriateadmised terviklikuks loogiliseks süsteemiks. Kolmas järk (kõrgema matemaatika aeg) kestis 19. sajandini. Siis olid kesksel kohal muutuja ja funktsiooni mõiste ning loodi kõverate ruumide geomeetriad (Lobatševski geomeetria ja Riemanni geomeetria). Neljas ajajärk hõlmab nüüdisaegse matemaatika. Sellele on eriti omane laialdane arvutite kasutamine (arvutusmatemaatika). Selles järgus on tekkinud mitu uut matemaatikaharu, näiteks matemaatiline loogika, nüüdisaegne algebra ja funktsionaalanalüüs. Hoolimata sellest, et peaaegu kõigis kultuurides toimib matemaatika algelisel (loendamise ja mõõtmise) tasemel, on matemaatika edasiarendamist teada üpris väheste kultuuride ja ajastute puhul. Enne uusaega – kui algas teadmiste globaalne levik – on matemaatika areng kirjalike allikate kaudu teada üksnes vähestest kohtadest. Vanimad matemaatika tekstid pärinevad Vana-Egiptuse Keskmisest riigist (Berliini papüürus, umbes 13. sajand eKr), Mesopotaamiast (kiilkirjatahvel Plimpton 322, umbes 19.–18. sajand eKr) ja Vana-Indiast (Sulbasuutrad, umbes 8.–6. sajand eKr). Kõik need tekstid puudutavad Pythagorase teoreemi, mis näib olemas üks vanemaid ja levinumaid matemaatika saavutusi pärast aritmeetika ja geomeetria põhialuseid. Vana-Kreekas ning hellenismiaegses Egiptuses, Mesopotaamias ja Sürakuusas arenes matemaatika edasi. Džainistlikud matemaatikud tegutsesid 4. sajandist eKr 2. sajandini pKr. Esimesed tõendid Vana-Hiina matemaatikast on loendamissümbolid oraakliluudel, mis on dateeritud 14.–13. sajandisse eKr. Hani dünastia ajast pärinevad "Meresaare käsiraamat" ja "Üheksa peatükki matemaatikakunstist" (2. sajand eKr kuni 2. sajand pKr). Matemaatika arenes oluliselt Indias 5. sajandist ning islamimaailmas alates 9. sajandist. Enne renessansiaega arenes matemaatika puhangutena: intensiivne areng vaheldus seisakutega. Alates 16. sajandi matemaatilistest avastustest Itaalias on matemaatika hakanud arenema üha kiiremini. Matemaatika arengu algetapp On säilinud väga vanu joonistusi, mis annavad tunnistust matemaatika tundmisest ja aja mõõtmisest taevakehade järgi. Ühest Lõuna-Aafrika koopast on leitud ookerkaljud, millele on 70 000 aastat tagasi uuristatud geomeetrilised kujundid. Aafrikast ja Prantsusmaalt on leitud nooremast kiviajast pärinevaid esemeid (dateeringud 35 000...20 000 aastat tagasi), mis annavad tunnistust aja mõõtmisest. On põhjust arvata, et loendamisega tegelesid naised, kes pidasid arvet oma menstruaaltsükli üle: näiteks on luule või kivile uuristatud 28, 29 või 30 kriipsu, millele järgneb teistsugune kriips. Loomakarjadega kokkupuutuvatel küttidel olid mõisted 'üks', 'kaks' jne ning ka 'null'. Niiluse lätete piirkonnast Kongo DV kirdeosast on leitud nooremast kiviajast (umbes 20 000 aastat tagasi) pärinev Ishango luu. Ühe tõlgenduse järgi on sellel kujutatud algarve ja egiptuse korrutamist. Dünastiate-eelses Egiptuses 5. aastatuhandel eKr kujutati piltidena geomeetrilisi kehasid. On väidetud, et Egiptuse megaliidid 5. aastatuhandest eKr ning hiljem praeguse Inglismaa ja Šotimaa alal paiknevad megaliidid 3. aastatuhandest eKr kehastavad oma konstruktsiooni poolest ringjooni, ellipseid ja Pythagorase kolmikuid ning annavad võib-olla tunnistust ka aja mõõtmisest taevakehade liikumise järgi. Vana-Egiptuse ehitustehnoloogia umbes 2600 eKr annab tunnistust täpsest geodeesiast ning lubab oletada kuldlõike tundmist. Vana-Egiptus Tähtsamad säilinud allikad Vana-Egiptuse matemaatika kohta on Rhindi papüürus, Moskva papüürus ja nn nahkrull. Muinasegiptlased kasutasid matemaatikat peamiselt praktiliste ülesannete lahendamiseks: näiteks töötasu arvutamiseks, leivaküpsetamiseks tarvisminevate teraviljahulkade arvutamiseks, pindala arvutamiseks. Nad tundsid nelja aritmeetika põhitehet, mille nad taandasid liitmisele, harilikke murde ning ühe tundmatuga võrrandite lahendamist. Geomeetrias oskasid nad arvutada kolmnurkade, ristkülikute ja trapetsite pindala, tundsid arvu π ligikaudset väärtust (16/9)2 ning oskasid arvutada ruudukujulise alusega tüvipüramiidi ruumala valemi V=(a2+ab+b2)h/3 järgi, kus a on aluse küljepikkus, b on äralõikamisel tekkinud tahu küljepikkus, h on tüvipüramiidi kõrgus ja V on tüvipüramiidi ruumala. Vana-Egiptuses ei tuntud rangeid tõestusi, mis iseloomustavad hilisemat matemaatikat. Vaata ka Matemaatika mõisteid Matemaatiliste sümbolite loend Matemaatikute loend Matemaatikafilosoofia Viited Kirjandus E.Robson, J.Stedall, The Oxford Handbook of The History of Mathematics, 2008, Oxford University Press, ISBN 978-0-19-921312-2 Välislingid The Encyclopedia of Mathematics HyperMath (inglise keeles) Wolfram Alpha arvutuskeskkond (MacTutor, history of mathematics)


Sündmusest andis teada siseminister Bernard Cazeneuve, kelle sõnul süüdistatakse kahtlusalust meest ka ühe noore naise tapmises enne enda pühapäeval aset leidnud arreteerimist, vahendab AP. Kinnipeetud 24-aastane mees on arvutiteaduste üliõpilane ja elanud Prantsusmaal paar viimast aastat. Riigi julgeolekuteenistused võtsid ta vaatluse alla juba möödunud aastal. Ametivõimude teatel arreteeriti kahtlusalune peale seda, kui ta oli iseendale jalga tulistanud ja sunnitud seejärel omale kiirabi kutsuma. Teadete kohaselt avastasid võimud mehe elupaigast terve arsenali terroriaktide ettevalmistamiseks kogutud relvi.


text: Tänu UHS-I standardile vastavatele kiirusnäitajatele ja maksimaalsele andmeedastuskiirusele kuni 90 MB/s võimaldab see uus Panasonicu SDHC-mälukaart kasutajatel nautida suurepärast jõudlust, kasutades HD-helivideokaamerat või vahetatava objektiiviga digikaamerat, näiteks kaamerat Panasonic LUMIX DMC-G5, et võimaldada fotode salvestamisel suure kiirusega sarivõtteid. Rasketes kasutustingimustes vastupidamiseks on RP-SDUB 16 GB SDHC-mälukaardid varustatud ka “Proof 6” (vee-, löögi-, magnetkiirguse-, röntgenikiirguse- ja temperatuurikindluse) funktsiooniga. Panasonicu SD-mälukaardid on ohutud, sest nendesse on sisse ehitatud kaitse. See väldib kaardi ülekuumenemist või süttimist. Panasonicu SD-mälukaardid sisaldavad meie unikaalset üliarukat kontrollerit, mis tagab pikema kasutamisaja ja suurema töökindluse. See kaitseb teie tähtsaid andmeid väga erinevates kasutustingimustes ning võimalike õnnetuste puhul. Ülesalvestuste arvu suurenemisel salvestamisele kuluv aeg väheneb. Sellist laadi kasutamisel on vajalikud Panasonicu SD-mälukaardid MLC-välkmäluga. Võrreldes kolmekihilise elemendiga välkmäluga (Triple-Layer Cell – TLC) saab MLC-välkmälu üle salvestada kuni 10 korda rohkem. See tähendab, et need mälukaardid peavad vastu 10 korda kauem. Ülikõrge salvestuskiirus kuni 45 MB/s (UHS-I-ga ühilduv) aitab tabada sekundi murdosa kestvaid pildistushetki ning tagada kõrge kvaliteediga ja suure kiirusega järjestikused võtted.


Üledoos Viagra - amputatsioonirisk peenise: tõeline lugu Miks haiget juht peenis? Kolumbia arstid hiljuti tuli teha operatsioon genitaale 66-aastane talupidaja. Ütles mees arstidele, et just jõi liiga palju tablette Viagra. Ta püüdis muljet tema sõbranna seksuaalse võimeid. Kuidas muljet võimalik toota mees on teadmata, kuid peenise tõttu oli ta sunnitud amputeerima. Ajaloo ühe haiguse The Independent kirjutas, viidates kohaliku ajalehe La Nación, et paar päeva Gentil Polanyi Ramirez kõndis peenise peale, enne kui ta läks arsti. Ja isegi siis, pöördus ta haiglasse ainult sellepärast peenis ei ole enam haige. Arstid kindlaks juuresolekul põletiku ja sisemised vigastused peenise, samuti sümptomite gangreeni. Seal oli ainult üks võimalus lõpetada gangreen on juba alanud - amputeerida elund. Operatsioon oli edukas ning patsient kiires tempos läks paranemine. Arst ajakirjanduse kaudu üldkogumit kiireloomuliste taotluste mitte võtta ravimeid, mis suurendavad erektsiooni ilma retseptita. Eriti ei omavoliliselt suurendada annust. Miks mehed seksi ajal valus? Muidugi, mitte iga uimastite kuritarvitamine kaupa Viagra viib amputatsioon - in näide on äärmuslik juhtum. Kõige realistlikum areng priapismi, mis võib põhjustada tõsiseid kahjustusi suguelunditel ja põhjustada erektsiooni probleeme ülejäänud elu - kui sümptomid priapismi ei eemaldata kahekümne nelja tunni jooksul. Priapism: me peaksime kohtlema? Kuidas ravida erektsioonihäired Mis on priapismi Ravida agedoniyu priapismi ja düsfooriat


ScoreStorybook | 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ: edulugu 978 212 € Rävala pst 3, 10143, Tallinn linn, Harju maakond, Eesti Vabariik 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ tagasiside Kasutasime 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ kliendirahulolu mõõtmiseks soovitusindeksit, kus tulemus kujunes ühe küsimuse alusel: „Kui tõenäoliselt Te soovitaksite 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ-t oma sõbrale või äripartnerile?“ Kas sinu teada on firmal 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ makseraskusi? 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ: edulugu 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ bränditurundus Edulugu Harjumaa KINNISVARA 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed Aivo Hallist, Martin Vahter ja Tanel Tarum, seda juhtima hakkasid. Aivol oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 8 aastat, Martin’l 8 aastat ja Tanel’l 14 aastat 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ valdkond on kinnisvarabüroode tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 68311) on tegutsevaid ettevõtteid 2019 aasta seisuga kokku 1048 tükki, kes annavad tööd kokku 1139-le inimesele ja kogu valdkonna 2019 käibeprognoos on ca 67.09 miljonit eurot. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ – Varad ja finantsid 2017 Ühe töötaja tootlikkus: 664 714€ Käive tõusis: 19% (664 714 €) Ettevõtte juriidiline aadress on Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Rävala pst 3. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ on ettevõte, kelle käive moodustab 2018 aastal turuosast ca 1 protsenti. Viimase viie aasta jooksul on ettevõte teeninud omanikutulu 632 tuhat eurot, tehes selleks käivet kokku 2.78 miljonit eurot. 2013 – 405 815 EUR 2014 – 526 596 EUR / tõusis 29,76 protsenti 2015 – 628 292 EUR / tõusis 19,31 protsenti 2016 – 556 444 EUR / langes 11,44 protsenti 2017 – 664 714 EUR / tõusis 19,46 protsenti 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ on edukas eksportöör, tehes müüki Euroopa Liidu riikidesse nagu Läti . Ekspordi osakaal käibest on orienteeruvalt 0%. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ juhatuse liikmed 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ juhatuse liige Martin Vahter Martin Vahter alustas äritegevusega juba 16 aastat tagasi, olles tol ajal 29-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 12 ettevõtet, millest täna on 10 ettevõtte juhatuses ja 9 neist on aktiivse majandustegevusega (sh. käibemaksukohuslased). Martin Vahter on tegutsenud või tegutseb valdkondades: 1. Kinnisvarabüroode tegevus (2017 käive kokku 1 830 033€ ja 2018 prognoos 2 066 429€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 16 700€ ja töötajaid kokku 10 tk) 2. Programmeerimine (2017 käive kokku 155 366€ ja 2018 prognoos 199 026€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 1 648€ ja töötajaid kokku 2 tk) 3. Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus (2017 käive kokku 107 360€ ja 2018 prognoos 5 266€) 4. Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel (2017 käive kokku 18 100€ ja 2018 prognoos 89 244€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 220€ ja töötajaid kokku 1 tk) 1. Kinnisvarabüroode tegevus 1 830 033 2 066 429 16 700 10 7612 2. Programmeerimine 155 366 199 026 1 648 2 2540 3. Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus 107 360 5 266 8229 4. Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel 18 100 89 244 220 1 5112 Martin Vahter (kõik seotud ettevõtted) Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 57 514€ Käibed kokku: 1 956 193 EUR Kasumid kokku: 754 983 EUR Suurim palgamaksja: 1PARTNER KINNISVARA TALLINN OÜ 2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 2 160 939 EUR Martin Vahter juhitud endistest ettevõtetest, on täna kõige edukam SOFTEXPERT OÜ. Seda ettevõtet juhib 1 juhatuse liiget, kes annab tööd 2-le inimesele ja teevad käivet 199.03 tuhat (2018 a. prognoos). Martin oli selles ettevõttes juhatuse liige 15 aastat tagasi, juhtides tol ajal ettevõtet kokku ligikaudu 5 kuud. Viimati lahkus Martin Vahter 5 aastat tagasi ettevõttest MARTIN VAHTER FIE, jõudes juhtida seda ettevõtet 5 aastat. Ettevõtte staatus on tänaseks Äriregistrist kustutatud. Martin Vahter on asutaja ettevõttes SOFTEXPERT OÜ, mis tegeleb valdkonnas: Programmeerimine. SOFTEXPERT OÜ käive oli 2017 aastal – keskmiselt 12947 eurot kuus. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ juhatuse liige Tanel Tarum Tanel Tarum alustas äritegevusega juba 22 aastat tagasi, olles tol ajal 21-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 17 ettevõtet, millest täna on 12 ettevõtte juhatuses ja 10 neist on aktiivse majandustegevusega (sh. käibemaksukohuslased). Tanel Tarum on tegutsenud või tegutseb valdkondades: 1. Kinnisvarabüroode tegevus (2017 käive kokku 4 837 122€ ja 2018 prognoos 5 389 998€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 70 033€ ja töötajaid kokku 27 tk) 2. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) (2017 käive kokku 54 094€ ja 2018 prognoos 174 136€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 1 218€ ja töötajaid kokku 6 tk) 3. Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus (2017 käive kokku 84 350€ ja 2018 prognoos 4 682€) 4. Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel (2018 prognoos 71 444€) 1. Kinnisvarabüroode tegevus 4 837 122 5 389 998 70 033 27 33216 2. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) 54 094 174 136 1 218 6 2500 3. Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus 84 350 4 682 5617 4. Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel 71 444 2556 6. Enda kinnisvara ost ja müük 2 556 Tanel Tarum (kõik seotud ettevõtted) Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 64 976€ Käibed kokku: 2 309 638 EUR Kasumid kokku: 593 700 EUR 2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 2 505 865 EUR Tanel Tarum juhitud endistest ettevõtetest, on täna kõige edukam KINNISVARABÜROO UUS MAA OÜ. Seda ettevõtet juhib 4 juhatuse liiget, kes annavad tööd 16-le inimesele ja teevad käivet 3.13 miljonit (2018 a. prognoos). Tanel oli selles ettevõttes juhatuse liige 15 aastat tagasi, juhtides tol ajal ettevõtet kokku ligikaudu 3 aastat. Viimati lahkus Tanel Tarum 4 aastat tagasi ettevõttest LOOMÄE ARENDUS OÜ, jõudes juhtida seda ettevõtet 7 aastat. Ettevõtte staatus on tänaseks Äriregistrist kustutatud. Tanel Tarum on asutaja ettevõttes 7 MEISTRIT OÜ, mis tegeleb valdkonnas: Elamute ja mitteeluhoonete ehitus. 7 MEISTRIT OÜ käive oli 2017 aastal – keskmiselt 1983 eurot kuus. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ juhatuse liige Juha Tapani Ajakainen Juha Tapani Ajakainen alustas äritegevusega juba 18 aastat tagasi, olles tol ajal 35-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 8 ettevõtet, millest täna on 2 ettevõtte juhatuses ja 2 neist on aktiivse majandustegevusega (sh. käibemaksukohuslased). Juha Tapani Ajakainen on tegutsenud või tegutseb valdkondades: 1. Kinnisvarabüroode tegevus (2017 käive kokku 726 326€ ja 2018 prognoos 939 184€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 3 751€ ja töötajaid kokku 2 tk) 2. Ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine (2018 IV kvartali töötajaid kokku 2 tk) 3. Sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) rentimine ja kasutusrent (2018 prognoos 3 319€) 1. Kinnisvarabüroode tegevus 726 326 939 184 3 751 2 5000 2. Ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine 2 2556 3. Sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) rentimine ja kasutusrent 3 319 3276 4. Kohvrite, käekottide jms kaupade tootmine 2 500 5. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) 0 Juha Tapani Ajakainen (kõik seotud ettevõtted) Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 10 587€ Käibed kokku: 726 326 EUR Kasumid kokku: 168 837 EUR Suurim palgamaksja: 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ 2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 939 184 EUR Juha Tapani Ajakainen juhitud endistest ettevõtetest, on täna kõige edukam PICCOLO INVEST OÜ. Seda ettevõtet juhib 1 juhatuse liiget, kes annab tööd 0-le inimesele ja teevad käivet 3.32 tuhat (2018 a. prognoos). Juha Tapani oli selles ettevõttes juhatuse liige 8 aastat tagasi, juhtides tol ajal ettevõtet kokku ligikaudu 2 aastat. Viimati lahkus Juha Tapani Ajakainen 4 aastat tagasi ettevõttest BONUSTRADE OÜ, jõudes juhtida seda ettevõtet 8 aastat. Ettevõtte staatus on Registrisse kantud. Juha Tapani Ajakainen on asutaja ettevõttes PICCOLO INVEST OÜ, mis tegeleb valdkonnas: Sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) rentimine ja kasutusrent. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ juhatuse liige Kirill Vigul Kirill Vigul alustas äritegevusega juba 13 aastat tagasi, olles tol ajal 24-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 4 ettevõtet, millest täna on 2 ettevõtte juhatuses ja 2 neist on aktiivse majandustegevusega (sh. käibemaksukohuslased). Kirill Vigul on tegutsenud või tegutseb valdkondades: 1. Kinnisvarabüroode tegevus (2017 käive kokku 682 945€ ja 2018 prognoos 874 660€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 1 725€ ja töötajaid kokku 1 tk) 2. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) (2017 käive kokku 13 645€ , 2018 IV kvartali tööjõumaksud kokku 581€ ja töötajaid kokku 2 tk) 1. Kinnisvarabüroode tegevus 682 945 874 660 1 725 1 5000 2. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) 13 645 581 2 3. Kangaste, kodutekstiili ja õmblustarvete hulgimüük 2 556 Kirill Vigul (kõik seotud ettevõtted) Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 12 162€ Käibed kokku: 696 590 EUR Kasumid kokku: 131 493 EUR 2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 874 660 EUR Kirill Vigul juhitud endistest ettevõtetest, on täna kõige edukam TALLINN, ÕISMÄE TEE 23 KÜ. Seda ettevõtet juhib 3 juhatuse liiget, kes annavad tööd 2-le inimesele ja teevad käivet 0.0 (2018 a. prognoos). Kirill oli selles ettevõttes juhatuse liige 5 kuud tagasi, juhtides tol ajal ettevõtet kokku ligikaudu 9 kuud. Viimati lahkus Kirill Vigul 5 kuud tagasi ettevõttest TALLINN, ÕISMÄE TEE 23 KÜ, jõudes juhtida seda ettevõtet 9 kuud. Ettevõtte staatus on Registrisse kantud. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ Storybook 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ Harjumaa Kinnisvaraagendid ja hindajad SÜNNILUGU 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ: Sünnilugu Tallinna linna kandis toimetav ettevõte, 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ tõmmati käima 8 aastat tagas... 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ Harjumaa Kinnisvaraagendid ja hindajad PERSOONILUGU Juha Tapani Ajakainen: Persoonilugu Juha Tapani Ajakainen alustas äritegevusega 18 aastat tagasi, olles ise siis 35-aastane. Tema &... Kirill Vigul: Persoonilugu Kirill Vigul alustas äritegevusega 12 aastat tagasi, olles ise siis 24-aastane. Tema äris ... 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ Harjumaa Kinnisvaraagendid ja hindajad PALGARALLILUGU 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ: palgarallilugu Aasta 2018 IV kvartalis kuulus 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ meeskonda 1 töötajat, k... Kaubanduskeskused hädas väheste külastajatega, kuidas läheb 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ-l? Paljud kaubanduskeskuste üürnikud kurdavad külastajate vähenemise üle. 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA O... 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ seosed veebis Veebisügavustest 1PARTNER KOMMERTSKINNISVARA OÜ kohta leiduvad nimed, märk- ja omadussõnad aitavad mõista selle ettevõtte olemust, suhteid, väärtuslikkust või traagikat.


text: Werner Tübke (30. juuli 1929 Schönebeck – 27. mai 2004 Leipzig) oli saksa maalikunstnik ja graafik. Ta kuulus koos Bernhard Heisigi ja Wolfgang Mattheueriga niinimetatud Leipzigi koolkonda. Tübke sai tuntuks põhiliselt talupoegade sõja panoraamiga Bad Frankenhausenis. Elulugu 1935–1945 Schönebecki rahvakool ja reaalgümnaasium 1946–1947 õppis Schönebeckis maali ning käis samal ajal Magdeburgis saksa käsitöömeistrite koolis 1947–1948 lõpetas Schönebeckis keskkooli 1948–1949 või 1950 õppis Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis lavakunstnikuks (sealhulgas Elisabeth Voigti ja Ernst Hassebrauki käe all) 1950–1952 või 1953 õppis Greifswaldi ülikoolis kunstipedagoogikat ja psühholoogiat ning sooritas riigieksami 1952–1954 Leipzigi harrastuskunsti keskmaja teadur 1954 vabakutseline maalikunstnik ja graafik Leipzigis 1955 assistent, hiljem ülemassistent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 1956 Saksa raamatukunstnike liidu liige 1961–1962 õpingud Nõukogude Liidus 1964 dotsent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 1972 korraline professor, asus tööle Leipzigi kõrgkooli maali õppetooli juurde 1973–1976 Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkooli rektor 1976–1987 töötas Bad Frankenhauseni muuseumi panoraampildi "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal') kallal 1984 Salzburgi suveakadeemia külalisprofessor 1985 Leipzigi ülikooli audoktor 1991–1993 töö Carl Maria von Weberi "Nõidkütt" lavakujunduse kallal Bonni ooperiteatris 1993–1996 töö Clausthal-Zellerfeldi Püha Salvatori kiriku altaripealmiku kallal Werner Tübke elas ja töötas Leipzigis. Tübke eeskujuks olid mineviku suured kunstnikud. Teosed 1958 "Fünf Kontinente" ('Viis kontinenti'; sotsiaalsed konfliktid) 1961 "Geschichte der deutschen Arbeiterbewegung" ('Saksa töölisliikumise ajalugu') 1965–1967 "Lebenserinnerungen des Dr. jur. Schulze" ('Dr. jur. Schulze mälestused'; neofašism) 1969–1970 "Nationalkommitee Freies Deutschland" 1967–1971 dramatiseeritud rannamotiivid 1971–1975 Itaalia motiivid 1970–1973 "Arbeiterklasse und Intelligenz" ('Töölisklass ja intelligents') 1975 "Der Mensch – Maß aller Dinge" ('Inimene – kõikide asjade mõõt') 1976–1987 monumentaalpanoraam "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal') 1990–1993 dekoratsioonikavandid Weberi "Nõidküti" lavastusele Bonnis 1993–1996 Püha Salvatori kiriku suur tiibaltar Clausthal-Zellerfeldis Saksamaa maalikunstnikud Saksamaa graafikud Sündinud 1929 Surnud 2004


008000 Teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimine tähendab investeerida Euroopa tulevikku. Selline investeerimine aitab meil püsida üleilmses konkurentsis ja säilitada meie ainulaadset sotsiaalset mudelit. See parandab miljonite inimeste igapäevaelu nii Euroopas kui ka mujal maailmas ning aitab lahendada teatavaid suurimaid ühiskondlikke probleeme. ELi toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile pakub lisaväärtust, soodustades eri riikide ja valdkondade uurimisrühmade vahelist koostööd, mis on oluline murranguliste avastuste tegemiseks. Oma mitmeaastaste teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide kaudu eraldab EL rahalisi vahendeid, et: ELi teadus- ja innovatsioonitegevust haldavad mitmed osakonnad, ametid ja asutused ning tulemuste, teadmiste ja andmete jagamiseks kasutatakse järgmisi võimalusi.


text: Artiklite arhiiv Pärast pooltteist aastat ootamist ilmus rahvusvahelisel projektil "Põhjast" teine täispikk stuudioalbum “Matused”. Album tuli välja 6. novembril Ameerika plaadifirma Stormspell Recordsi alt. Materjal ilmub ka Euroopas Warheart Records plaadifirma alt talvel 2014/ kevadel 2015. Kuulatav ainult täna 18. detsembril Rada7-s. Esmakordselt astusid koos laval üles Siiri Sisask ja Iiris Vesik, projekti töönimeks kavalalt SIIRIS. Kahe erilise Eesti naisartisti ühendatud jõu püüdis pildiks Evert Palmets. Sel aastal juba teist EP-d avaldanud St.Cheatersburg ei olegi mitte niivõrd bänd, kui organisatsioon, millel on palju huvisid, kirjeldavad muusikud ennast ise. Nende uus EP on kuulatav täna 16. detsembril Rada7-s. Sten-Olle on Eesti indie-skene pikaaegne liige läbi selliste kollektiivide nagu Mamm, Malena ja Mari Pokineni ansambel. Olles kõigis nendes kollektiivides pikaaegselt trenni teinud laulukirjutana, jõudis nüüd kätte aeg kogu see trall ka üksi ära sooritada, debüütalbumi näol. Eelkuulatav ainult täna 15.detsembril, Rada7-s. Legendaarse apocalyptic ambient bändi Der Blaue Reiter eestvedaja Sergi Gamez Martinez astub Rakveres viiendat sünnipäeva tähistaval butiikfestivalil Darkland Fire üles lisaks põhibändile ka sooloprojektiga Endless Asylum ning ka gruppide Sophia ja Seventh Harmonic koosseisus. Viieliikmeline progrock-stoner bänd Liblikas on valmis saanud uue EP "Mothers' Finest", mis on aastapikkuse eksperimenteerimise ja helidejahi tulemus ning mille salvestusprotsess toimus Lätimaal, Valmieras. Eelkuulatav ainult täna, 11. detsembril Rada7-s. Sinisena tuttav Mauno Meesit avaldas uue laulu "Blue Bird", mis on esimeseks tutvustuseks tema 2015. aastal enda nime all ilmuvale albumile. Uue plaadi materjaliga on Meesit oma loomingus keeranud uue lehekülje ja pakub kuulajale edaspidi, lisaks Sinise elektroonilisele muusikale, ka akustilist ja minimalistlikumat loomingut. Sel neljapäeval 11.detsembril toimub Tartus, Genialistide klubis ja laupäeval 13.detsembril Tallinnas, klubis „Sinilind“ Islandi ÖÖ, kus esinevad folk-trubaduur Myrra Rós, elektroonikat viljelev Ruxpin ehk Jonas Thor Gudmundsson ja modernsema suunitlusega klassikalise muusika heliloojad Örnólfur Eldon ja Þorkell Nordal. Nende kõigiga teeme ka alljärgnevalt juttu. Küsimused esitas, pani kirja ja tõlkis 15-aastane Gamithra, kes on juba aastaid suur Islandi muusika austaja ja unistab üle kõige hetkest, mil tal avaneb võimalus kaugel asuvat saareriiki külastada. Neljandal detsembril toimus Sinilinnus stand-up etendus Fopaa! vol 4, üritust korraldav Kaarel Nõmmik ei jätnud juhust kasutamata ja esines sellel ka ise. Otsustasin paar päeva enne, et võtan lisaks fotoaparaadile ka pliiatsi ja paberi kaasa ja sunnin teda vastama minu poolt välja mõeldud kümnekonnale küsimusele. Täna, 5. detsemberil toimub Tartus, Genialistide klubis kontsert, mille kirjeldusest leiab ka sõnad „Luminaliga tõmmatakse lõplikult otsad kokku“. Ning tõsi ta on, saabumas on viimased võimalused bändi kontserti näha, aga vast siiski suurema matusemeeleoluta – sealsamas esitletava Metro Luminalist rääkiva raamatu pealkirigi ütleb, et seal tunneli lõpus on siiski valgus ning pigem on see algus millelegi uuele. Paanikahoos fännidele võib lohutuseks öelda, et kui täna kohe kuidagi Tartu ei jõua – ehkki muidugi peaksite – siis päris-päris viimane peaks aset leidma 27. detsembril Rock Cafes. "Teestelu" ilmub täpselt kaheksa aastat pärast Diskreetse Mango Trio esimest albumit "Prigadi-pragadi". "Teestelu" tähendab mulgi murdes laulumängu, mis võtab kokku ka albumil oleva julge ja mängulise regilaulu käsitluse. Kuulatav ainult täna 4.detsembril Rada7-s. 2010. aastal tegevust alustanud bändi Thrashless uus stuudioalbum "Cult Of Fear" on täidetud lugudega hirmust, surmast ja vihkamisest – kõigest, millega inimkond ennast vägisi hävitada tahab ja suudab. Eelkuulatav ainult täna, 2. detsembril, Rada7-s. Klubis Hollywood saab juba täna, 28. novembri õhtul, näha Noortebändi parimaid palu, ehk siis kõiki bände, kellel õnnestus läbida nii žürii kadalipp kui ka publiku heakskiit. Kui eelvoorudes osalenud kollektiive me juba kiirküsitlesime, siis nüüd võtsime küsitlustule alla neli vastutusrikkas žüriitöös osalenud, või täna veel osalevat, Eesti muusikaelus olulist persooni. Odota on Jarmo Nuutre metaliprojekt, kus black metal seguneb psühhedeelia ja piisava koguse eksperimenteerimisega ning näpuotsaga on lisatud ka elektroonilisi aktsente. 2. detsembril digitaalselt ilmuva debüütalbumiga "Fever Marshal" saab Rada7 eelkuulamise kaudu tutvuda juba täna. Möödunud nädalavahetusel esitles Tenfold Rabbit oma teist stuudioplaati “Fools”. Kontsert toimus raadiomaja stuudios üpris väiksearvulise publiku silme all. Ülekannet sai jälgida ka interneti vahendusel. „Johnathan the Drama Boy“ on Tallinna seksikaima elektropunkbänd Electrobationi kolmas poolkauamängiv. Kuus uut lugu on endiselt väga äratuntava kõlaga, aga uus saund on värskem – gruuvimad sündikäigud, jõulisemad kitarrid ja vokaaliduo, mis sulatab külmemadki südamed. EPd saab alla laadida alates 26. novembrist, aga kaasa laulda, tantsida ja moshida võib uutele lugudele ekslusiivselt ainult täna – Rada7 eelkuulamises! Kõige verisema käekäiguga bänd black-metali ajaloos, Mayhem, erilist tutvustamist arvatavasti ei vaja. Vaatamata kahele surnud ja ühele vangistatud bändiliikmele, tegutsevad nad 20 aastat pärast esikalbumi „De Mysteriis Dom Sathanas” ilmumist endiselt edasi ning astusid oma tuuri raames kõigi siinsete fännide rõõmuks üles ka Tallinnas, rokiklubis Tapper. Neljapäeval, 20. novembril astub Tallinnas üles USA rokkansambel Living Dead Lights, keda toetavad oma raugematu jõuga muuhulgas ka sõprusansambli Soul Thrower mehed. Soul Throweri liider Tarvo Valm räägib sel puhul Rada7 lugejatele sellest, milline on tema Ameerika Unistus ja kuidas on sellega seotud ansambel Living Dead Lights. Slippery Slope’i debüütplaat „Do You Feel the Same“ on lihtne ja kergesti haaratav. Siiski mitte päris lineaarne – avastamisrõõmu ja nüansse leidub. Raadiosõbralik kaasaegne alternatiivrokk, mis käib piisavalt põnevaid radu, et teda mitmekordselt kuulata.