text: Pakosta hinnangul on kuritööde avastamise kasvu taga mitu asjaolu ja kindlasti tulen kiita inimesi kelle töö tõttu on hakatud juhtumeid rohkem avastama. Samuti kiitis Pakosta kodanikuaktiivsust. «See on äärmiselt oluline, et perverdid ei saaks tegutseda karistamatult - hirm hoiab uute kuritegude sooritamise eest ja meie eesmärk on ju, et neid kuritegusid ei juhtuks,» sõnas ta. Pakosta sõnul on inimesed nendegi poole pöördunud kahtlustega mõne lähedase või tuttava suhtes, kuid samas pole inimesed olnud kindlad, et mida ja kuidas ette võtta. «Oleme siis palunud politseisse pöörduda ja paluda täielikku anonüümsust ja veennud, et politsei kontrollib kõigepealt asjaolusid väga delikaatselt,» selgita ta. «Oleme ka öelnud, et mõelge nende laste peale ja, et mida teie vapper tegu saaks ära hoida.» Teine põhjus on Pakosta hinnangul sotsioloogide-psühholoogide laual, et selgitada, kas toimunud on perverssete kuritegude kasv või on hakatud sellest lihtsalt rohkem rääkima. «Kas ühiskond on muutunud koos vabameelsusega ka sedapidi, et perverdid tunnetavad suuremat tegutsemisõigustust?» küsis ta. «Kas ühiskond, kus soositakse oma tunnete vabamat väljendamist, kompab liiga julgelt ka niiöelda piiripealseid alasid?» Pakosta tõstis eraldi esile politsei tööd ja seda, et tööle on võetud erioskustega inimesed ning oluliselt rohkem hakanud ka meedia kaudu peresid harima. Tema hinnangul saab politsei ennetustööna teha kahte asja. Esiteks harida, teavitada ja õpetada ning teadmisi vajavad nii vanemad, pedagoogid, sotsiaaltöötajad, perearstis, poliitikud kui ka kolleegid politseis, kellel pole vastavat ettevalmistust. Teiseks tuleks tagada, et mistahes pöördumine saaks kõige parema reageeringu. «Probleem on nimelt selles, et osad pöördumised jäävad väidetavalt ikkagi adekvaatse tähelepanuta või siis ka reageeritakse üle - kumbagi ei tohiks juhtuda ehkki see on väga keeruline,» selgitas ta. Pakosta sõnul ei tohiks kõige selle taustal aga lolliks minna, sest kui meestreener kallistab võidukalt esinenud poissi või kui naisõpetaja embab oma väiksemaid õpilasi, on see täiesti normaalne. «Ehk nagu luuletaja Sang väga täpselt ütles: võileib pauna, suudlus palgele, nendest inimlaps saab jaksu jalgele,» sõnas Pakosta.


Aadress: Rahu 4a, 21003 Narva, Ida-Virumaa, Eesti


Kavastu kool – Vikipeedia Kavastu kool oli kool Lääne-Virumaal Haljala vallas Kavastu külas. Kooli klassiruumid ja saal paiknesid endise Kavastu endise mõisamaja härrastemaja läänetiivas (1921–1968), hoone teisel korrusel asusid õpetajate ja koolijuhataja korterid. Kavastu algkool (Haljala kihelkond) Kavastu mõisa piires on esimesi ülestähendusi rahvahariduse jagamisest hernhuutlaste poolt 1764 aastal. Kooli esmamainimine pärineb aastast 1843. Järgmised märkmed kooli eksisteerimise kohta pärinevad aastatest 1851–1853, kui Salguse talus ning Kavastu mõisa peretoas pidas koolmeistriametit kohaliku kangru poeg Gustav Webermann. Päris uus koolimaja ehitati aastail 1860–1862. See Linnupõlluks nimetatud hoone oli ristnurkadega palkehitis õlgkatuse ja ühe klassitoaga. Linnupõllult koliti kool endisesse mõisahoonesse 1921. aastal. Kavastu mõisas peeti menukat külaelanike spordi ja lillepidu. Koolimajas näidati ka kino. Enne elektri toomist koolimajja 1940-ndail toodi kino tarbeks kohale generaatoriga kinoaparatuur. Kavastu kool suleti Rakvere rajooni täitevkomitee otsusega 1. septembrist 1968. aastal. Koolimajaks olnud Kavastu mõisa härrastemaja hävis tulekahjus 7. juunil 1971. aastal. Koolimaja vundamendile paigutati Kavastu koolihariduse 750 aastapäeva tähistamiseks 15. juunil 1991. aastal graniidist mälestuskivi. Kavastu 4-klassiline algkool (1919–1929) Kavastu 5-klassiline algkool (1929–...) Kavastu 6-klassiline algkool (...–1947) Kavastu Mittetäielik Keskkool (seitsmes klass lisandus aastal 1947) hr ja pr Palmisto Julius-Aleksander Rehberg-Reepärg – hilisem õpetaja samas koolis Otto Alexander Webermann – filosoofiadoktor, Soome filoloogia professor Göttingeni Ülikoolis Raimo Pullat – ajaloodoktor, emeriitprofessor, linnaajaloo uurija Ilmar Mikkor – Eesti Draamateatri näitleja, ettevõtja Linda Webermann "Kuidas tuli kirjatarkus? Kavastu kool 1843–1968" Virumaa Teataja, 11.07.1995. Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kavastu_kool&oldid=4914656" Selle lehekülje viimane muutmine: 00:06, 18. veebruar 2018.


Arsti nõuanded Üldkirurgia hemorroid 20.11.03 / Üldkirurgia Mul on probleem välimise hemorroidiga. Ravin juba 2. nädalat Preparation salviga ja küünaldega Proctosedyl. Teen istevanne kummeliga, aga hemorroid ära ei kao. Ümber hemorroidi on ka selline köva. Kuidas edasi toimida? Kellle poole pöörduda ja kas ilma kirurgi vahelesegamiseta on paranemine vöimalik? Heade soovidega, Malle Hemorroide konservatiivse raviga polegi üldiselt lootust likvideerida. Lootus on vaid põletiku taandumisele. 2 nädalat on liig lühikene aeg, et loota vaevuste täielikule kadumisele. Ilma vahelesegamiseta on põletiku taandumine kindlasti võimalik, kuid edaspidiste retsidiivide vältimise koha pealt oleks kirurgi konsultatsioon siiski soovitav. Kas see arutelu oli kasulik?


Rahatarkuse eksperdid: arusaam rahalise heaolu saavutamisest on Eesti elanikel hea, kuid teadlikku käitumist sellele alati ei järgne | EBS Rahatarkuse eksperdid: arusaam rahalise heaolu saavutamisest on Eesti elanikel hea, kuid teadlikku käitumist sellele alati ei järgne „Eesti noorukitel on väga head finantsteadmised. Mõistetakse, kuidas koostada eelarvet, omatakse teadmisi investeerimise põhitõdedest, saadakse aru inflatsioonist ja intressimäärast kui raha tuleviku hinnast. Samas on finantskäitumises ehk targas rahakasutuses arenguruumi,“ sõnas Estonian Business Schooli majandusteooria professor Kaire Põder. Ta lisas, et kuigi PISA finantskirjaoskuse uuringus on Eesti edetabeli tipus, siis OECD teised uuringud näitavad, et finantskäitumine ehk säästmine, rahalise varu kogumine ning õigeaegne arvete tasumine jätavad tihti just täiskasvanute puhu soovida. Eesti Panga president Madis Müller ütles, et oleme Eestis uhked oma haridussüsteemi üle, kuid finantskirjaoskuse edendamisel ehk teadmiste jagamisel, kuidas oma rahaasju paremini korraldada, on võimalik veel palju ära teha. „Puudulikud finantsalased põhiteadmised teevad inimeste jaoks raskemaks oma isiklike rahaasjade eduka planeerimise. Selliste finantsalaste lünkade täitmiseks on meil Eestis ulatuslik koostöövõrgustik. Meie roll on jagada teadmisi majanduse ja finantssektori toimimisest ja arengust, mida teeme seminaride, perepäevade, näituste, koolituste ja haridusprogrammide kaudu. Samuti on oluline, et rahatarkusega seonduvast ühiskonnas räägitakse ja mul on hea meel, et EBS seda teemat rahvusvahelise konverentsi korraldamisega tähtsustab,“ rääkis Müller. Rahalist heaolu mõjutavad ka psühholoogilised omadused EBSi majandusteooria professori sõnul näitavad uuringud inimeste hoiakute ja käitumise muutuse keerulisust. „Mitmed uuringud on näidanud, et rahaline heaolu sõltub pigem nii-nimetatud „õigest“ käitumisest, mitte finantsteadmistest, kuigi ei olda üksmeelel nende kahe omavaheliste seoste üle. Samas mõjutavad inimese rahalist heaolu käitumisest veelgi enam psühholoogilised omadused või on tema käitumine tingitud samuti psühholoogilistest omadustest. Seega meie enesekontroll ja võime tulevikku väärtustada ehk tänane tarbimine tulevikku lükata, on oluline,“ selgitas Põder. Ta tõi välja, et rahalise heaolu saavutamise sõlmküsimuseks on, kas psühholoogilisi omadusi saab muuta või mõjutada ning millisel viisil. Näiteks on uuringud näidanud, et haritumad inimesed on kannatlikumad ja seega ka kõrgemal rahalise heaolu tasemel. Kõige haavatavamad on keskealised inimesed Rahatarkuse ekspert rõhutas, et Eesti elanike elujärje parendamiseks peab finantskirjaoskuse tõstmise ja käitumise muutmise huvi olema ühiskondlik. „Kõike ei saa panna riiklike strateegiate ja haridusmaastiku õlule. Esmalt peab inimestel endil olema motivatsioon rahaasju teadlikult korraldada. Oma rolli täidavad siin ka innovaatilised fintech ettevõtted, pakkudes käitumuslikult disainitud digitaalseid lahendusi rahaasjade korraldamiseks. Oluline on kaasata rahatarkuse arendamisse kõik elanikud olenemata nende vanusest, soost, haridusastmest,“ selgitas Riitsalu. Tema sõnul on kõige haavatavam hetkel keskealine inimene, kuna rahatarkuse arendamisega tegeletakse peamiselt koolides, keerukad finantsotsused tuleb langetada aga hilisemas eas, mil koolid ja kõrgkoolid juba lõpetatud. „Leidub küll raamatuid, blogisid ja veebilehti, mis finantsotsuseid teha aitavad, kuid nendeni ei pruugita iseseisvalt jõuda,“ lisas Riitsalu. Riitsalu usub, et rahatarkus peaks olema osaks keskkooli õppekavadest, kuid samas tuleb anda tarbijatele võimalus ka kaotushirmuta enda finantsasjade korraldamist proovida. Viimast saab teha näiteks mänguliste rakenduste ja simulatsioonide kaudu, heaks näiteks on LHV Börsihai. Samuti rõhutab ta nutikalt kujundatud keskkonna rolli, mis suunab tarbijaid tegema teadlikke valikuid, kasutades käitumisteaduste teadmisi. „Nügida saab paraku nii heas kui kahjulikumas suunas. Näiteks käib arutelu, kas erinevad mobiilirakendused, mis peaksid aitama paremini rahaasju korraldada, seda tegelikult ka teevad või aitavad nad kiiremini kulutada, sest sul on hea ülevaade, kui palju raha veel alles on. Samuti on investeerimispettuste kavandajad kahjuks suurepärased käitumisteadlased ja oskavad kavandada pakkumisi, mis ahvatlevad liigseid riske võtma. Just seepärast on vaja rahatarkust, et osata selliseid riske hinnata,“ selgitas Riitsalu. 3.-4. juunil toimub Estonian Business Schoolis rahvusvaheline rahatarkuse konverents „Financial education: Current Practices and Future Challenges“, mille eesmärk on tuua kokku finantskirjaoskuse edendajad, sh haridustöötajad, ettevõtjad, teadlased, investorid, poliitikakujundajad ja fintech ettevõtted. Koroonapandeemia hetkeolukorrast tingituna toimub konverents hübriidkonverentsina, mis tähendab, et konverentsil saab füüsiliselt osaleda Estonian Business Schoolis kui ka veebiplatvormil WorksUp. Konverentsil astuvad üles finantsteadlased ja -praktikud enam kui 10-st riigist üle Euroopa. Konverentsi töökeel on inglise keel, kuid on ka eestikeelses sessioonid. Lisainformatsioon konverentsi programmist ja esinejatest: https://ebs.ee/en/EUFIN2021 Konverentsi toimumist rahastab Erasmus+ programm. Tiina Määrmann ja Kristjan Järvi kultuurist ehk kas kultuur tassib majandust või majandus kultuuri?


Kohtla-Järve Kultuurikeskuses anti 20. jaanuari õhtul üle Eesti Kultuurkapitali aastapreemiad 2016. aasta tegevuse eest. Eesti Kultuurkapitali valdkondade aastapreemiad Arhitektuuri valdkonnas – Merja Nieminen, Kari Järvinen, Markku Norsi – Tartu Pauluse Kiriku restaureerimine. Audiovisuaalse kunsti valdkonnas – Triin Ruumet, Sten-Johan Lill, Matis Rei, Maie Rosmann-Lill – Aasta film 2016 – mängufilm „Päevad, mis ajasid segadusse“. Helikunsti valdkonnas – Alo Põldmäe – väljapaistev tegevus helilooja ja heliloomingu õpetajana ning hindamatu panus Eesti klaveriehituse ajaloo jäädvustamisse. Kehakultuuri ja spordi valdkonnas – Muza Lepik – spordimeditsiini kuldvara, kelle professionaalsete soovituste ja nõuannete najal on paremaks saanud ja terveks jäänud sajad tipptegijaid ja noorsportlased, aga ka paljud harrastajad. Entusiastliku, pühendunud ja hooliva oma valdkonna tippspetsialistina on ta suurepärane liikumise propageerija. Kirjanduse valdkonnas – Jaan Undusk – aastapreemia raamatu „Eesti kirjanike ilmavaatest“ eest, milles kirglikult ja stiilivõimsalt ning avarasse konteksti paigutatuna püütakse tabada Eesti alal tegutsenud tüvikirjanike loomingu ja vaimu ning isiksuse tuuma. Kujutava ja rakenduskunsti valdkonnas – Tiiu Talvistu – pikaajalise ja kõrgetasemelise töö eest kunstiteadlase ja kuraatorina ning kohalikku kunstiajalugu väärtustava ja tutvustava näituse „Jõgi voolab siit läbi... Peatükke Tartu kunstiloost“ eest. Näitekunsti valdkonnas – Mart Kangro – kaasaegse etenduskunsti vaba radikaal. Rahvakultuuri valdkonnas – Eesti Rahva Muuseumi kollektiiv – meie pärandvarale uue hingamise andmise eest. Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemiad Elutööpreemia: Halja Klaar – mitmekülgse ja pikaajalise loomingu eest filmikunstnikuna – rohkem kui 30 anima- ja mängufilmi. Aasta mängufilm: Vallo Toomla ja Erik Põllumaa – „Teesklejad“. Aasta dokumentaalfilm: Liivo Niglas ja Kaie-Ene Rääk – „Armastusemaa“. Aasta animafilm: Mattias Mälk ja Martinus Daane Klemet – „Fatcula“. Aasta produtsent: Riho Västrik – pühendunud töö dokumentaalfilmidega „Tule tagasi vabana“, „Habras maailm“ ja „Bonus track“. Eripreemia: Elen Lotman – filmihariduse jõulise ja süsteemse edendamise eest. Missioonipreemia: Mare Raidma – filmikunsti pärandi säilitamise ja filmikostüümide näituste korraldamise eest. Missioonipreemia: Marko Raat – Eesti Rahva Muuseumi uute püsinäituste audiovisuaalsete objektide kureerimise ja loomise eest. Taustajõu preemia: Roland Adamson – Eesti filmioperaatorite kindlakäeline esimene assistent aastast 1991. Noore filmitegija preemia: Helen Unt – animafilmi „Siseilmadest väljas“ eest. Tigude tegudest, välissilmadest ja sisekõrvadest rääkiv joonisfilm annab lootust, et noort autorit ootavad ees suured teod. Noore filmitegija preemia: Ants Tammik – lummava kaameratöö eest loodusdokumentaalfilmis „Habras maailm“. Kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemiad Elutööpreemia: Iivo Nei – Kerese pärandi edasikandja. Enam kui 60 aastat aktiivselt Eesti maleelus osalenud rahvusvaheline meister, kes on juhendanud treenerina nii maailmameistreid kui ka Tallinna Malekooli pisikesi poisse ja tüdrukuid, ning mälestusväärse telesaate „Malekool“ eestvedaja. Olümplaste kasvataja: Tõnu Kaukis – aastaid mitmevõistlejaid õpetanud teenekas treener, kelle õpilased Maicel Uibo ja Karl Robert Saluri kasvasid Rio de Janeiro olümpiameesteks. Traditsioonide kandja: Silvi Kask – legendaarse kergejõustikusarja „TV 10 Olümpiastarti“ alati korrektne ja täpne võistluse korraldaja, kelle mõõtmatu panus iga etapi läbiviimisel on jätnud tulevikutähtedele kustumatu elamuse. Traditsioonide kandja: Anu Säärits – legendaarse kergejõustikusarja „TV 10 Olümpiastarti“ telesaate juht, kes on panustanud sadu tunde ja tuhandeid häid mõtteid maailmaski unikaalse võistluse populariseerimisse. Tiitlivõistluse peakorraldaja: Timmo Tammemäe – veteranide orienteerumise MM-i raames ligi 5000 osalejat kaheks nädalaks Tallinna toonud suurvõistluse peakorraldaja. Mitmekülgne meister: Ott Kiivikas – maailma tippu kuuluv kulturist, kes tegutseb aktiivselt ka treeneri, koolitaja ja spordijuhina. Isikliku eeskujuga on ta olnud pikki aastaid üks Eesti silmapaistvam liikumisharrastuse ja tervislike eluviiside eestkõneleja. Vehklemiskantsi arendaja: Tarmo Tuisk – Haapsalu spordirajatiste arendaja, kelle juhtimisel on viimastel aastakümnetel valminud mitmeid spordikomplekse. Tänavu avas uksed Eesti ühe edukaima ala, vehklemise, uhiuus taimelava. Spordiajakirjanduse lipulaev: Gunnar Press – Eesti suurematele sporditoimetustele juhid kasvatanud ajakirjanik, kelle praegune igapäevatöö on kirjutada vabariigi loetumaid spordiraamatuid. Kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemiad Elutööpreemia: Jaak Kangilaski – mitmete põlvkondade Eesti inimeste kunstiajaloolise ja ‐teoreetilise harimise ning rea kunstiajaloo õpikute ja ülevaateteoste kirjutamise ja toimetamise eest, samuti aastakümneid kestnud töö eest Eesti Kunstiakadeemia ja Tartu Ülikooli õppejõuna. Paul Kuimet – läbitöötatud esteetilise, ent sisutiheda loomingu ja lennuka aasta eest näitustega Espace Photographique Contretype'is Brüsselis, Tallinna Linnagaleriis, festivalil Kilomeeter Skulptuuri Rakveres ning suurejoonelise ruumiinstallatsiooni eest Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis. Tamara Luuk – mängulise ja kunstnikku keskmesse seadva kuraatori- ja toimetajatöö eest näitusel „Tiit Pääsuke ja Kris Lemsalu. Kaunitar ja koletis“ ning raamatus „Kadri Mälk. Testament“. Mare Mikof – skulptuuri ja monumentaalkunsti 3⁄4anrite järjekindla ümbermõtestamise ning traditsiooni ja uuenduse vahelise terase dialoogi eest Tartmusis toimunud ülevaatenäitusel „Mikoff. Skulptuurid“. Jaanus Samma – ühiskondlikult tundlikku ja olulist teemat nagu seksuaalvähemusi, eriti aga geimeeste kirjutamata ajalugu käsitleva sisuka näituseprojekti „NSFW. Esimehe lugu“ eest. Anu Vahtra – veenvate ruumitransformatsioonide eest Draakoni ja Hobusepea galerii näitusel „Fakt ruumis. Näituste järel“ ning kohaspetsiifika mõiste avardamise eest EKKMi väljapanekus Art Brussels'i kunstimessil. Rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemiad Elutööpreemia: Ants Üleoja – Eesti koorimuusika vanameister, pikaajaline õppejõud ja laulupidude üldjuht. Rahvakultuuri aastapreemia: Anne Maasik – Eesti folgi emaks kutsutud lauljale ja laululoojale aastakümneid kestnud jätkuva laululoome ning heliplaadi „Valguse varjus“ üllitamise eest. Rahvakultuuri aastapreemia: Lili Välimäe – rahvakultuuri valdkonna loova arendamise eest Kesk- Eestis. Pärimuskultuuri aastapreemia: Maarja Nuut – pärimusmuusika loova käsitlemise eest. Käsitöö aastapreemia: Sandra Urvak – käsitöö valdkonna jäädvustamise eest. Rahvatantsu aastapreemia: Folklooriselts Jõgevahe Pere – II Eesti Naiste Tantsupeo korraldamise eest. Harrastusteatri aastapreemia: Vilde teater – loominguliste otsingute, harrastusteatrite valdkonna elavdamise ja teatrikunsti tulemuslikkuse eest aastal 2016. Koorimuusika aastapreemia: Toomas Voll – Eesti koorimuusika silmapaistva edendamise eest. Rahvapärandi aastapreemia: Piret Päär – jutupärandi elava kandmise eest. Folkloori aastapreemia: Eesti Folkloorinõukogu – rahvusvahelise folkloorifestivali BALTICA korraldamisele loova lähenemise eest. Helikunsti sihtkapital Elutööpreemia: Alo Ritsing – koorimuusika loojale ja eestkõnelejale traditsioonide edasikandmise ja ‐andmise eest. Näitekunsti sihtkapital Elutööpreemia: Aime Unt – tundlik-täpsete aeg-ruumide ja lavastuskunstnike koolkonna loomise eest. Arhitektuuri sihtkapital Elutööpreemia: Helle ja Taevo Gans – Eesti sisearhitektide peres legendaarne tandem, alates 1960-ndate teisest poolest on nende looming mõjutanud Eesti tootedisaini, näitusekujunduse ja sisearhitektuuri arengut (Viru hotelli restorani ja banketisaal (1970), Ranna sovhoosi puhkehoone (1976), Eesti NSV Ministrite Nõukogu Valgeranna puhkehoone (1980), Narva-Jõesuu puhkehoone (1981) ja Eesti Panga vahehoone (Estonia puiestee 11) (1998) sisekujundused). Taevo Gans on 1990. a ellu kutsutud Eesti Sisearhitektide Liidu asutava kogu liige. Panustanud oma aega ja mõtteid nii juhatuse kui ka nõukoja tegevusse. Kirjanduse sihtkapital Elutööpreemia: Heljo Mänd – lastekirjanduse klassik, kes on meie kirjandusmaastikul tegutsenud pea kuuskümmend aastat ning rikastanud seda rohke lugemisvaraga nii väikestele kui suurtele. Ta on avaldanud üle 100 värsi-, proosa- ja näidendiraamatu lastele ning üle 30 raamatu täiskasvanutele, loonud kuuldemänge, lastenäidendeid ja telelavastusi („Mõmmi ja aabits“, „Nõiakivi“) ning tõlkinud lasteluulet ja -proosat inglise, saksa ja vene keelest. Tema enda teoseid on tõlgitud enam kui 20 keelde. Kirjanduse sihtkapitali aastapreemiad antakse välja emakeelepäeval, 14. märtsil, ja näitekunsti sihtkapitali aastapreemiad rahvusvahelisel teatripäeval, 27. märtsil. Helikunsti sihtkapitali aastapreemiad anti välja 1. oktoobril 2016, rahvusvahelisel muusikapäeval ja arhitektuuri sihtkapitali aastapreemiad 9. detsembril koos Eesti Sisearhitektide Liidu, Eesti Maastikuarhitektide Liidu ja Eesti Arhitektide Liidu preemiatega. Eesti Kultuurkapitali aastapreemia suurus on 7000 eurot ning sihtkapitalide aastapreemiate suurus vahemikus 1000–3500 eurot. Elutööpreemia suurus on 10 000 eurot. Eesti Kultuurkapitali aastapreemiate pidulik üleandmine toimus 20. jaanuaril 2017 Kohtla-Järve Kultuurikeskuses. Gala korraldasid sellel aastal Kanuti Gildi Saali meeskond, lavastaja Arolin Raudva, dramaturg Laur Kaunissaare ja kunstnik Kairi Mändla. Õhtu muusikalise poole eest hoolitsesid Hendrik Kaljujärv, Karl Saks ja Kalle Kindel ning performance-i tegi Henri Hütt. Õhtujuhtideks olid Maike Lond-Malmborg ja Iggy Lond-Malmborg. I need to accommodate some articles and therefore great UK hosts and this makes choosing very hard, but I am really afraid to decide, which superb UK web hosts differ of each other


Jõustub pensionilepe Venemaaga(13) Täna vahetasid Eesti suursaadik Venemaal Marina Kaljurand ja Venemaa asevälisminister Vladimir Titov ratifitseerimiskirjad, mis puudutavad pensioniküsimusi reguleerivat lepingut.Eesti ja Vene valitsuse vahel on seni sõlmitud pensionilepe ning selle muutmise protokoll, mis reguleerivad pensionide maksmist teises riigis, teatab sotsiaalministeerium. Leping puudutab kõiki Vene kodakondsusega Eestis elavaid pensionäre, kes on töötanud mujal Nõukogude Liidus 1991. aastani ja Venemaal, kuid kelle sealset tööstaaži Eestis seni arvesse ei võeta. Samuti on leping vajalik Eesti kodanikele, kes elavad Venemaal. Minister Maret Maripuu sõnul on see leping meie jaoks suure tähtsusega. „Meil on väga hea meel, et selline leping sõlmitud sai. See on kahe riigi suhetes oluline samm edasi,” ütles sotsiaalminister. Üldise koostöökokkuleppe kehtivus on ajaliselt piiratud ning Vene Föderatsiooniga alustatakse läbirääkimisi uue pensionikindlustuslepingu sõlmimiseks. Uues lepingus tuleb arvestada mõlema riigi pensionireforme ning samuti Euroopa Liidu sotsiaalkindlustuse määruseid. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17173580


Andu - 44, Tartu, Eesti :: Rate.ee Andu 01. Jaanuar 1975 (44), Tartu, Eesti Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi Et olla aus peab usaldama, et usaldada peab olema aus :) me kõik oleme inimesed ... saladused lisavad elule vürtsi :) 01.05.2015 13:00 Tartu maakond: 14 koht 02.05.2015 00:15 Tartu: 14 koht


3 lihtsat sammu, kuidas tuua oma unistused, eesmärgid ja soovid pärisellu | sisekosmos.ee 3 lihtsat sammu, kuidas tuua oma unistused, eesmärgid ja soovid pärisellu [22. september 2013 | Kirjutas: Kaido | 11365 korda loetud | kokku kommentaare: 2] See on külalisartikkel Roland Tokkolt 1. Tulemused = sihtmärk Mis tulemust/lõppeesmärki täpselt sa oled pühendunud saavutama? Mida sa tegelikult tahad? Mis on see tulemus, mida sa tahad? Tulemus on kindel, mõõdetav tulem, mida sa tahad saavutada – mitte tegevus, et see ära teha, vaid tegelik tulemus, mille järel sa oled. Näiteks, sul võib olla “teha” nimekirjas “Helista Tomile”. Sa võid helistada Tomile ja tõmmata selle tegevuse nimekirjast maha, aga sa ei pruugi olla saavutanud midagi tähenduslikku selle kõne käigus. Selge tulemuse teadmine ja pidev sellele keskendumine muudab sinu käitumist. Näiteks, kas mäletad, millal sa viimati kellegagi vaidlesid? Sa võib olla isegi unustasid ühel hetkel ära, mille üle te vaidlesite, kuid sa teadsid enda sees, et sa pead võitma! Mis siis kui sa keset vaidlust oleks küsinud endalt, “Mida ma tegelikult sellest olukorrast tahan? Mis tulemust mul on vaja kohe praegu?” Sa oleksid mõistnud, et su soovitud tulemus ei olnud vaielda, vaid leida lahendus. See väike muutus fookuses oleks koheselt muutnud suhtluse suunda ja oleks tasapisi liikunud vaidluse faasist lahenduse leidmise faasi. Pea meeles, et see millele sa keskendud, seda sa tunned ja koged tugevamal tasandil. Keskendu tulemusele, mille saavutamisele sa oled pühendunud ja sa leiad ennast pidevalt liikumas selle lõppeesmärgi poole, mida sa soovid (ja tihtilugu saavutad tulemused palju lühema “teha” nimekirjaga kui sa oleks arvanud). Tegevusele keskendumine hoiab sind pidevalt hõivatud. Tulemusele keskendumine toob eesmärgini jõudmise. 2. Eesmärk = Tegutsemise ind Miks sa oled pühendunud saavutama seda tulemust või eesmärki? Miks sa seda tahad? Mis on sinu eesmärk? Sinu eesmärk annab sulle emotsionaalsed põhjused, miks sa tahad edasi pingutada ja teha kõik, mis võimalik, et saavutada soovitud lõppeesmärk. Samal ajal kui tulemus loob fookuse annab eesmärk tegutsemise innu. Näiteks, on üks asi öelda, “Ma tahan saada miljonäriks.” Teine asi on öelda, “Ma tahan saada miljonäriks, sest siis ma olen võimeline aitama oma lapsi; muuta maailma; olla uhke selle üle, et ma olen ületanud nii palju väljakutseid; aitama kodutuid; ja luua mitmeid maagilisi ja lõbusaid hetki endale ja nendele, keda ma armastan!” Kui sa seostad ennast sellega, miks sa midagi teed, siis suudad sa luua emotsionaalse erutuse ja iha, mis annab sulle tegutsemise tahte ja momentumi, et tulemused saavutada. 3. Massiivse tegevuse plaan = vajalikud tegevused Mis täpseid tegevusi sa teed, et jõuda oma soovitud tulemuse, lõppeesmärgini? Tegevused on kindlad tegevused, mida sa pead lõpuni viima, et saavutada soovitud tulemus/eesmärk. Pea meeles kahte asja: 1. On mitu võimalust, kuidas tulemust saavutada. Kui üks tegevuste kogum selleni ei vii, siis teine viib. 2. Läbi kõigi tegevuste su nimekirjas, on ainult üksikud, mis annavad suurema muutuse sinu võimes eesmärk saavutada – 20% mida sa oma elus teed, annab 80% tulemustest. Teiste sõnadega, tihtilugu sa ei pea ära tegema kõiki tegevusi, mis su “teha” nimekirjas on, selleks et soovitud tulemus saavutada. Need, kes õnnestuvad, alustavad alati lõpptulemust silmas pidades – nad on täielikult selged, mis on lõpptulemus, mida nad saavutada soovivad. Nad on vabastanud Miks võimu. Neil on põlev soov oma tulemus saavutada ja see on seotud spetsiifilise ja selge eesmärgiga. Tegevusplaani loomine on lihtne kui need esimesed kaks elementi on koos. Kui sa oled loonud tulemustele fokuseeritud, eesmärgist innustuma paneva massiivse tegevusplaani oma nädalale, päevale, kuule või ükskõik mis projektile või eesmärgile mida sa oled pühendunud saavutama, siis oled loonud oma teadmises kindlustunde, et sinu unistus on saamas tõeks. Anthony Robbinsi õpetusi on Sul võimalik kogeda: Tallinnas ja Tartus toimuval workshopil Londonis “Unleash the Power Within” koolitusel 23. september 09:29 Tänulik lugeja kirjutas: Jagan oma kogemust... Viimasel ajal olen märganud, et elu ei juhtu ega liigu minu suurimatest soovidest lahku. Elu justkui teab täpselt, mida ma tahan ja liigub selles suunas. Mäletan aega, kui uskusin "Saladuse" filmi ja kujutasin ennast ette ühes vinges autos. Vastavalt raamatule ja filmile tegin nii nagu vaja, kuid mida aeg edasi, seda õnnetumaks ma muutusin. Märkus: Ma ei viita siinkohal "Saladuse" väärale õpetusele, vaid jagan oma kogemust. Tänaseks ma tean, et tegelikult ei tahtnud ma seda autot, vaid tahtsin lihtsalt õnnelik olla. Nii on ka paljude, peaaegu kõikide asjadega minu elus olnud. Ma ei taha neid asju, kuigi need võivad mõne toimingu juures väga vajalikud ja praktilised olla, vaid tahan õnnelik olla. Mõni inimene nimetab seda meelerahuks, teine enda tõeliseks olemuseks, tegelikult on see seesama asi. Minu jaoks on esmane eesmärk, kui nii võib seda nimetada, lihtsalt olla enesest teadlik. Kõik muud eesmärgid on teisejärgulised, kuid kindlasti ka vajalikud elu nautimiseks. Tihti väljendub elu näiteks teiste aitamisel ka enesest teadlikuks saamisel. Seepärast olen ma täiesti veendunud, et ükskõik kui kerge või raske elu näib, elu liigub minu suurimate sisemiste ja ihaldusväärseimate eesmärkide poole, mitte nendest eemale. Kui loen Tony Robbins'i pildi kõrval lauseid, siis nendest lausetest loen välja, et see inimene on väga teadlik enesest ja seeläbi saavutab eesmärke ja jagab oma kogemust. "Pea meeles, et see millele sa keskendud, seda sa tunned ja koged tugevamal tasandil. Keskendu tulemusele, mille saavutamisele sa oled pühendunud ja sa leiad ennast pidevalt liikumas selle lõppeesmärgi poole, mida sa soovid (ja tihtilugu saavutad tulemused palju lühema “teha” nimekirjaga kui sa oleks arvanud). Olen nõus! Kui olen enesest teadlik, märkan seda "peegeldust" ka enda ümber ja enda sees. Tulemusele keskendumine võib viia orav-rattasse just seepärast, et võibolla ma ei ole enda vastu aus ja ei taha seda autot, vaid hoopis õnnelik olla, kuid rabelen seda teadvustamata maksku, mis maksab, eesmärgi poole. Kui tunnistan, et tahan lahendust, nagu autor oma artiklis vastavast kontekstis viitab, muutub tõepoolest fookus ja võidujooksust saab piltlikult öeldes "hobijooks" ;). "Tegevusele keskendumine hoiab sind pidevalt hõivatud. Tulemusele keskendumine toob eesmärgini jõudmise." Ei ole nõus. Kui avastan, et olen tegevusega üks, naudin seda ja ei mõtle kuhu see viib või miks ma seda teen. Ma teen midagi naudinguga ja see on olulisem kui ükski muu eesmärk. Seevastu tulemusele keskendumine võib mind viia eesmärgi poole liikumisele igasuguste vahenditega, millesse ma usun, et need võiksid aidata. Tihti aga elu juhtub viisil, mis viib tulemuseni ka pealtnäha täiesti seletamatul või ettenägematul viisil. Niisugune kontrasti tõin teadlikult sisse, sest tegevust ja tulemust ei tasu üksteise vastu vastandada. Kui üks ei meeldi, siis üldjuhul ei paku pikemat naudingut ka teine. Minu kogemuses on tihti nii, et kui ma püüan ühte mõtet ellu viia ja teengi seda seepärast, et see mõte tõesti teoks saab, siis tavaliselt hakkan ma alateadlikult vältima kõiki teisi tegevusi, mis mulle naudingut pakuvad. Seepärast olen viimasel ajal teadvustanud, et kui mõte on küll hea, kuid selle saavutamine eeldab igapäevaste lihtsate tegevuste nautimise vältimist, siis ei tasu selle eesmärgi elluviimine ära. See ei tähenda, et ma elus uusi väljakutseid vastu ei võta, vastupidi, mulle meeldib kõik uus, huvitav ja põnev. Selle asemel ma olen teadlik, aus ja veendunud, et elu ise ei liigu minu suurimatest soovidest mööda ja elades rohkem praeguses hetkes, kogen ma seda teadlikkust. Ma olen avastanud, et täielikult praeguses hetkes olles ja elades ei pääse ükski mõte selle sisse. Vastupidi, kõik mõtted kardavad seda hetke samapalju kui surma. Olles täielikult praeguses hetkes võin ma teha plaane ja liikuda nende poole, kuid nii, et elu ei jää elamata ja soovid ei jää täitumata ;). 24. september 11:06 Andres kirjutas: on üüratult materjali eesmärkide elluviimisest jne materjali võibki jääda omandama nii raha eest kui tasuta kuskilt maalt tuleb aga hakata reaalselt seda ellu viima ja siin ma arvan, on väga paljudel raskused ja seda ei õpetatagi eriti, kuidas nüüd ja kohe hakatagi tegutsema, neid teadmisi kasutades hakata oma elu elama (tahad hakata jooksma, kuid paelade kinnisidumine osutub paljudele ületamatuks takistuseks). hea on siin võrdlus, et kui sind surutakse vee alla, siis kui hädasti sa vajad õhku? sama hädasti vajad sa nüüd ka oma eesmärke ellu viia, sama hädasti on sul nüüd vaja hakata tegutsema enda eesmärkide elluviimiseks seda teades ei oma tähtsust enam kõrvalised asjad ja sa saad need jätta kõrvale, sest "õhk" on sulle kõige olulisem


source: CulturaX

text: Rannaniit – Vikipeedia Vaade Matsalu lahele ning Haeska rannaniidule Haeska linnuvaatlustornist Rannaniit Tapia de Casariegos Biskaia lahe ääres Hispaanias Rannaniit (vanemas kirjanduses ka randniit) on mereäärne madal rohumaa, mis kõrgvee aegu võib jääda vee alla.[1] Rannaniidud asuvad Eestis peamiselt Lääne-Eestis, kus rannikud on suhteliselt madalad ja lauged. Taimestik ja loomastik on niitudel mitmekesine, millest tuntuimad taimed on randaster ja pilliroog ning loomadest juttselg-kärnkonn. Rannaniitusid on talurahvas kasutanud peamiselt kariloomade karjatamiseks ja heinavalmistamiseks. Üldiselt ohustab tänapäeval rannaniitusid kinnikasvamine vähese hooldamise ja pinnases leiduvate väetiste tõttu. Saulepi rannaniit 1 Eesti rannaniidud 1.1 Iseloomustus 1.1.1 Asukoht 1.1.2 Taimestik 1.1.3 Loomastik 1.1.4 Linnustik 1.2 Hooldamine 1.2.1 Kariloomad 1.2.2 Niitmine 1.3 Tähtsus 1.4 Probleemid 1.4.1 Kinnikasvamine 1.4.2 Ülekarjatamine 1.4.3 Arendus Eesti rannaniidud[muuda | muuda lähteteksti] Pikla rannaniit Luitemaa looduskaitsealal Rannaniidud on sajandeid olnud põline loomade karjatamise koht, seda ala on nimetatud rannakarjamaaks või rannarohumaaks. Tegelikult on aga rannakarjamaa puhul tegemist rohumaaga, mida mitte kunagi ei ole niidetud vaid kariloomadega (näiteks lammaste või veistega) karjatatud. Need alad, mida aga oli võimalik niita ehk millelt oli ära koristatud suured kivid, kandsid nimetust rannaniit. Rannaniidud on populaarsed madala rannikuala puhul, mille tõttu sagedase kõrgvee tagajärjel on rannaniidu mullad sooldunud ja neid kasvavad antud tingimustele kohanenud taimeliigid. Rannaniidu taimestik on väga mitmekesine ja tänu headele kasvutingimustele lopsakas, mis oli ka põhjus, miks neid kasutati karjamaade või heinamaadena.[2] Veeseisu järgi on võimalik rannaniidud jagada kolmeks tasemeks. Madalaim tase on allpool keskmist veepiiri ning enam üleujutatud. Keskmine tase on ülalpool keskmist veepiiri, aga üleujutatav kõrgvee ajal. Kõrgeim tase on ülalpool kõrgveepiiri ehk moodustab rannalähedase niidu, kuhu merevesi ei ulatu, aga tuulega levivad sinna soolapritsmed.[3] Ranniku taimestik jaguneb vastavalt kõrgusele merepinnast ja merevee mõju tugevusele vöönditesse. Saliinne vööndis on taimestik merevee mõjupiirkonnas, suprasaliinsele vööndile mere mõju tavaliselt ei ulatu.[4] Karjatamine ja niitmine hoiavad niidu alad puudest ja põõsastest vabana hoida. Uuemal ajal on suurem nendest aladest üles küntud või kuivendatud, mis aga hävitab varasemad kooslused. Rannaniidud on omased Lääne-Eesti mandriosale ja saartele, kus rannik on madal ning seetõttu üleujutatav. Eesti suuremad rannaniidud asuvad Matsalu lahe ümbruses. Seal on kokku rannaniite üle kolme tuhande hektari, millest suurim on 350 hektarit. Pärnu maakonnas on taastatud hulgaliselt kunagisi rannaniite. Peamised piirkonnad on Häädemeeste, Tõstamaa ja Varbla vallas.[3] Rannaniidud on peale Eesti populaarsed ka teistes Euroopa riikides ning Põhja-Ameerikas, kus rannik onsamuti suhteliselt madal ja lauge.[3] Rannaniidud on roht- ja heintaimedega kaetud lauged karjatatavad rannalõigud, mis on soolase merevee mõjualas. Erinevalt sisemaaniitudest iseloomustab rannaniitude taimkatet soolalembeste liikide rohkus.[5] Tüüpilised rannaniidu taimed on rannikas, rand-õisluht, rand-teeleht, tuderluga, soomusalss ja randaster. Samuti võib seal kasvada pilliroog, merihumur, rand-seahernes, liiv-vareskaer, rand-orashein, punane aruhein, hanijalg, pajuvaak, randristik, suur robirohi, harilik hiirehernes, soolikarohi, harilik nõiahammas, hobumadar, aasnelk ja kukesaba.[1] Omapärased kohad rannaniidu sees on soolakud (auruva mereveega alad), kus kasvavad kõrgemat soolsust eelistavad taimed, nagu soolarohi, rand-soodahein ja nadahein. Soolakute teket võib soodustada liigne kariloomade karjatamine.[6] Peale selle esineb paljakssöödud rannaniitudel erosiooni. Kõrgvee ajal täituvad tekkinud madalad alad mereveega. Nõgudesse jäänud vee aurumise järel soolad kontsentreeruvad.[3] Eesti liigirikkamatelt rannaniitudelt võib leida ka mitut liiki käpalisi, nagu kahkjaspunane sõrmkäpp ja balti sõrmkäpp (Dactylorhiza baltica). Lisaks käpalistele leidub kaitsealustest liikidest rannaniitudel niidu-kuremõõk (Gladiolus imbricatus) ja emaputk (Angelica palustris).[7] Eesti käpaline Puu- ja põõsarinne on rannaniitudel suhteliselt hõre. Tavaliselt paistavad silma üksikud harilikust kadakast ja kibuvitsast koosnevad põõsatukad.[1] Kariloomad kasutavad neid peamiselt putukate tõrjumiseks või suvel varju leidmiseks. Umbes kolmkümmend aastat tagasi oli üks tuntumaid rannaniidu elanikke kõre ehk juttselg-kärnkonn (Bufo calamita). Praeguseks on kõre säilinud vaid Lääne-Eesti ranniku ja saarte üksikutel aladel.[6] Kudemiskohaks valib kõre meelsasti väikese riimveelisi lompe, mille soolsus on 3–4 promilli, seega ei talu kõre rannaniitude kuivendamist.[3] Selgrootutele loomadele on rannaniidud väärtuslikuks elupaigaks. Eesti aladel kirjeldatud endeemsetest putukatest on just rannaniitude ja teiste rannikuelupaikadega seotud saaremaa tondihobu (Aeschna osiliensis). Rannaniidud on ka kiilide ja lutikate poolest mitmekesised. Suurliblikatest elab rannaniidul tavalisi aga ka lokaalseid liike.[8] Linnustik[muuda | muuda lähteteksti] Rannaniidud pakuvad paljudele linnuliikidele pesitsus- ja puhkepaikasid. Paljud linnuliigid on muutunud haruldaseks kogu Läänemere rannikul. Näiteks balti risla säilimine on sattunud tõsiselt ohtu. Samuti on üha haruldasemaks muutuv mustsaba-vigle. Samal ajal on aga punajalg-tilder pesitsemise arvukus suhteliselt samal tasemel. Punajalg-tilder on ka ainuke kurvitsaline, kes pesitseb väiksematel rannaniitudel kui 4–5 hektarit.[5] Kõige populaarsemad on aga partlased (näiteks sinikaelpart) ja hanelised (hallhani). Part eelistab mitmekesisema struktuuriga maastiku, mis näitab, et madalaks söödud rannaniidul on ka kõrgeid rohumättaid. Hanelised soovivad pigem ühtlaselt madalaks söödud alasid.[5] Rannaniitude hooldamine tähendab eeskätt karjatamist, vähemal määral ka niitmist. Kariloomad[muuda | muuda lähteteksti] Rannaniitudel on praktiline karjatada loomi, kes ei vaja igapäevast tähelepanu ja järelevalvet, nagu lihaveised, hobused ja lambad. Siiski kõlbab rannakarjamaa ka piimakarjale, kui see asub lüpsilaudale piisavalt lähedal.[3] Nii veised kui ka hobused võivad minna madalasse vette toitu otsima, sellega piirates roo levikut veekogu äärtes. Samas on aga lambad üsna nõudlikud söödataimede osas. Kui aga taimed meeldivad, süüakse need ära päris maapinna lähedal jättes pügatud muru mulje.[3] Niitmine[muuda | muuda lähteteksti] Rannaniite on võimalik niita ainult sel perioodil kui seal ei pesitse linde ning maapind on piisavalt kuiv ja kannab põllutöömasinaid. Niitmist kasutatakse peamiselt rannaniitude taastamiseks ehk pilliroo leviku piiramiseks. Kuna kariloomad juba puitunud pilliroogu ei söö, siis on mõttekam see maha niita ja ära koristada, et järgmisel aastal seda ala kariloomadega karjatada. Rannaniidud on paljude tänapäeval haruldaseks jäänud taime- ja loomaliikide elupaikadeks, ranna- ja ka lamminiidud on olulised rändlindude peatus- ja toitumiskohad ning kurvitsaliste elupaigad.[2] Rannaniitudel on olulised ka veesilmad, mis pakuvad toitumisvõimalusi kurvitsalistele ning kudemispaiku kõrele.[4] Rannaniidud on olnud väga pikka aega kasutusel talisööda varumiseks ja karjamaa eesmärgiga. Karjamaid kasutati tihti mitme talu poolt korraga, sest maid ei olnud kõigile piisavalt. Rannaniidud olid olulisel kohal talupidamise juures ehk annavad suurtel hulkadel loomasööta nii suveks kui talveks.[3] Rannaniitudele ladustunud adru ja muud toitainerikast materjali on vanasti kasutatud väetisena. Adru koguti hunnikutesse ja kevadel laotati põldudele. Tänapäeval aga jäetakse suured ardumassid rannaniidule, sest seda ei kasutata enam nii suurel hulgal väetisena.[3] Kinnikasvamine[muuda | muuda lähteteksti] Tänapäeva üheks suuremaks rannaniitude probleemiks on vähese hooldamise tagajärjel randade kinnikasvamine. Esmalt kaislate ja roog-aruheinaga, seejärel pillirooga. Karjatamise lõpetamisel võib rannaniidust pillirooväli saada lausa kümne aastaga.[6] 1970. ja 1980. aastatel soodustas rannaniitude kinnikasvamist liigväetamine, millega kaasnes rannikumere suur toitainesisaldus. Samuti tekitab kogumata lagunev adru suures koguses toitainerikast pinnast kinnikasvamist soodustavatele lopsakatele taimedele. Karjatamise lõppedes hakkavad kasvama lepad, kadakad või pajud.[6] Mererandade kinnikasvamise tagajärjel kaovad mitmed avamaastike taime-, linnu- ja loomaliigid, kelle eluks on vaja piisaval hulgal päikesevalgust.[6] Ülekarjatamine[muuda | muuda lähteteksti] Liigse karjatamisega kaasneb olukord, kus osad linnuliigid, kes vajavad pesitsemiseks kõrgemaid rohumättaid, ei leia pesitsuskohtasid. Samuti ülekarjatamise tulemusel ilmneb isendite arvukuse vähenemine, sest paljud viljuvad taimed lihtsalt süüakse ära. Sellise olukorra vältimiseks tuleb ajutise lahendusena taimerühmad ülejäänud karjamaast eraldada juuli algusest oktoobrini.[8] Tänapäevased tegevused, mis mõjutavad rannaniitude säilimist: teedeehitus, hoonestamine, põllustamine, kuivendamine, väetise liigne kasutamine. Teedeehitus ja hoonestamine on tegevused, mille tagajärjel kahjustatakse rannaniite lokaalselt, sama on ka kuivendamise puhul. Väetamine on kõige suurema negatiivse mõjuga tegevus, mis kahjustab rannaniitude algupäraseid looma- ja taimeliike. Põllustamine ei ole tänapäeval aga enam kõige populaarsem, sest uute põllumassiivide järele vajadus puudub.[3] ↑ 1,0 1,1 1,2 Rannaniidud Vaadatud: 16.10.2014 ↑ 2,0 2,1 T. Talvi 2001 Poollooduslikud kooslused. Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus. Tõravere trükikoda


„Idioodid! Üks sõna! Loomulikult teda karistatakse. Pea peab otsas olema, peab mõtlema, mida sa teed. Ta on hea korrespondent ja hea inimene. Aga pea tuleb alati sisse lülitada! Loomulikult karistatakse, aga teda ei vallandata,“ ütles Kleimjonov. Kuidas ajakirjanikku karistatakse, ta ei täpsustanud, vahendab Lenta.ru. Varem teatati, et Hakassia Šira rajoonis kontrollitakse süütamise fakti. Kohalik elanik teatas nimelt, et nägi, kuidas Akintšenko viskas Kolodeznõi küla lähedal maha põleva koni, mille tagajärjel süttis rohi. Informatsiooniagentuuri Hakassija teatel seletas Akintšenko korrakaitsjatele, et süütas rohu selle tõttu, et tal oli vaja tausta filmida. Venemaa eriolukordade ministeeriumi teatel on Hakassia metsatulekahjudes hukkunud 34 inimest ja 7500 on saanud kannatada. Kodutuks on jäänud ligi 5000 inimest. Praeguseks on kõik tulekahjud kustutatud ja uute põlengute vältimiseks peavad valvet eriolukordade ministeeriumi jõud.


Härra Minnie on kadunud!!! | the driimer püüab selgustele jõuda... ← Mis inimesed need on!? Lood elust enesest 10.osa. Kui koduloom osutub liigseks. Härra Minnie külaskäik??? → Suur mure on jagada. Oktoobri algusest on kadunud Sindis Raudtee uulitsalt meie kallis pereliige Hr. Minnie: 7a.oranž pikakarvaline koheva sabaga meeskass, lõuaalune ja käpaotsad valged, silmad suured ja kollased, ta on kiibitud ja kastreeritud. Jooksuaega tal ei esine ja ta on kõik need aastad kenasti koduligiduses püsinud. Minnie on õues käiv kodukass, kes pole seni päevagi kadunud olnud, me loodame väga, et ta ilmub peagi välja. Hea Sindiga seotud inimene, puhul, kui oled sellist oranzi karvikut kusagil viimase nädala jooksul näinud – palun Sind, helista 53 079 644! Kui Sa tead Sindis mõnd lahtist sügavamat auku/kaevu või mõnd kuuri/keldrit, mis on sügise saabudes kinni müüritud/lukustatud, palun mine vaata ega Minnie seal ei ole- või palun helista 53 079 644! Igasugune info Minnie kohta on väga oodatud, looma leidmiseni viiva info eest vaevatasu. Jagamine on abiks. Härra Minnie, Sind oodatakse kiiresti koju!!! Rubriigid: Gazz, Loomad. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


source: wikipedia

text: Arhont ehk arhon (vanakreeka keeles ἄρχων arkhōn 'juht, valitseja') oli kõrgem ametnik mitmes Vana-Kreeka linnriigis. Ateena arhondid Ateenas oli arhonte korraga üheksa ja nad valiti üheks aastaks. Pärast Ateena kuningriigi kaotamist 1068 eKr hakkas riiki valitsema kuninglikust soost arhont, kes valitses elu aja. Aastal 753 eKr piirati arhondi valitsusaeg 10 aastale. Aastal 714 eKr avati juurdepääs arhondiametile kõikidele eupatriididele. Aastal 683 eKr vähendati arhondi ametiaeg ühele aastale ning võim jaotati 9 arhondi vahel. Aastat hakati nimetama esimese arhondi ehk eponüümi (arkhôn eponymos) järgi. Esimene arhont oli riigiasjade peaülevaataja ning kohtunik perekonna- ja pärimisasjades. Ta oli ka eesistuja suurtel dionüüsiatel. Selles funktsioonis pani ta Ateena rikastele kodanikele kohustuse finantseerida koore ja tragöödiaetendusi. Teist arhonti nimetati basileuseks 'kuningaks'. Tal olid religioossed kohustused, mis kunagi olid kuulunud pärilikele kuningatele: ohvriteenistuste ja religioossete pidustuste juhtimine ning templite ja pühamute ülevaatamine. Kolmas arhont (polemarkhos) juhtis sõjalisi asju. Ülejäänud kuut arhonti nimetati tesmoteetideks 'seaduseandjateks'. Nad olid kollegiaalselt seaduste eeskirjadekohase kohaldamise ülevaatajad ja kohtumõistjad. Nad juhtisid ka hääletusi rahvakoosolekul ja teiste riikidega sõlmitud lepingute ratifitseerimist. Kolmel esimesel arhondil oli õigus valida endale kolm kaasistujat (paredroi). Kuue ülejäänud arhondi kõrval olid kaasnõunikud (symbuloi). Soloni konstitutsioon (594) kaotas osalt arhontide varasema tähtsuse, sest nad pidid hakkama jagama oma seadusandlikku ja täidesaatvat võimu neljasaja nõukoguga ja rahvakoosolekuga. Kuuendal sajandil olid arhondid veel Ateena kõrgeimad ametnikud, ent viienda sajandi jooksul minetasid nad oma mõju. Arhondiks võisid saada üksnes esimese klassi kodanikud, ent Kreeka-Pärsia sõdade ajal tehti Aristeidese ettepanekul arhondiamet kättesaadavaks kõikidele kodanikele sõltumata seisusest ja varandusest. Juba varem oli Kleisthenes 487–486 ära kaotanud arhondiks valimise ning kasutusele võtnud loosimise kandidaatide hulgast. Kandidaatideks valiti sada meest füülide poolt. Hiljem viienda sajandi jooksul hakati ka neid kandidaate välja loosima. See tingis arhondiameti tähtsuse kadumise. Peale selle anti mitmed arhontide funktsioonid üle teistele institutsioonidele. Näiteks riigivalitsemise kõrgem järelevalve läks üle nõukogule. Sõjaväe juhtimise võtsid kolmandalt arhondilt üle kümme strateegi. Kohtumõistmise võtsid üle kümme strateegi. Tesmoteetidele jäi volitus olla kohtuprotsessidel eesistujaks ja juhtida eeluurimist. Kui Ateena kaotas oma vabaduse, minetasid arhondid oma mõjuvõimu, kuid amet säilis veel sajandeid. Aristoteles arhondiametist (Athēnaiōn politeia (Ateena konstitutsioon) 55-61): 55. ...[Tänapäeval üheksat niinimetatud "arhonti" enam ei valita nagu Ateena konstitutsiooni algaegadel, vaid] loositakse, kuus tesmoteeti koos oma sekretäriga ning nõndasamuti eponüümne arhont [esimene arhont], kuningas [basileus], ja väejuht [polemarkhos], järjekorras igast füülist. (2) Need kiidetakse kõigepealt heaks viiesaja nõukogus, välja arvatud sekretär; viimane kiidetakse heaks üksnes kohtu ees nagu ülejäänud ametikandjadki – kõik väljaloositud ja valitud ametnikud kiidetakse enne ametisse astumist heaks –, üheksa arhonti aga nõukogu ees ja kohtu ees. Varem ei saadud ametisse astuda, kui oldi nõukogu poolt tagasi lükatud, nüüd aga on olemas apelleerimine kohtule, ja viimane on läbikatsumisel otsustav. (3) Läbikatsumisel esitatakse kõigepealt küsimus: "Kes on sinu isa ja millistest kogukondadest on ta pärit, kes on vanaisa, kes ema ja kes ema isa ja millistest kogukondadest on nad pärit?" Seejärel seda, kas ta peab korras mõnda Apollon Patroose või Zeus Herkeiose pühamut ja kus nad asuvad; siis, kas tal on perekonnahauad ja kus nad asuvad, kas ta kohtleb oma vanemaid hästi, kas ta maksab makse ja kas ta on sõjakäikudest osa võtnud. Sellele küsitlusele järgneb käsk: "Nimeta selle tunnistajaid!" (4) Kui ta on tunnistajad nimetanud, siis tuleb küsimus: "Kas keegi tahab tema peale kaevata?" Kui leidub kaebaja, siis järgnevad süüdistus ja kaitse, seejärel hääletatakse nõukogus käetõstmise teel, kohtus hääletuskivide abil. Varem andis hääle ainult üks kohtunik, praegu aga peavad kõik hääletama, et juhul kui kuritegelik kandidaat on oma süüdistajad kõrvaldanud, oleks kohtunikel ikkagi võimalik teda tagasi lükata. (5) Kui kandidaadid on sel viisil heaks kiidetud, astuvad nad kivi juurde, millel on ohvritükid, mille juures ka vahekohtunikud vannet annavad, enne kui nad annavad oma otsused vaidlusküsimustes, nagu ka tunnistajad, kui nad oma ütlusi kinnitavad. Selle kivi juurde üles astuvad nüüd üheksa arhonti ning vannuvad valitseda õiglaselt ja seaduste kohaselt, mitte vastu võtta kingitusi oma ametikoha pärast ja kui nad seda siiski teevad, pühendada kullast raidkuju. Kui nad on seal vande andnud, sammuvad nad akropoli juurde ja annavad seal uuesti sama vande. Seejärel astuvad nad ametisse. 56. Arhont, kuningas ja väejuht võtavad endale omal valikul kaks kaasistujat. Ka nemad katsutakse enne ametisse astumist kohtu ees läbi ja nad peavad aru andma, kui nad on ameti ära pidanud. (2) Niipea kui arhont ametisse astub, laseb ta kõigepealt teada anda, et igaüks säilitab omandi, mida ta enne arhondi ametisseastumist käsutas, ning tal on kuni arhondi valitsusaja lõpuni selle üle täielik käsutusvõim. (3) Siis ta määrab tragöödiate jaoks kolm koorijuhti, kõige rikkamad kõikide ateenlaste seas. Varem määras ta ka viis koorijuhti komöödiate jaoks, nüüd aga määratakse need füülide poolt. Siis võtab ta vastu füülide poolt määratud dionüüsiate koorijuhid meeste ja poiste jaoks ning koomiliste kooride jaoks ja targeeliate koorijuhid meeste ja poiste jaoks (dionüüsiate jaoks on üks koorijuht igast füülist, targeeliate jaoks üks igast kahest füülist; füülid määravad neid kordamööda). Nende jaoks algatab ta varandusevahetuse ja viib kohtu ette kõrvalepuiked, kui keegi väidab, et on seda riigiteenistust juba varem sooritanud või on sellest teenistusest vaba, sest on enda peale võtnud mõne muu avaliku teenistuse ning tema vabastuse aeg ei ole veel otsa saanud, või ta ei ole veel ettenähtud ikka jõudnud. Nimelt peavad poiste koorijuhid olema üle 40 aasta vanad. Ta määrab ka koorijuhid Delosele sõiduks ja püha saatkonna juhid kolmekümneaerulaevadele, millega noorukid sinna sõidavad. (4) Ta korraldab ka pidulikud rongkäigud, nimelt rongkäigu Asklepiose auks, kui müsteeriumidesse pühendatud jäävad koju, ja suurte dionüüsiate rongkäigu koos kümne korraldajaga, kes varem valiti rahva poolt ja pidid oma vahenditest kandma rongkäigu kulud, kes aga nüüd, üks igast füülist, loositakse välja ja saavad varustuseks 100 miini. (5) Arhont korraldab ka targeeliate rongkäigu ja rongkäigu Päästja Zeusi auks. Samuti korraldab ta võistlust dionüüsiatel ja targeeliatel. Need on siis pidustused, mille eest ta peab hoolt kandma. (6) Talle langevad ka loosiga osaks pealekaebused ja kohtuasjad, mida ta uurib ja kohtusse viib, ja nimelt vanemate halva kohtlemise pärast (niisuguseid kohtuasju saab algatada igaüks ilma riskita endale), orbude halva kohtlemise pärast (niisuguseid kohtuasju algatatakse eestkostjate vastu), pärivate tütarde halva kohtlemise vastu (neid peetakse eestkostjate ja nendega koos elavate sugulaste vastu), orbude varanduse kuritarvitamise pärast (ka selliseid protsesse peetakse eestkostjate vastu), hullumeelsuse pärast, kui keegi kedagi süüdistab, et ta sõgeduses tema varandust pillab, kohtuasju jaotajate valimiseks, kui ei taheta lasta ühisomandit jaotada, eestkoste sisseseadmiseks, eestkoste eelisjärjekorra kindlakstegemiseks, tõendamiseks, kui keegi on end registreerinud eestkostjana, kohtuasju pärandite ja pärivate tütarde asjus. (7) Ta hoolitseb ka orbude ja pärivate tütarde eest, samuti naiste eest, kes pärast mehe surma teatavad, et on rasedad. Neid, kes nendele ülekohut teevad, võib ta karistada või kohtu ette tuua. Ta annab ka üürile orbude ja pärivate tütarde maju, kuni nad on jõudnud 14. eluaastasse, kasseerib üüri sisse ja nõuab eestkostjatelt, kes oma laste eest ei hoolitse, sisse kostiraha. 57. Eponüümne arhont hoolitseb niisiis kõige selle eest. Kuningas aga korraldab kõigepealt müsteeriume koos korraldajatega, kelle valib rahvas, kaks kõikide ateenlaste poolt: ühe eumolpiidide ja teise kerüükide poolt. Peale selle lenaia dionüüsiad: need koosnevad rongkäigust ja võistlusest. Rongkäigu korraldavad kuningas ja korraldajad ühiselt, võistluse aga korraldab kuningas üksinda. Ta korraldab ka kõik tõrvikutega rongkäigud ja tal on ka kaitsevalitsus kõikide niinimetatud traditsiooniliste ohvripidustuste üle. (2) Temale lähevad loosiga pealekaebused jumalateotuse pärast ja siis, kui tekib vaidlus preestriameti ümber. Ta otsustab kõik tülid sugukondade ja preestrite vahel sakraalsetes asjades. Ka mõrvakohtuasjad lähevad loosiga temale, ja tema kuulutab välja erandid religioossetest tavadest. (3) Mõrva- ja haavamiseprotsessid, kui keegi mõrvab või haavab meelega, toimuvad areopaagi ees; ka siis, kui keegi mõrvab mürgi või süütamisega. Ainult selle üle mõistab kohut nõukogu. Tahtmatu tapmise või mõrvakavatsuse üle või kui keegi tapab orja, asuniku või võõramaalase, kohtunikud pallaadionis. Kui keegi tunnistab mõrva üles, kuid väidab, et sooritas selle õigusega, näiteks abielurikkuja tabamisel või ettekavatsemata sõjas või spordiõnnetuse läbi, siis peetakse selle üle kohut delfiinionis. Kui keegi on pagendatud kuriteo pärast, mille puhul on võimalik amnestia, ning teda süüdistatakse selles, et ta on kellegi teise tapnud või on kedagi teist haavanud, siis peetakse selle üle kohut freatoses, (4) ja ta kaitseb end läheduses ankrusse heitnud laevast. Kohtunikeks on väljaloositud kriminaalkohtunikud, välja arvatud asjade puhul, mis kuuluvad areopaagi ette. Kohtuasja algatab kuningas; kohtuistung leiab aset pühamus lageda taeva all. Kuningas võtab pärja ära, kui ta õigust mõistab. Süüdistatav peab ülejäänud aja pühamutest eemale hoidma ning seaduse järgi ei tohi ta isegi mitte turule minna. Siis aga astub ta pühamusse, et end kaitsta. Kui kuningas kurjategijat ei tea, alustab ta kohtuasja tundmatu kurjategija vastu; nii mõistavad kohut kuningas ja füülide kuningad, ka surnud ja kõikide teiste elusolendite üle. 58. Arhont-väejuht korraldab ohvripidustusi Artemis Agrotera ja Enyaliose auks, korraldab võistlust surnute austamiseks, annab surnuteohvrid sõjas langenute auks ja Harmodiose ja Aristogeitoni auks. (2) Temale langevad osaks eraprotsessid, mida peavad asunikud, võrdselt maksustatud asunikud ja riigi külalised. Ta peab võtma nad enda peale, jaotama kümneks osaks ja laskma igale füülile loosiga osaks saada, mille peale füüli kohtunikud annavad kohtuasjad üle vahekohtunikele. (3) Tema ise algatab protsesse patrooni kuritahtliku mahajätmise pärast ja patronaadikohustuste täitmata jätmise pärast, pärandite ja pärivate tütarde asjus asunikel, ja ka muus osas korraldab väejuht kõik asjad asunikel, kelle asju ta ajab täiskodanike ees. 59. Tesmoteetidel on kõigepealt ülesanne kirjutada kohtutele ette, millistel päevadel nad peavad õigust mõistma, seejärel jagada nad ametnikele välja. Nimelt nii nagu nad on selle määranud, peavad ametnikud selle enda peale võtma. (2) Peale selle toovad nad pealekaebusi rahvakoosoleku ette ja algatavad ka süüdimõistmisi rahva poolt ja kõiki esialgseid süüdistusi rahvale arutamiseks, samuti süüdistusi seadusvastasuste ja kasutute seaduseelnõude pärast, komisjoniliikmete ja eesistujate vastu ning strateegide aruande vastu. (3) Nendele lähevad ka süüdistused, mille eest makstakse kautsjonit, nagu kodanikuõiguse usurpeerimise pärast ja kodanikuõigusest pistise abil kõrvalehiilimise pärast – kui keegi pistise abil hoiab ära kaebuse kodanikuõigusest kõrvalehiilimise pärast –, valekaebuse pärast, pistise pärast, nimekirjadesse valesti sissekandmise pärast, kohtukutse vale tõendamise pärast kohtu ees, võla vale tühistamise pärast ja abielurikkumise pärast. (4) Nad algatavad läbikatsumisi kõikideks ametiteks, ka kogukonnaliikmete poolt tagasilükatud kandidaatide ja nõukogupoolsete tagasilükkamiste puhul. (5) Nad algatavad eraprotsesse, mis on seotud impordiasjandusega ja mäekaevandustega, ja orjade vastu, kes solvavad vabana sündinut. Nad jagavad ka loosiga era- ja avalikke kohtuid ametiasutustele, (6) teevad lepinguid teiste linnadega õigusjõulisteks ja algatavad protsesse, mis tekivad lepingutest, samuti protsesse valetunnistuse pärast areopaagi ees. (7) Kõik üheksa arhonti, kümnendana tesmoteetide sekretär, loosivad välja kohtunikke, igaüks oma füülis. 60. Nii on seega lood üheksa arhondiga. Loositakse välja ka kümme võistlusekorraldajat, üks igast füülist. Nemad on pärast heakskiitmist ametis neljaks aastaks ning korraldavad haldustöö panatenaiade rongkäiguks, muusaliseks ja spordivõistluseks ja hobuste võiduajamiseks, lasevad valmistada püha rüü ning koos nõukoguga amforad; võistlejatele jagavad nad õli. (2) Õli kogutakse pühadelt õlipuudelt. Arhont nõuab selle sisse nendelt, kellel on kohad, kus pühad õlipuud kasvavad, ja nimelt poolteist kotüüli igalt puult; varem müüs linn vilju. Kui keegi püha õlipuu välja kaevas või maha raius, mõistis nõukogu areopaagilt tema üle kohut, ja kui ta süüdi mõisteti, sai ta surmanuhtluse. Sest ajast aga, kui koha omanik peab õli tarnima, on nimelt veel seadus, kui kohtuasjamenetlust enam ei ole; sest õli nõutakse linna heaks sisse omandi suuruse, mitte puude arvu järgi. (3) Kui arhont on siis kogunud tema all majandatava saagi, annab ta selle üle haldajatele akropolil, ja ta ei tohi areopaagi enne siseneda, kui ta on haldajatele kõik üle andnud. Haldajad säilitavad seda ülejäänud aja akropolil, panatenaiadel aga jagavad selle välja võistlusekorraldajatele, kes annavad selle siis võistlejatele võidu eest. Võiduauhinnad seisnevad muusalistel võistlustel hõbedas ja kullas, atleetilistel mängudel kilpides, gümnastilisel võistlusel ja hobuste võiduajamisel õlis. 61. Kõik sõjalise tähtsusega ametid täidetakse valimistega, ja nimelt kümme strateegi, varem igast füülist üks, praegu aga kõikidest korraga. Nad kinnistatakse valimistega ka oma ametivaldkondade külge, üks, kes juhib raskelt relvastatuid rindele minemisel, üks, kes valvab maad ja siis, kui sõda levib maale, juhib sõjapidamist; kaks Pireuse jaoks, üks munihhia ja üks aktide jaoks – nad hoolitsevad Pireuse rajatiste valvamise eest; üks sõjalaevade varustamise väesalkade jaoks, kes määrab sõjalaevade komandantide nimekirja, võtab ette varandusevahetuse selle jaoks ning toob ka kohtu ette prioriteedivaidlused selle asjus. Ülejäänud strateege kasutatakse eriülesanneteks. (2) Nende üle hääletatakse igas prütaanias, kas nad paistavad oma ametit hästi pidavat. Kui hääletatakse kellegi vastu, siis oleneb otsus kohtust, ja kui ta mõistetakse süüdi, siis määravad kohtunikud karistuse, mille ta peab ära kandma või maksma; õigeksmõistmise korral astub ta uuesti ametisse. Strateegidel on ka volitus omal äranägemisel vahistada niisuguseid inimesi, kes rikuvad korda, neid põlu alla panna või rahatrahviga karistada; kuid seda nad tavaliselt ei tee. Ateena esimeste (eponüümsete) arhontide (arkhontes eponymoi) nimekiri: 684–683 Kreon 682–681 Lysiades 680–679 Tlesias 671–670 Leostratos 669–668 Peisistratos 668–667 Autosthenes 664–663 Miltiades 659–658 Miltiades 645–644 Dropides 639–638 Damasias 632–631 Megakles 621–620 Aristaichmos 615–614 Heniochides 605–604 Aristokles 600–599 Kritias 597–596 Kypselos 596–595 Telekles 595–594 Philombrotos 594–593 Solon 593–592 Dropides 592–591 Eukrates 591–590 Simon 590–589 anarhia 588–587 Philippos 586–585 anarhia 582–581 Damasias 581–580 580–579 577–576 Archestratides 570–569 Aristomenes 566–565 Hippokleides 561–560 Komeas 560–559 Hegestratos 556–555 Hegesias 555–554 Euthydemos 548–547 Erxikleides 547–546 Thespieus 546–545 Phormion 536–535 Phrynaios 533–532 Therikles 528–527 Philoneos 527–526 Onetorides 526–525 Hippias 525–524 Kleisthenes 524–523 Miltiades 523–522 Kalliades 522–521 Peisistratos 518–517 Habron 511–510 Harpaktides 510–509 Skamandrios 509–508 Lysagoras 508–507 Isagoras 505–504 Alkmaion 504–503 Akestorides 501–500 Hermokreon 500–499 Smyros 497–496 Archias 496–495 Hipparchos 495–494 Philippos 494–493 Pythokritos 493–492 Themistokles 492–491 Diognetos 491–490 Hybrilides 490–489 Phainippos 489–488 Aristeides 488–487 Anchises 487–486 Telesinos 485–484 Philokrates 484–483 Leostratos 483–482 Nikodemos 481–480 Hypsichides 480–479 Kalliades 479–478 Xanthippos 478–477 Timosthenes 477–476 Adeimantos 476–475 Phaidon 475–474 Dromokleides 474–473 Akestorides 473–472 Menon 472–471 Chares 471–470 Praxiergos 470–469 Demotion 469–468 Apsephion 468–467 Theagenides 467–466 Lysistratos 466–465 Lysanias 465–464 Lysitheos 464–463 Archedemides 463–462 Tlepolemos 462–461 Konon 461–460 Euthippos 460–459 Phrasikles 459–458 Philokles 458–457 Habron 457–456 Mnesitheides 456–455 Kallias 455–454 Sosistratos 454–453 Ariston 453–452 Lysikrates 452–451 Chairephanes 451–450 Antidotos 450–449 Euthynosa 449–448 Pedieus 448–447 Philiskos 447–446 Timarchides 446–445 Kallimachos 445–444 Lysimachides 444–443 Praxiteles 443–442 Lysanias 442–441 Diphilos 441–440 Timokles 440–439 Morychides 439–438 Glaukinos 438–437 Theodoros 437–436 Euthymenes 436–435 Lysimachos 435–434 Antiochides 434–433 Krates 433–432 Apseudes 432–431 Dythodoros 431–430 Euthydemos 430–429 Apollodoros 429–428 Epameinon 428–427 Diotimos 427–426 Eukles 426–425 Euthynos 425–424 Stratokles 424–423 Isarchos 423–422 Ameinias 422–421 Alkaios 421–420 Aristion 420–419 Astyphilos 419–418 Archias 418–417 Antiphon 417–416 Euphemos 416–415 Arimnestos 415–414 Charias 414–413 Teisandros 413–412 Kleokritos 412–411 Kallias Skambonidaist 411–410 Mnasilochos (2 kuud), Theopompos (10 kuud) 410–409 Glaukippos 409–408 Diokles 408–407 Euktemon 407–406 Antigenes 406–405 Kallias Angelest 405–404 Alexias 404–403 Pythodoros 403–402 Eukleides 402–401 Mikon 401–400 Xenainetos 400–399 Laches Vana-Kreeka Ateena ajalugu Vana-Kreeka sõjandus Vana-Kreeka valitsemine


Venemaal pakkus Soome valimistega seoses huvi erakondade suhtumine NATO-sse(6) Soome parlamendivalimisi on jälgitud ka Venemaal, kus eelkõige pakub huvi erakondade suhtumine Soome NATO-ga liitumisse. RT teatel on valimiste võitjal keskerakonnal koalitsioonikaaslasteks erinevaid variante, kelle hulgas on ka Põlissoomlased, vahendab Ilta-Sanomat. „Nagu keskerakondki on Põlissoomlased Soome NATO liikmelisuse vastu. Lisaks sellele püüavad Põlissoomlased suurendada sõltumatust Euroopa Liidust,“ teatas RT. RT teatel on valimistel kolmandaks tulnud koonderakond esinelikus ainus erakond, mis toetab nii NATO liikmelisust kui ka Euroopa Liidule lähenemist. Uue koalitsiooni võimaliku liikmena mainitakse ka sotsiaaldemokraate. RT juhib tähelepanu sellele, et sotside toetajatest kuni 91 protsenti on NATO liikmelisuse vastu. RIA Novosti mainib keskerakonna esimehe Juha Sipilä Ukraina kriisi puudutavat kommentaari, milles Sipilä ütles, et toetab Euroopa Liidu tegevust Venemaa suunas. „Me oleme osa läänest ja Euroopa Liidust,“ tsiteerib RIA Novosti Sipilät. RIA Novosti tõstis Soome parlamenti valitud isikutest esile sotsiaaldemokraat Maria Guzenina ja koonderakondlase Kai Mykkäneni, kes räägivad vene keelt. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71282413


source: fineweb

text: Reisijatele, kes soovivad koguda linna Kuressaare vaatamisväärsusi ja helisid, on Arensburg Boutique Hotel And Spa ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Paadilaenutus, raamatukogu, Vibusport annavad sellele hotellile erilise šarmi. Võimalused ja teenused, mida pakub Arensburg Boutique Hotel And Spa, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Arensburg Boutique Hotel And Spa on koduks 46 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu Mittesuitsetajate toad. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu sisebassein , saun, golfirada (3 km raadiuses), kümblustünn, massaaž. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Arensburg Boutique Hotel And Spa on suurepärane valik Sinu viibimisel Kuressaare's.


teismeline, sarvjas, tool, omatehtud, sõitma, paar


(2) Eeskiri kehtestatakse eesmärgiga tagada puhta ja tervisliku keskkonna säilitamine vallas, vähendada tekkivate jäätmete koguseid ja soodustada jäätmete taaskasutamist.


iii) säästva ja kliimamuutuste vältimise kaalutlusi arvesse võtva põllumajanduse edendamine;


text: Soovita teemat Kui soovid siin lehel näha mõnd artiklit, juhendit või õpetust, mis võiks nii Sulle kui teistele abiks olla, võta minuga ühendust: pane oma soov kirja ja saada see mulle. Propageeri lehte Vali sobiv banner ja klõpsa sellel. Kopeeri vastav kasutuskood oma veebilehele ja signatuuri foorumites, kus liige oled. Sedasi annad oma panuse nuhkvara vastu võitlemisse!


Cassandra Clare “Kellavärgiga prints” | Lugemissoovituse blog « Boriss Akunin „Must linn“ Armin Kõomägi “Minu Mustamäe” » Posted 14 mai 2014 by sulepuru in 2014, Clare, Cassandra, Nemvalts, Laura. Tagged: noortele, ulme. Lisa kommentaar


TV3: Kavandatav kaevandus tühjendab Ülemiste?(23) Nabalasse planeeritav lubjakivikaevandus võib kuivatada nii ümbruse kaevud kui kahandada ka Tallinna peamise joogiveevaru Ülemiste järve veetaset.Just sellisel seisukohal on planeeritud kaevanduse lähikonnas elavad inimesed, kes on otsinud keskkonna kaitsmiseks abi nii kohalikelt kui Soome asjatundjatelt, vahendasid TV3 "Seitsmesed uudised". Karjääriplaanijad aga leiavad, et elanike tõendid on pärit vitsameestelt. Tuhala looduskeskuse juhataja Ants Talioja on veendunud, et planeeritud 5-10 kilomeetrise läbimööduga ja 30 meetri sügavuselele ulatuv paekivi karjäär avaldaks põhjavee kaudu mõju kaevudele kuni 15 kilomeetri raadiuses. Sealhulgas ka Tuhala nõiakaevule ja Ülemiste järvele.


text: Kamerun – Reisi Targalt Eestil puudub Kamerunis välisesindus, seetõttu soovitame tutvuda teiste riikide reisiinfo ja reisihoiatustega (Suurbritannia, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Austraalia). Vältida reisimist Nigeeria, Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigiga piirnevatele aladele. Kasulikud lingid: Kameruni reisiinfo Välisministeeriumi andmetel vajab Eesti kodanik Kameruni reisimiseks viisat. Juhime tähelepanu sellele, et Kamerun võib muuta riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi, kuid ei pruugi sellest teisi riike kohe teavitada. Seetõttu ei vastuta Välisministeerium teabe õigsuse ega selle kasutamisest tekkinud kahjude eest.


text: Asudes Calangute südames, on Gabriel Guest House ideaalne punkt, millest avastada Põhja-Goa. Vaid 45 km kaugusel, on pääs lennujaamast sellesse 1-tärni hotelli väga lihtne. Hotelli külalised võivad nautida linna tipp-vaatamisväärsuste ringreisi: Calangute rand, Candolim rand, Baga rand. Gabriel Guest House's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell WiFi , ekskursioonid, pakihoid, baar, 24-tunnine toateenindus. Astu ühte 15-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil, nagu mõnest toast leitav ajalehed, ventilaator, konditsioneer, laud, satelliit/kaabel TV. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Gabriel Guest House on suurepärane valik Sinu viibimisel Põhja-Goa's.


Sisseregistreeumine toimub 15.00 kuni 5.30. Väljaregistreerumine toimub 10.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust.


Moskva võiduparaadil sõitnud soomuk plahvatas(70) Moskvas Teise maailmasõja Euroopa lahingute lõpule pühendatud paraad lõppes ebameeldiva intsidendiga, sest üks seal osalenud soomusmasinatest plahvatas. Intsident toimus 9. mail umbes kell 16.30 Moskva loodeosas Otto Kuusineni tänaval, kui oma sõjaväeosa poole teel olnud sõjamasinate kolonnis plahvatas üks jalaväe dessantsoomuk BMD-4 (БoeBaя MaшиHa ДecaHTa), kirjutab Vene ajaleht Tvoi Denj. Plahvatuse pealtnägijad rääkisid ajakirjanikele, et uudistasid võiduparaadilt tagasiteel olnud kolonni elumaja seitsmendalt korruselt, kui kuulsid äkitselt kõva kärgatust, mille peale jooksid tee ääres seisnud inimesed paanikas laiali. Soomusmasina tagaosast lahvatasid võimsad leegid välja ning masinas viibinud sõjaväelased jooksid sealt välja. Hetke pärast saabusid sündmuskohale teised sõdurid, kes hakkasid sõjamasinat tulekustutitega kustutama. Tegemist oli õnneliku õnnetusega — plahvatus oleks võinud olla märksa tugevam, kui paraadil olnud tehnika oleks olnud varustatud ka lahingmoonaga. Vigastatud masina võttis sleppi teine soomuk ning kolonn jätkas oma teekonda. Ekspertide hinnangul võis plahvatuse põhjustada purunenud kütusevoolik, kust kütust pritsis kuumale mootorile. Piisanud oleks väiksemastki sädemest, et terve masin oleks õhku lennanud. BMD-4 „Bahtša-U” on Vene roomikutega ujuv dessantsoomuk, mida dessanteeritakse lennukitelt langevarju abil või transpordilennuki maandumise teel. Masin on mõeldud õhudessantvägede transpordiks, tõstes sellega nende mobiilsust, tulejõudu ja kaitset lahinguväljal. Soomuk on 2,5 korda tõhusam oma eelkäijast BMD-3 ning ta võeti relvastusse 31. detsembril 2004. Relvastusse kuulub 100-mm kahur ja 30-mm automaatkahur. Lisaks kahele meeskonnaliikmele võtab ta veel viis sõdurit peale. Aastaks 2015 võetakse Vene armees relvastusse mitusada sellist dessantmasinat.


Pentagoni kontrollpunkti tulistanud mees tapeti(6) Relvastatud mees avas USA-s Washingtonis neljapäeval ootamatult tule Pentagoni kontrollpunkti pihta, haavates kaht politseinikku, enne kui ta maha lasti. Kaks politseinikku said kergelt haavata ja viidi haiglasse. Tulistaja, Californiast pärit 36-aastane John Patrick Bedell suri mõni tund hiljem haiglas. Tulistamise motiiv pole teada, teatab Associated Press. On olemas märke, et Bedell võis olla pettunud USA armees ja tal olid kahtlused 2001. aasta 11. septembri terroriaktidega seoses. Bedell kirjutas internetis, et tema eesmärk on seada jalule õiglus merejalaväe koloneli James Sabow’ surma asjus. Sabow leiti 1991. aastal surnuna oma California kodu aiast. Surm kuulutati enesetapuks, kuid selle ümber on tekkinud mitmeid vandenõuteooriaid. Bedell kirjutas, et Sabow’ juhtum on samm edasi selliste sündmuste, nagu 11. septembri terroriaktid, kohta tõe väljaselgitamisel. Tulistaja kõndis Pentagoni metroojaama kontrollpunkti juurde ilmse sooviga ülihoolikalt valvatud hoonesse sisse pääseda. „Ta pani käe taskusse, võttis välja relva ja hakkas paari meetri pealt tulistama,” ütles Pentagoni politsei ülem Richard Keevill. „Ta oli väga rahulik. Tema näol polnud mingeid emotsioone.” Keevilli sõnul tuli tulistamine valves olnud politseinikele täieliku üllatusena. Kui Bedell käe taskusse pani, arvasid nad, et ta võtab sealt näitamiseks dokumendi.


text: Tallinna transpordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Talvo Rüütelmaa ütles Postimehele, et liiklus Gonsiori tänava lõigul suletakse täielikult ööl vastu laupäeva kohe pärast bussiliiklus lõppemist. Laupäeval on ilmselt kopad juba kohal ja hakatakse tänavat üles kaevama, et Tallinna Küttele kuuluvad vanad ja amortiseerunud soojatorud uute vastu vahetada. 16. juunist kuni 15. augustini suunatakse bussiliinide 31, 53, 56, 67 ja 68 ühissõidukid ümbersõidule. 67. ja 68. liini bussid sõidavad Lasnamäelt tulles mööda Laagna teed, Türnpu, Kunderi ja Pronksi tänavat ning Rävala puiesteed Teatri väljakule ning siis tagasi mööda Estonia puiesteed ja Gonsiori tänavat. Enne Maneeži tänava ristmikku tehakse tagasipööre ning suundutakse Laikmaa tänava kaudu Rävala puiesteele ning sealt Lasnamäe poole. Ümbersõidul tehakse ajutised peatused mõlemal liikumissuunal Kunderi tänaval Laulupeo ja Türnpu tänava ning Pronksi ja Kreutzwaldi tänava ristmike vahel. Kesklinna suunal on peatus Rävala puiesteel enne Kivisilla tänava ristmikku. Liinide 31, 53 ja 56 bussid sõidavad Lasnamäe poolt tulles mööda Laagna teed, Türnpu, Kunderi ja Pronksi tänavat ning Rävala puiesteed, Laikmaa ja Gonsiori tänavat tagasipöördega enne Maneeži tänava ristmikku. Ajutised peatused tehakse mõlemal liikumissuunal Kunderi tänaval. Rüütelmaa sõnul tuleb autojuhtidel arvestada ka sellega, et 16. - 19. juunini suletakse täielikult liikluseks Kreutzwaldi ja Gonsiori tänava ristmik ning 10. - 13. augustini Pronksi ja Gonsiori ristmik. Ta lisas, et Gonsiori tänava sulgemise ajal on liiklus sealkandis kindlasti tugevalt häiritud ning sõidukiirus mõõdukas. Kunagi on Kunderi tänav ka kahesuunaline olnud. Ta soovitas Lasnamäe poolt tulijatel kasutada rohkem Narva maanteed ja Suur-Sõjamäe tänavat. Esimestel päevadel peab iga juht ise valima, kuskaudu tal kõige parem sõita on. «Hommikused vaatlused on näidanud, et Tartu maantee poolt kesklinna sõitjad tahavad ikka Tartu maantee viadukti alt läbi pressida, kuid praegu on ju Veerenni tänav avatud ning seega võiks kesklinna sõitmiseks kasutada Järvevana teed ja Veerenni tänavat, kus liikluskoormus on oluliselt väiksem,» selgitas Rüütelmaa. Rüütelmaa sõnul on praegu raske ennustada, milliseid liikluskoormusi Gonsiori tänava sulgemine ühes või teises kohas tekitab. Tavaline liiklusskeem läheb aga sassi kindlasti. Autojuhtidel tuleb sellega arvestada ning võimalusel sõita tööle kas veidi enne või pärast tipptundi ja valida muid marsruute.


text: Lars Eliel Sonck (10. august 1870 Kälviä vald – 14. märts 1956 Helsingi) oli soome arhitekt. Ta lõpetas 1894 Helsingi Polütehnilise Instituudi ja võitis kohe suure konkursi kiriku ehitamiseks Turusse. Sonck eiras tollal populaarset ratsionalismi arhitektuuris. Selle asemel saadavad tema loomingut mõjutused Soome keskaegsest kivi- ja puuarhitektuurist. Tema monumentaalsemates rajatistes domineerib rahvusromantiline stiil. Suuremad tööd: Tampere toomkirik, Jean Sibeliuse kodu Ainola 1904, Kallio kirik Helsingis 1912, Kultaranta presidendiloss 1917, Helsingi börsihoone, Maarianhamina kirik 1928, Agricola kirik Helsingis 1935. Soome arhitektid Sündinud 1870 Surnud 1956


text: Kuldnebors.ee Töö ja koolitus sõidukid autod kinnisvara ja muud kuulutused, Kuldne Börs What is Kuldnebors.ee? Tasuta kuulutused, tasuline kuulutamine. Soov osta ja müüa - lisa oma kuulutus. The owner of the site is Kuldnebors.ee. Töö ja koolitus sõidukid autod kinnisvara ja muud kuulutused. Kuuluta tasuta!. Töö ja koolitus sõidukid autod kinnisvara ja muud kuulutused, Kuldne Börs. - Kuldnebors Blog Forum Wiki Kuldne Börs , http://seksi.fi/addclick.php?bannerid=15 kuldnebors.ee kuldne børs kuldne börs.ee Additional Information - Where does this information come from? - How can I contact the owner of this domain? - Where are they located? - Kuldnebors.ee's domain statistics have been reviewed from both domain registration and web host DNS records to create a website profile. - Email the owner of Kuldnebors.ee at email@example.com - Pärnu mnt 102c Tallinn, Harjumaa Estonia What sites are similar to this one? Which websites share web hosting? Show off your website's popularity with our free badge Copy code and paste on your website What else can you tell me about Kuldnebors.ee? - Who does Kuldnebors.ee use for web hosting? - How are statistics meausured? - Snippet of domain content "Kuldse Börsi kaudu saad oma kuulutust näidata mitmetel populaarsetel veebilehtedel näiteks: · auto24.ee· kava.ee· kodukauniks.ee· infoweb.ee· aripaev.ee· logistikauudised.ee· ehitusuudised.ee· soome.ee· koolitamine.ee. 1600.-." - Dedicated hosting on a managed server with the address www.kuldnebors.ee. The domain name Kuldnebors.ee uses a generic TLD and has an Unknown hosting company. More: 81 82 83 84 - Kuldnebors.ee's rank is based on the top 25,543,353 domain names on the internet and the daily pageviews are an estimate based on the site's rank and whois records.


text: Kui Tallinna Stroomi ranna vetelpäästja, laps süles, tema ukse taha jõudis, polnud ema tütre kadumist veel märganud. Hetkest, mil alasti tüdruk rannavalvur Danieli tähelepanu köitis, oli möödas paar tundi. "Tüdruk jooksis paljalt ringi, ta jalal olid marrastus ja sinikad. Küsisin: kus su ema on ja kus riided?" räägib Daniel. Laps sibas üleeile sihitult ringi ja just see rannavalvuris kahtluse tekitaski. "Tüdruk käitus rahulikult ja ei tahtnud minuga üldse rääkida. Ta teadis kindlalt, kus on ja mida teeb," jätkab Daniel. Et last üldse tähele pandi, oli suur juhus - kuigi vesi oli külm, oli ilm soe ja inimesi rannas palju. Lõpuks selgus, et tüdruku ema on kodus ja tütre rannaskäigust pole tal õrna aimugi. Seepeale otsustas Daniel lapse rannahoonesse G4S ruumidesse viia, et talle kas või kommi pakkuda ja midagi selga panna. Kui pisipiiga koduuksest sisse astus, paistis sealt ema, kes istus arvuti ees. Avatud oli suhtlusportaal. Ta tunnista lapse omaks, polnud aga tema kadumist märganudki. Edasi saad lugeda paber- või digilehest, või tellides artikli veebist!


Kiskjasiil: pool mai ja täis mai (nagu pool robson ja täis robson) Postitaja: Tsiil kell teisipäev, mai 23, 2017 Rahutu rahmeldaja 24 mai, 2017 See kevad on jah olnud armuline ka kevadisele aednikule, olen saanud minagi teha ühte ja teist, mis muidu kevadest kevadesse lükkunud, sest aega napib. Nüüd peale vihma hakkab kõik turbokiirusel kasvama ja see tähendab, et korras aeda sain nautida täpselt 2 päeva :) Tsiil 24 mai, 2017 Nii tore, suisa 2 päeva :D Käisin aias ja on kuulda kuidas kõik kasvab, mühinal. Mai on ikka niiiiiii ilus aeg. Ööbik ka jaurab võsas Kuldkingake 24 mai, 2017 No ma ei tea, nagu põnevat ja ilusat juturaamatut loeks! Tore kui minu rõõm on ka teiste rõõm :) MUHEDIK 25 mai, 2017 Ilus aeg on praegu ja kõik areneb tohutu kiirusega Tistou 25 mai, 2017 Ma arvan, et nende murulaukudega on nii, et on erinevaid vorme, või on nende suuremate puhul tegemist suisa mingi muu lauguliigiga. Aga jah, on väiksemaid ja suuremaid ja rahvasuus on ta kõik üks murulauk.


text: https://www.weekendshoes.ee/naiste-mustang-poolsaapad-49119.html?___store=et https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/u/n/untitled-0131_2.jpg Need naiste Mustangi poolsaapad on lisaks ilusale välimusele ka väga mugavad. Naiselikud saapad sobivad igapäevaseks kandmiseks. Saapad sobivad ideaalselt kevad/sügis hooajaks. Pealmine materjal on naha imitatsioonil, sisevooder tekstiilist ning välistald libisemisvastasest kummist. Saabaste ümber dekoratiivsed detailid, sääreosa naiseliku heegeldusega. Mustang logo kannaosal. Lukk-kinnitused. Kontsa kõrgus 2 cm. Värv: Sinine (Sky)


text: surfiploog: juuli 2011 rohuküla | 6,5/99 | 2h taas hommikul varakult rohuka poole, üheksast vette. esimesed poolteist tundi sai okeilt liikuma. kalda all oli tuulega kehvemini, väljas eluvastik segane lainetus, kust ei suutnud täna kuidagi vulcanisse mineku platsi leida. paremaga olid taas mitmed katsed nii totaalselt elulähedal, et peaaegu midagi ei jäänud puudu. aga natuke siiski. tuult oleks võinud rohkem olla, äkki oleks ära tulnud.. vasakuga siis kõik katki. no ei leidnud kohta, kust laud veest välja saada. chopist üles hüpates läksin liiga kõrgele ja hüpe oli rohkem chop-hop kui see, mis ta tegelikult olema peab ja lainete vahelt proovides ei tulnud laud välja. selline tunne nagu prooviks esimest korda lauda veest välja hüpata. üks hädine tuli ära, paar tükki veel, mida ei saa vulcaniks nimetada, aga sain nii läbi vee tehtud ja püsti, et jalgu aasadest välja ei võtt. palju jäi vähese tuule taha kah. tippsündmusena tegin täna umbes 92% spockist ära. ei! 95! plaan oli muidugi vulcanit teha, aga laud läks väga ilusti tagurpidi libisema ja siis läks vulcani mõttes kontrolli alt välja, aga täpselt nii, et laud keeras ülimõnusalt teised 180 kraadi ka ära ja vajusin täpselt õigesti taglase otsa nii, et see tuli ka ilusti läbi tuule järgi. ainult viimane purje flipp jäi poolikuks ja viskasin taglase käest. suuresti tänu sellele, et olin selleks ajaks üllatusest silmad nii punni ajanud, et ei osanud enam funktsioneerida. järgmise minuti vedelesin vees ja naersin kontrollimatult, sest see laua 360 oli midagi täiesti fantastilist.. :) niiiii-nii sujuvalt ja pehmelt läks, et ohohhooo. ja see kõik juhtus kuskil mõttetus chopis. viimased pool tundi oli üks suur tiksumine, paar korda sai lahjalt käima. kaldal saime legendaarse robi legendaarselt isalt kuldaväärt õpetust, kuidas paremini laud veest välja hüpata ja kuidas keha vulcanisse minekul liigutama peab. palun tuult. kräsuli | 6,5/99 | 1h50min aiii kui ägeda koha leidsime! vaatasime pirtale, seal polnud üldse midagi, siis piilusime rohuneemet, aga seal ka natuke ebapiisavalt tuult. mõtlesime oodata, et ehk tõstab, aga siis otsustasime, et läheme püünsis idatuulega vette ja tiksume kräsulile lähemale lihtsalt vaatama, kas seal on mingit platsi, kuhu idakaared ulatavad. tiksusimegi kräsuli peale ja avastasime, et kräsuli ja poolsaare tipu vahel on täiesti perfecto põlve- kuni puusasügavune vesi, liivapõhi, kividest maha jäetud. teatud kohtades läks ka väga madalaks ja 24cm uim kraapis põhja, aga need kohad olid kenasti arusaadavad ja välditavad. tuult oli kahjuks täpselt liiga vähe. koguaeg tundus, et nüüdkohe saab käima, aga mina jalgu kordagi aasa ei saanudki. siim väidab, et sai tehtud ühe vulcani.. mina ei näinud. tundub kahtlane. tegime siis purjekeerutamist ja iga natukese aja tagant soovisime endile õnne, et nii kifti koha peale sattusime. mõned lohed olid seal ka, aga sõitsid pisut eemal ja nendega sõdima ei pidanud. õhkkond oli harjumatult sõbralik. kui tagasi tulema hakkasime, võttis tuult natuke vähemaks. korra kukkus nii ära, et tiksumiskiirus oli ca 2 meetrit tunnis. lõpuks saime ikka natuke asjad liikuma. siim tiksus täpselt poole tunniga ära, mul läks 35 mintsa. kift värk. kindlasti läheme seda lääne ja edelaga ka vaatama ja loomulikult tugevama idakaga ka. lubas keset päeva kagu ja lõuna vahelt puhuda. hambad ristis jätsin tööasjad laokile ja ühe paiku rohuka poole. pool kolm vette. no ei olnud tuult. ja asi ei olnud tuule suunas. tiksusin esimese otsaga täiesti täpiks ca 2km välja ja ei olnd muffigi. õnneks siis natuke tõstis kui tiksudes tagasi jõudsin ja edasi oligi nii, et pool aega tiksud, pool aega käid. sõitmine sadama sissesõidu ees laevateel. muuli kõrvale ulatus tuul ainult paari üksiku puhanguga. uuel laual nina endiselt lömmis, õnneks on vana veel alles ja sellega siis vette. päris paljud vulcani katsed jäid selle taha, et tuult oli liiga vähe ja ei saanud lauda veest kätte. aga nendest kahest, mis vasakuga ära tulid, oli üks just selline, kus oli väga napilt tuult, niiet hea harjutus ikkagi. paremaga sain esimest korda väikese laine seljast hüpatud asju proovida. jälle üllatas, et paremaga on laua välja hüppamine täiiesti korras ja ehk selle pärast enam muretsema ei pea. vajaka jäi taglase ette toomisest, millele peaks järgnema keha raskuse ettepoole jaotamine. taglas jäi külje peale allatuult. vasakuga harjutamisest teada-tuntud arenguetapp... niihea-niihea on, et on tehnoloogia areng ja innovatsioon ja kõik popid sõnad ja olemas pisikesed veekindlad kotikesed, millega saab merele autovõtme kaasa võtta. kui nüüd saaks mõistusele ka kotikese, et ei viskaks koju jõudes esimese asjana võtit riietega koos pesumasinasse. näiteks edaspidi tean, et kui masin kohe alguses imelikku kolinat tegema hakkab, siis tuleb seisma panna ja põhjalik juurdlus teha mitte narrida teksade nööpe, et väga lärmakad seekord.. õpetusi elust enesest... enese elust.. alles siis arvasin ära, kui tekkis tahtmine autosse sisse saada. ühtlasi sain ka teada, et varuvõti ei tööta mingil põhjusel.. esialgsete testide põhjal hinnates jäi pestud võti siiski ellu.. paneks nüüd kärmelt mikrosse kuivama või midagi.. püünsi | 6,5/100 | 1h35min poolakad lubasid purjekeerutamise ilma ja täpipealt ennustuse järgi oligi. puhus 6-7 meetrit, gliss võimatu, aga üle ootuste mõnus õrna tuule friistaili õhtu. midagi enneolematult uut ei proovinud, lihvisin vanu asju ja väga edukalt. esimest korda selle lauaga õrna tuule asju tegemas ja jälle laud ilgelt meeldis. muu hulgas pidin jälle tõdema, kui tohutult suudan ennast keha raskuse liigutamisel ära petta. taglase suudan tavaliselt vajalikku asendisse viia, aga selle kompenseerimiseks läheb keha salaja hoopis vastupidises suunas. proovisin palju switchis heli-tacki ja sellega oli väga hea näha, et kui ainult taglase ette viid, siis on feil, aga kui viid koos taglasega ka reaalselt keha raskuse ette, siis muutus manööver nii lihtsaks, et viie minutiga hakkas igav.. seda tarkust peab nüüd sõidutuulega vulcanis rakendama, sest seal on kindlalt täpselt sama häda, et keha ei suuda õigesse kohta komandeerida. poolteist tundi ja siis pidin ennast välja sundima, sest peopesad täiesti räbalad ja keha surmväsinud. eile pärast surfi, kui siim rääkis, et täitsa pelmeeniks sõitis ennast, siis tundus, et mulle ei mõjunud 3h intensiivkukkumist väga rängalt. aga täna terve päev keha surmlaip ja juba hommikupoolikul poole üheteist ajal tekkis ilmne vajadus korralikule ööunele üks lõunauinak peale teha.. seega ei tahtnud väsimust veel hullemaks teha ja jalutasin vastu tahtmist välja. püünsi | 5,0/100 | 3h jälle väga kift päev. tore on, kui asju peaaegu juba oskad.. tuul viiesele paras läänekas, tsipa puhanguline. kokku vist kolme tunni jooksul 3 gybe'i ja kaks tack'i. sinna sekka umbes poolteist tuhat vulcani katset per halss. traditsiooniliselt õnnestusid esimesed proovid tohutult hästi ja siis sessiooni lõpus enam nii hästi ei õnnestunud. vasakuga tulid mõned, paremaga jäi kahel korral väga napilt puudu, et oleks ära teinud. paremaga laua välja hüppamine on juba täiesti kodune tegevus, mille üle on hea meel. aga taglasega parema halsi tiim veel ümber käia ei oska. elame, õpime. terve aeg oli nägu naerul ja tuju ekstrahea. olen oma sajasesse lauda suht jäägitult armumas.. muhe, et jõeäär ennast esimest korda hooaja jooksul mere äärde lohistada viitsis. pirita | 6,5/100 | 1h10min tore päeeev, tore päeeeeev! väga tore päev.. tuul palju ühtlasem ja natuke tugevam kui eelmine kord. tegin vulcanis arenemist. vasakuga tulid mõned, millest üks oli praktiliselt perfektne. hakkan lõpuks ometi keha asendit õigeks saama. paremaga on hüpped juba suht kodused, ühel korral oleks pea-peaaegu soorituse kirja saanud, kui lhv jahi juurde eputama läksin.. mingi hetk hakkas laud mõlemal halsil kõikidel katsetel spock'i ära keerama. aga tänu väärakale keha asendile ei saa ma veel lauda kuidagi nii hästi libisema, et oleks aega mõtlema hakata, kuidas taglast suunata, et spock tuleks. kuna keset lahte jäin mingi hetk üksi, siis sõitsin kaldale lähemal mõnda aega optimistidega võidu.. jälle kift, et vesi oli igasugu erinevaid tuulesõidukeid täis. tunnike ja välja, sest külm hakkas. on juba küll igal pool käidud ja igasugu asju nähtud, aga ikka paneb imestama, kui tohutult külmaks suudab pirta vesi idakaarte tuultega minna.. täna oli tagapool pinnavee temperatuur ca -17°C. tagasi muuli juurde jõudes tundus vesi täitsa kuum. pirita | 6,5/100 | 1h45min prognoos oli napp, aga kannatas sõita küll. olime siimuga terve aja täiesti keset lahte seal suure betoonjuraka juures, muuli lähedal ei saanud väga käima. taga pidi ka päris palju tiksuma ja käima sai puhangutes, mida oli alguses mõnusalt tihedalt, hiljem vähem. demonstreerisin mõlemal käel, et ei oska veel vulcanit. suure purjega oli rõve teha ja aeg-ajalt lõppes tuul täpselt keset manöövrit. rõõmsaks tegi, et oskan paremaga peaaegu et laua õigesti hüpata juba. nina ei lähe veel iga kord piisavalt vette, aga enam ei paista paremaga vulcan võimatu. järgmine kord saab juba keha asendi ja taglase liigutamise ette võtta. üldiselt oli väga kift sõit, mis sest, et midagi välja ei tulnud. ilus ilm, merel lauad, kaatrid, paadid, jahid, skuutrid ja mitte ühtegi lohe.. mida sa veel tahad? nagu mingi merelinn või midagi..


Suurimad sisserändajate grupid Soomes on pärit Eestist, Rootsist ja Venemaalt. YLE Uutiste tellitud internetiküsitlusele vastajad jätkaksid lähipiirkonna sisserändajate soosimist. Küsitlusele tuli 3107 vastust. Küsitlus oli avatud kõigile ning tegemist ei ole esindusliku osaga soomlastest. Siiski annab see viite inimeste suhtumisest töötamise eesmärgil sisserändamisse. Kolm neljandikku vastanutest ei uskunud, et sisseränne oleks üldse tööjõupuuduse lahendus. Küsiti ka, millistest riikidest võiks sisserändajaid vastu võtta. Kõigi vastanute peale olid populaarseimad riigid Saksamaa, Rootsi, Eesti, Suurbritannia ja USA. Pekka Myrskylä jaanuaris koostatud raporti järgi peaks sisserännet Soome kahekordistama, et tööealiste arv samaks jääks. „Soome tahetakse ju neid Lääne-Euroopa sisserändajaid. Aga Soome ei ole neile kuigi ligitõmbav,“ ütles Myrskylä. Myrskylä sõnul on ettevõtete rahvusvahelistumise kaudu Soome küll tulnud välismaiseid töötajaid, kuid enamik neist on seal projektipõhiselt ja naaseb hiljem kodumaale. „Need mainitud Lääne-Euroopa riigid on sellised, et 80 protsenti tulijatest on viie aasta pärast siit läinud,“ nentis Myrskylä. Neist ei ole püsivat abi ka seetõttu, et tööealise elanikkonna osakaalu langus on üleeuroopaline nähtus. Küsitlusele vastanud said valida 20 riigist kolm. Nimekirja olid valitud riigid, kust Soome on tulnud kõige rohkem sisserändajaid. Kõige vähem populaarsed olid Iraan, Rumeenia ja Iraak. Näiteks Iraanis oleks aga tööealist elanikkonda piisavalt. Myrskylä sõnul ei ole tööealise elanikkonna kahanemisele lihtsaid lahendusi, kui ei piisa tahet sisserände suurendamiseks. Kui ka sündivust suudetaks kasvatada, hakkaks see mõjuma pika viivitusega. „Sel aastal sündinud alustavad tööelu 25 aasta pärast. Neist on kasu alles 2040. aastatel,“ ütles Myrskylä.


Naiste Peperoni "traktor" tallaga poolsaapad on täiuslik valik jahedamasse aastaaega. Jalats on muudetud huvitavaks mitmete põnevate detailidega sääreosal. Kunstnahast pealmine materjal on kvaliteetne ja vastupidav, sisemine osa tekstiilist ja sünteetikast. Välistald kummist. Sisekülgedel lukud. Kontsa kõrgus 5 cm. Värv: Must


Prantsuse establishment kibeleb karistama Le Peni “Daeshi” palge paljastamise eest • Objektiiv Maailm » Prantsuse establishment kibeleb karistama Le Peni “Daeshi” palge paljastamise eest Marine Le Pen ajakirjanike küsimustele vastamas. Foto: Scanpix Edasi selgitatakse, et Prantsuse parlament võttis “paremäärmuslaste” liidrilt Marine Le Penilt puutumatuse selleks, et tema üle saaks mõista kohut 2015. aastal Twitteris edastatud Islamiriigi (ISIS, ISIL, IS, Daesh vms) hukkamispiltidega seoses. Mäletatavasti adresseeris Rahvusrinde juht Le Pen need pildid tookord ühele Prantsuse teleajakirjanikule, kes oli võrrelnud tema erakonda džihadistliku rühmitusega Islamiriik. “See on Daesh!” kirjutas Le Pen pildi all, kasutades poliitiliselt kõige korrektsemat terrorirühmituse kohta käibel olevat nimetust. Prantsusmaa presidendivalimiste lähenedes võttis postituste pärast Le Penilt saadikupuutumatuse ära ka Euroopa Parlament – seda siiski ilma Eestit esindava Yana Toomi toetuseta. Hiljuti Prantsusmaal jõustunud seadus ei luba vägivallapilte avaldada, selle rikkujat ähvardab kuni kolm aastat vanglakaristust ja rahatrahv suuruses 75 000 eurot. “Ja pannaksegi Islamiriigi kuritegudele tähelepanu juhtimise eest vangi, uskumatu!?” kirjutab Postimehe uudist kommenteerides lugeja Margus Eimre. “Ma sain ka nagu aru, et Le Pen tahtis inimestele näidata ISISe julmust, aga tundub, et Prantsusmaal pannakse rahvasaadikud tõekuulutamise eest vangi. Charlie Hebdo maitselagedad “huumoripildid” on aga täiesti aktsepteeritavad,” arutleb talle vastates Kaarel Tuvike. Jaanus Järs soovib selle peale selgitada, et “sisuliselt aitas ju Le Pen ISISe hirmutamiskampaaniale kaasa.” “Selge,” saab ta otsekohe vastu näppe Toomas Vaasilt. “Sm. Järs arvab siis, et pildid natsismi ohvritest ja koonduslaagritest on “natsismi propaganda”. Küüditamisest ilmselt samuti rääkida ei tohi – “hirmutame” inimesi...” “Parem on olla Süüriast [Prantsusmaale] naasev džihadist, kui parlamendiliige, kes Islamiriigi [inimesi] alandavaid tegusid hukka mõistab: kohtulikud riskid on väiksemad,” kirjutas Le Pen ise Twitteris. Sildid ISIS Islamiriik Marine Le Pen Prantsusmaa terrorism