text: Notar: kaasomandis kinnisvara puhul tuleb olla ettevaatlik - Kinnisvara - Kodustiil Kortermajad Rakveres. Kinnisvaraturul sobilikku maatükki, kodu või äripinda otsides võib leida müügiobjekte, mis kuuluvad korraga mitmele isikule. Kui üks asi kuulub üheaegselt mitmele isikule mõttelistes osades, on tegu kaasomandiga. Tallinna notar Reeli Eelmets selgitab, mida peaks kaasomandis kinnisvara ostmise kohta teadma. Vara võib kuuluda kaasomandisse erinevatelt põhjustel. Mõnikord pole kaasomanikud pidanud vajalikuks kaasomandis oleva vara reaalosadeks jagamist, näiteks pole olnud aega või viitsimist suurt maatükki mitmeks kinnistuks vormistada. Mõnel juhul pole vara reaalosadeks jagamine aga lubatud, olgu siis maakorralduslikest või muudest nõuetest tulenevalt. Kinnistusraamatu kandes väljendub igale omanikule kuuluva kaasomandisa suurus numbriliselt kaasomaniku nime järele kirjutatud murdosa suurusena. Kaasomandisse kuuluva vara omandamisel peab ostja olema valmis tulevikus arvestama kõigi teiste kaasomanikega, sest kaasomanikel on kinnisasja suhtes samaväärsed õigused. Kõiki kaasomandiga seotud olulisemaid küsimusi saab lahendada üksnes sellise kaasomanike kokkuleppega, millega on nõus kõik kaasomanikud. Mida rohkem on kaasomanikke, seda keerukam on kokkuleppeid sõlmida. Mõnikord ei jõutagi kõiki rahuldava lahenduseni ja sellisel juhul tuleb pöörduda kohtusse. Kaasomanike kasutuskorra kokkuleppega saab kirja panna, milliseid ruume ehitises või millist maatüki osa võib kasutada konkreetne isik ja millised ruumid ja maatüki osad on kaaskasutuses. Näiteks võib kokku leppida, et eramaja esimest korrust ja eesaeda kasutab üks pere, teist korrust ja tagaaeda teine pere ning kelder ja saun on ühises kasutuses. Kaasomanike kasutuskorras pannakse täpselt kirja, millist ja kui suurt osa kaasomanik ühisest asjast kasutada võib ja selle vara osa suurus ei pea olema otseses sõltuvuses kaasomanikule ühises asjas kuuluva mõttelise osa suurusega. Samuti saab kokku leppida, milliseid kulutusi tehakse ühise asja korrashoiuks, säilitamiseks või parendamiseks ning muudes kaasomanikele olulistes küsimustes. Korteriomanditeks jagatud kinnistu puhul tuleb kasutuskorra kokkuleppega kokku leppida näiteks krundil olevate parkimiskohtade kasutuses. Tavapärase ühise asja valdamise ja kasutamise piiridesse jäävaid küsimusi võib otsustada ka kaasomanike häälteenamusega tehtava otsusega. Suusõnaline, kirjalik, notariaalne? Kinnisasja kasutuskorra kokkulepet ei pea tingimata sõlmima kirjalikus või notariaalses vormis ning pole haruldane, et ühist asja kasutatakse väljakujunenud tava järgi. Näiteks on vanade kortermajade keldriboksid enamasti kaasomandis ja igaüks kasutab seda boksi, mida ta on alati kasutanud, mõtlemata, et naabril oleks sellele täpselt samasugune õigus. Ühise asja kasutamine väljakujunenud tava järgi on levinud ka olukorras, kus kaasomanikud on omavahel sugulussidemetes või kaasomand on tekkinud pärimise teel. Enamasti omavahelised kokkulepped toimivad, aga arvestada tuleb asjaoluga, et kinnistusraamatusse kandmata kaasomanike kokkulepped ei ole uue kaasomaniku jaoks järgimiseks kohustuslikud. Nii võib tekkida olukord, kus kaasomanike vahetumisel ei aktsepteeri uued omanikud varasemaid kokkuleppeid. Sellist olukorda aitab kõige paremini vältida notariaalselt sõlmitud kokkulepe, mille alusel kantakse kinnistusraamatusse märkus. Seega on kaasomandis oleva vara ostmisel alati mõistlik uurida, kas vara kasutuskorra kokkulepe on sõlmitud ja kas selle kohta on tehtud märkus kinnistusraamatusse. Sellise märkuse olemasolul on kinnistustoimikuga tutvudes lihtne leida kasutuskorra aluseks olevat lepingut ja vaadata, milliste konkreetsete ruumide ja maatüki kasutusõiguse ostja kaasomandiosa ostes saab ning otsustada, kas selline kasutuskord on vastuvõetav. Ka kinnisvara omandamiseks laenu andvad pangad peavad reeglina väga oluliseks, et kaasomanike kasutuskorra kokkuleppe kohta on kantud märkus kinnistusraamatusse. Laenu saamisel võib saada takistuseks, kui sellist kokkulepet ei nähtu. Kui notariaalset kokkulepet pole sõlmitud ja kinnistusraamatusse märget kantud, tuleks ostjal kinnistu kaasomandit soetades nõuda, et müüja korraldaks kasutuskorra kokkuleppimise hiljemaks samaaegselt müügilepingu sõlmimisega. Kaasomandis oleva kinnisvara ostmisel tuleb arvestada ka sellega, et kui on soov hiljem enda kasutuses olevat vara ümber ehitada või laiendada, siis mõttelise osa suurus seeläbi suuremaks ei muutu. Kaasomandis oleva ühise asja korrashoidmisel kehtib põhimõte, et kui kulutuste osas pole kaasomanike kokkulepet, võib kulutusi teinud kaasomanik nõuda teistelt kaasomanikelt üksnes nende kulude hüvitamist, mis on tehtud ühise asja säilitamiseks. Sellisteks tegevusteks loetakse näiteks vett läbi laskva katuse parandamist, aga mitte uue katuse paigaldamist. Igal kaasomanikul on õigus oma kaasomandi mõttelist osa vabalt müüa, kuid kaasomanikel on ostueesõigus. Erandiks on juhud kui müüakse teisele kaasomanikule, oma alanejatele (lapsed, lapselapsed) või ülenejatele (vanemad, vanavanemad) sugulastele või abikaasale. Ostueesõigust pole ka korteriomanditeks jagatud elamus korteriomandi müümisel. Kuna tegemist on lepingujärgse ostueesõigusega, pole vajadust enne müügilepingu sõlmimist teistelt kaasomanikelt müügilepingu sõlmimiseks nõusolekut küsida. Kuna ostueesõigust võib teostada kahe kuu jooksul pärast eelnimetatud teate saamist, on müügilepingust ja selle tingimustest teada saamise ajahetk väga oluline. Ostueesõigust omavale isikule peab sõlmitud lepingust teatama viisil, mis võimaldaks hiljem teatamise aega ja fakti vaidluse korral tõendada. Eriti oluline on ostueesõigust omava isiku kohene teavitamine olukorras, kus kinnisvara hind tõuseb, sest ostueesõigust omav isik saab vara omandada täpselt sama hinnaga ja samadel tingimustel kui need olid kokku lepitud ostja ja müüja vahelises lepingus. Ostueesõiguse teostamiseks saab kaasomanik müüdud asja ostja käest välja nõuda. Ostja saab sel juhul muidugi tagasi ostuhinna, kuid teiste kantud kulude, näiteks riigilõivude, notaritasude, maakleritasude hüvitamist ostja ostueesõigust teostanud isikult nõuda ei saa. Muidugi võivad vara müüv kaasomanik ja ostja ostu-müügilepingus omavahel kokku leppida, kelle kanda jäävad kulud, kui kaasomanik ostueesõigust kasutab.


Csaba Feketü Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele, Kirilille Kirjastus 2004 | vanaraamat.ee Csaba Feketü, Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele, 2004 Kirilille Kirjastus TRÜKITÄHTEDEGA lasteraamat Peale pisikese Pitsu seiklevad selles raamatus veel Kobras Kusti, Oskar Okaste, Kukk Kõvamees, Part Prääksmann, Meedikmadu Matteusss ja teised linnud loomad. Sa leiad nad tädi Eve ja onu Ludvigi talust, kus nad rajavad silla, ravaivad tõbist, kostitavad külalisi, võistlevad uisutamises, korraldavad koosoleku ja teevad muudki huvitavat. Hea laps, loe seda lõbusate lugude ja kaunite illustratsioonidega raamatut ise ning anna ka emale-isale lugeda! Originaali pealkiri Kócos kalandjai. Eesti keeles Märksõnad: ungari lastekirjandus loomajutud suurtähtraamatud Raamatu autoriks on Csaba Feketü kasutatud raamatud pealkirjaga Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele on raamat kirjastuselt Kirilille Kirjastus aastast 2004 mille on kirjutanud Csaba Feketü antud 2004 aasta raamat Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele on Csaba Feketü oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Csaba Feketü, Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele vanaraamat.ee raamatupood Csaba Feketü, Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele Raamat "Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele", Pealkiri: Pisikese Pitsu lõbusad lood. Lood lastele ja lapsemeelsetele Autor(id): Csaba Feketü Illustraator: János Balogh ja Hajnal Eszes ISBN: 9949410037 Mõõdud: 201 × 272 mm Peale pisikese Pitsu seiklevad selles raamatus veel Kobras Kusti, Oskar Okaste, Kukk Kõvamees, Part Prääksmann, Meedikmadu Matteusss ja teised linnud loomad. Sa leiad nad tädi Eve ja onu Ludvigi talust, kus nad rajavad silla, ravaivad tõbist, kostitavad külalisi, võistlevad uisutamises, korraldavad koosoleku ja teevad muudki huvitavat. Hea laps, loe seda lõbusate lugude ja kaunite illustratsioonidega raamatut ise ning anna ka emale-isale lugeda! Originaali pealkiri Kócos kalandjai. Eesti keeles Selma Lagerlöf, Sel pühal ööl, Kunst, 2004, hind: 5,00 eurot Antoine de Saint-Exupéry, Väike prints, Tiritamm, 2003, hind: 10,00 eurot Punamütsike (muinasjutt), Odamees, 2004, hind: 3,00 eurot Breemeni linna moosekandid, Odamees, 2004, hind: 3,00 eurot Michael Coleman, Interneti detektiivid. Võrgupätid, Sinisukk, 1999, hind: 1,10 eurot Saabastega kass, Odamees, 2008, hind: 5,00 eurot Disney, Pixar; adapteerinud Lisa Marsoli, Üles. Filmiraamat, Egmont Estonia, 2009, hind: 9,00 eurot Tove Jansson, Muumitroll 2. Sabatäht tuleb. Pöörane jaaniaeg. Nähtamatu laps ja teisi jutte, Tiritamm, 2009, hind: 15,00 eurot Nicola Baxter, Kolm minutit unejutuks, Egmont Estonia, 2004, hind: 6,00 eurot Madonna, Pailu de Pappi, Varrak, 2005, hind: 5,00 eurot Peter Holeinone, Bremeni linna moosekandid ja teisi muinasjutte, Ersen, 1997, hind: 6,00 eurot vendade Grimmide muinasjutu on ümber jutustanud Nicola Cinquetti, Punamütsike, Koolibri, 2006, hind: 4,90 eurot Jacqueline Mehrabi, Lastejutud, 1992, hind: 3,00 eurot Kuskohast voolab see vesi, Eesti Raamat, 1975, hind: 1,50 eurot Eduard Štorch, Mammutikütid, Eesti Raamat, 1972, hind: 4,00 eurot Howard Pyle, Kuulsa Robin Hoodi lustakad seiklused, Eesti Raamat, 1979, hind: 5,00 eurot Karupoeg Puhh. Beebiraamat (sinine), , hind: 7,43 eurot Teema Laste- ja noortekirjandus: välisautorid all on 2871 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


source: wikipedia

text: "Kahekõnelus" (2) Martin Buberi raamatu "Kahekõnelus" teise osa "Piirang" kokkuvõte PIIRANG Sfäärid Kahekõnelise (dialoogilise) ja monoloogilise elu sfäär ei lange kokku dialoogi ja monoloogi sfääriga isegi mitte juhul, kui pidada silmas neid dialoogi ja monoloogi vorme, milles puuduvad häälikud ja žestid. On olemas mitte ainult suured dialoogilise elu sfäärid, mis ei ilmne dialoogina, vaid ka dialoog, mis ei ole seda eluliselt: kuigi ta ilmneb dialoogina, puudub tal dialoogi olemus. Ma tean kolme liiki dialoogi. Tõeline dialoog (kahekõnelus) võib väljenduda nii sõnades kui ka vaikimises. Selle puhul peab iga osaleja tõepoolest silmas teisi osalejaid ning pöördub nende poole, taotledes elavat suhet. Tehniline dialoog tuleneb üksteisest objektiivse arusaamise vajadusest. Kolmas dialoogi liik on dialoogiks maskeeritud monoloog. Esimest liiki dialoog on muutunud haruldaseks; seal, kus ta esineb, on tegemist inimvaimu orgaanilise substantsiga. Teist liiki dialoog kuulub "tänapäeva elu" juurde, kuid mõnikord vilksatab selles ka tõeline dialoog. Kolmanda tüübi näideteks on diskussioon, milles inimestest ei nähta isiksusi; vestlus, mille eesmärgiks on edevuse rahuldamine või enesekindluse suurendamine; sõprade vestlus, milles igaüks peab ennast absoluutseks ja legitiimseks ning teisi suhteliseks ja kahtlaseks; armunute kõnelus, milles kumbki naudib oma hinge suurust ja kallihinnalisi elamusi. Elu dialoogis ei tähenda elu, millel on palju tegemist inimestega, vaid elu, milles inimestega tegemist tehes tõepoolest nendega tegemist tehakse. Sellele, kes elab dialoogis, kogu aeg midagi öeldakse, ja ta püüab vastata, isegi kui ta täiesti üksinda mägedes ringi rändab. Dialoogiline elu leiab isegi äärmises üksinduses vastastikkuse sügava eelaimuse, mis annab talle jõudu. Monoloogiline elu ei välju kõige õrnemaski suhtlemises oma ise piiridest. Asi ei ole siin mitte egoismis ja altruismis. On inimesi, kes sukelduvad "ühiskondlikku töösse", ent pole võimelised rääkima teise inimesega tema olemust tabades. On inimesi, kellel on isiklikud suhted vaid vaenlastega, kuid ainult vaenlastest sõltub see, et nende elu ei omanda dialoogilist iseloomu. Dialoogiline suhtlemine ei ole sama mis armastus. Ajalikus maailmas ei saa keegi kõiki armastada. Jeesuski armastas üksnes järeleandlikke "patuseid", kes käsuõpetust rikkusid, mitte isade õpetusele ustavaid tõrksaid, kes patustasid tema ja tema missiooni vastu. Kuid nii ühtedesse kui ka teistesse suhtus ta vahetu avatusega. Kuigi armastus ei ole sama mis dialoogilisus, on armastus ilma teise juurde minemiseta, teiseni jõudmiseta ja teise juures viibimiseta armastus, mis jääb iseendasse, see, mida nimetatakse Luciferiks. Tõsi küll, selleks et teise juurde minna, on tarvis olla iseenda juures. Dialoog lihtsalt indiviidide vahel on vaid visand, teoks võib see saada üksnes isiksuste vahel. Ja mis võib nõnda olemuslikult muuta indiviidi isiksuseks kui range ja helge dialoogikogemus, mis õpetab talle piiri piiritut sisu? Siin öeldav on täiesti vastandlik aegade hämaruses mõnikord kostvale üleskutsele üleüldisele avatusele. Sellel, kes võib olla avatud iga möödakäijaga, puudub substants, mis võiks kaotsi minna. Ent see, kes ei saa olla vahetu iga inimese suhtes, keda ta kohtab, on oma rikkuses edev. Luther tõlkis asjata heebrea sõna "seltsimees" (keda juba Septuagintas nimetatakse "lähedaseks", "naabriks") "ligimeseks". Kui kõik konkreetne on ühtviisi lähedal, ühtviisi ligimene, siis puudub elul ja maailmal liigendus, ülesehitus, neil pole enam inimlikku tähendust. Kuid minu ja minu seltsimehe vahel ei tohi loomise seltsimehelikkuses, kui me teineteisele läheneme, olla vahendajat, sest me kuulume ühe keskme juurde. Alusliigutused Alusliigutuseks ma nimetan inimese olemuslikku toimingut (seda võib mõista "seesmisena", kuid seda pole, kui see ei läbista kuni silmalihaste pingeni ja seda pole tunda jalatallas), mis on olemusliku käitumise aluseks. See ei ole ühekordne toiming enne pikaajalist käitumist; alusliigutus sooritatakse alati ilma kindla kavatsuseta, kuigi ka mitte harjumuslikult. Muidu oleks tal esteetiline või poliitiline tähendus kui ilusal või tegusal valel. Tuntud maksiim, mille kohaselt algul on vaja omandada käitumismaneer, kõik muu tuleb iseenesest, ei leia kinnitust, kui jutt on olemuslikust toimingust ja olemuslikust käitumisest, seega siis isiksuse terviklikkusest. Alusliigutus dialoogis on pöördumine. Igapäevase füüsilise ja hingelise pöördumise puhul kellegi poole on olemuslik toiming see, et esile astub ainult see isiksus ning saab ligiolevaks ning siis ei ole maailm meie jaoks enam ükskõikne punktide mitmekesisus, millest ühele me hetkeks tähelepanu pöörame, vaid lõputu lainete surve kitsale, selgete piirjoontega tugevale tammile. See surve on lõputu, kuid tamm peab lainetele vastu, kuigi mitte haarates neid igast küljest, aga ometi sundides neid tundma mingit piiri, võtma mingi kuju ja vabanema oma ükskõiksusest! Ja ikkagi ei saa ühtki neist iga minut aset leidvatest puudututest pidada väärituks olla tajutud meie olemusega niivõrd, kui see võimalik on. Ei ole ju inimest, kellel täielikult puudub väljendusjõud, ja meie pöördumine tema poole kutsub esile kas või kõige märkamatuma, kiiresti vaibuva vastuse päris sügavale jäävalt, ent siiski olemasolevalt võimelt vaadata, kuulatada. Tänapäeva inimese ettekujutus, nagu pöördumine oleks sentimentaalne ega vastaks tänapäeva elu iseloomule, on groteskne eksitus, nagu ka väide, just nagu meie elu askeldustes oleks pöördumine teostumatu, on vaid maskeeritud ülestunnistus, et enda algatusvõime on aja palge ees nõrk. Tänapäeva inimene lubab oma ajal talle dikteerida, mis on võimalik ja lubatav, selle asemel et eneses kindla partnerina jõuda kokkuleppele selles, mis on ühitatav mis tahes aja tingimustega, nimelt millist ruumi ja millist vormi on ta loodud elule valmis pakkuma. Monoloogiline alusliigutus ei ole mitte ärapöördumine kui pöördumise vastand, vaid pööre tagasi. Kui ma 11-aastaselt veetsin suve vanaisa ja vanaema mõisas, hiilisin ma sageli, niipea kui mul õnnestus seda märkamatult teha, talli, et silitada oma lemmikut hobust. See ei olnud mulle pinnapealne nauding, vaid suur, meeldiv ja sügavalt erutav sündmus. Kui praegu anda sellele tõlgendus lähtudes säilinud tundest minu käes, siis ma pean ütlema: seda looma hellitades tundsin ma Muud, Teise tohutut teistsugusust, mis ei jäänud siiski võõraks nagu härja või oina lähedus, vaid lubas mul juurde minna, end puudutada. Kui ma siis silitasin võimsat, mõnikord hämmastavalt siledat, mõnikord sama hämmastavalt turris lakka ning tundsin oma käe puudutuses elusat elu, siis mulle tundus, et minu nahaga piirneb elulisuse enda element, miski, mis ei olnud mina, üldsegi mitte mina, üldsegi mitte tavapärane mina, vaid tuntavalt Teine, mitte lihtsalt miski teine, vaid tõesti Teine ise. Ja see laskis mind ikkagi enda juurde, usaldas end minule, lihtsalt suhtles minuga nagu Sina Sinaga. Hobune tõstis pehmelt oma massiivse pea juba enne, kui ma hakkasin kaera sõime puistama, korskas tasa nagu vandenõulane, kes annab teisele vandenõulasele ainult temale mõistetava signaali, ja ma sain oma tundele kinnitust. Kuid kord (ma ei tea, kuidas see poisile pähe tuli, ent igal juhul oli see lapsikus) mõtlesin ma hobust silitades sellest, millist naudingut see mulle valmistab, ning tundsin järsku oma kätt. Mäng jätkus nagu tavaliselt, ent miski oli muutunud, miski oli juba korrast ära. Ja kui ma järgmisel päeval rikkalikult sööta varudes oma sõbral kaela silitasin, siis ta ei tõstnud pead. Juba mõni aasta hiljem seda meenutades ma enam ei arvanud, et loom minu reetmist märkas, kuid siis tundsin ma seda kohtuotsusena. Pööre tagasi on midagi muud kui egoism või "egotism". See ei seisne mitte selles, et inimene tegeleb iseendaga, kaeb ennast, kombib ennast, naudib ennast, austab ennast, haletseb ennast. Kõik see võib lisanduda, nagu ka pöördumisse võib seda täiustades lisanduda, et me kujutame teist endale ette tema erilises olemasolus, haarame teda, nii et temaga ühises olukorras me saame olukorrast teada ka tema poole pealt, ent pööre tagasi ei seisne mitte selles. Pöördest tagasi ma räägin siis, kui inimene keeldub tegelemast teise isiksusega tema erilisuses ja näeb teises vaid omaenda elamust. Sõnatu sügavus Mõnikord öeldakse mulle, et jutud Minast ja Sinast on pinnapealsed, sügaval nende all ei ole enam sõnu ega vastuseid, seal on ainult algne olemine, millel ei seisa midagi vastas, ja sellepärast tuleb meil sukelduda vaikivasse ühtsusse, ülejäänus aga jätta elavale elule tema suhtelisus, koormamata seda absolutiseeritud Minaga ja absolutiseeritud Sinaga ning nende dialoogiga. Ma tean omast unustamatust kogemusest, et on seisundeid, kus isiksuslikkuse köidikud just nagu langevad meilt ära ja me kogeme lahutamatut ühtsust. Kuid ma ei tea (kuigi mu hing seda kunagi uskus), kas ma sellega saavutasin ühinemise algse olemuse või Jumalusega. Seda väita tähendaks vastutustundliku tunnetuse piiridest lubamatult üle astuda. Vastutustundlikult, reaalsusest kinni pidava inimesena, võin ma selle elamuse kohta öelda üksnes seda, et ma tundsin selles iseenese lahutamatut, kujutut, sisutut ühtsust. Ma võin seda ühtsust nimetada algseks, oma biograafiale eelnevaks, ning eeldada, et ta jääb muutumatuks, peitudes minu biograafia kõikide muutuste taga, minu hinge arengu ja kõikide soppide taga. Ent andes endale ausalt ja kainelt aru oma tunnetuse vastutusest, peab ma tunnistama, et see pole midagi muud kui minu hinge ühtsus. Minu hinge ühtsus on küll eraldunud minu elu mitmekesisusest, ent mitte maailma hingede mitmekesisusest. Minu hing on üks inimhingedest, mitte "kõikhing". Eriline olemine, mitte olemine. Inimesele on iseenda iseduse ühtsus eraldamatu ühtsusest üldse, sest see, kes on sukeldunud allapoole hinges toimivat paljust, ei saa seda, et seda paljust enam ei ole, kogeda teisiti kui ühtsust ennast, mis ongi mitmekesisuse puudumine, olemise kahesuse puudumine. Tegelikult ei ole inimene taolisel hetkel dialoogist kõrgemal, vaid madalamal. Ta ei ole lähemal Jumala varjatusele, mis kõrgub Mina ja Sina kohal, ning on kaugemal Jumala pööratusest, mis antakse Sinale, kes annab end Minale, ja Minale, kes annab end Sinale, kaugemal kui see teine, kes palves, teenimises, elus ei välju "palgest palgesse seismisest" ega tunne sõnatut ühtsust, kui just mitte seda, mille avab ihulik surm. Ent läbielatav ühtsus on tuttav ka sellele, kes elab kahekõneluses. See on just elu ühtsus, mis on kord tõeliselt leitud, mida mitte mingite muutustega ei saa lõhkuda loodu argipäevas ega "jumalikustatud" ülevatel hetkedel; lõhkumatu, möödumatu konkreetsuses viibimise ühtsus, milles me kuuleme sõna ja võime laliseda vastuse. Mõtlemisest See, et kunst on oma olemuses algselt dialoogiline, et muusika apelleerib alati kuulmisele, mitte muusiku enda kuulmisele, maalikunst vaatamisele, mitte maalikunstniku enda vaatamisele, arhitektuur sellele, kes käib ümber hoone, ja et nad kõik ütlevad nende tajujale midagi, mida saab öeldakse ainult selles keeles (mitte "tunnet", vaid tajutud saladust), mis on avatud mis tahes mõistmisele, millel pole eelarvamusi. Ent nagu näib, on mõttele omane midagi monoloogilist, selle juurde tuleb teade kui miski teine, teisane; mõte otsekui tekib monoloogiliselt. Kas on tõsi, et siin (kus, nagu väidavad filosoofid, vabaneb konkreetsest isiksusest puhas subjekt, et rajada endale maailm ja seda uurida) kõrgub kättesaamatuna dialoogilise elu kohal torn, milles üksinda kannatab ja triumfeerib inimene? Platon on korduvalt nimetanud mõtlemist hinge hääletuseks kõneluseks iseendaga. Igaüks, kes on tõesti mõelnud, teab, et selles omapärases protsessis on staadium, milles esitatakse küsimus mingile "sisemisele" instantsile ja see vastab. Ent see ei ole mõtte tekkimine, vaid juba tekkinud mõtte esimene kontroll. Mõtte tekkimine ei toimu monoloogis. Monoloogiline iseloom ei ole ei nende põhitingimuste mõistmisel, millest tunnetav mõtlemine alguse saab, ei mõistmise taipamisel, piiramisel ja keskendamisel, ei tema juurutamisel iseseisvasse mõistelisse vormi, ei selle vormi vastuvõtmisel mõistete süsteemi ega lõpuks ka selle väljendamisel ja tõlgitsemisel keeles. Pigem võib siin leida dialoogilisi elemente: mõtte kujunemise staadiumidel ei pöördu mõtleja oma vastutuses mitte iseenda poole, vaid alussuhte poole, mille palge ees ta oma mõistmise eest vastutust kannab, või korra poole, mille ees ta vastkujunenud mõistekuju eest vastutab. Arvata, et see pöördumine naturaalselt või ideeliselt olemasoleva poole on "õigupoolest" kõnelused iseendaga, tähendab mitte mõista mõtlemisprotsessi dünaamikat. Kuid ka kujunenud mõtte esimesel kontrollil seesmise instantsi poolt, monoloogilisel astmel Platoni mõttes, on peale tavalise ka teine tähtis dialogiseeriv, Platonile hästi teada olev ilmnemiskuju: seal ei tee otsustust mitte empiiriline ise, vaid geenius, vaim, kellele uus mõte ette kantakse, et saada teada, kas ta kiidab selle heaks, kas ta tahab seda oma lõpule viidud mõtlemisse lülitada. Ja siis ilmub dimensioonist, mida ka see võimutäius veel ei rahulda, nõue, et leiaks aset uus, puhtdialoogiline kontroll, kus otsustav amet antakse mitte enam Sina-Minale, vaid tõelisele Minale, mis kas jääb oletatavaks ja sealjuures ometi ülimal määral tuntavaks elavaks ja "teiseks" või kehastub teises isikus. Oma tuntud uurimuses Duaalist ütleb Wilhelm Humboldt: "Inimene püüdleb isegi (...) puhta mõtte vallas Sina poole, mis vastab tema Minale; talle tundub, et mõiste omandab määratletuse ja täpsuse ainult juhul, kui ta on peegeldunud võõralt mõtlemisvõimelt. Mõiste tekib rebides end lahti kujutluste liikuvast massist, muundudes subjektile vastanduvaks objektiks. Ent objektiivsus osutub veel täielikumaks, kui see lõhestumine ei toimu mitte ühes subjektis, vaid kui kujutleja näeb mõtet tõepoolest väljaspool ennast, mis on võimalik ainult siis, kui on olemas teine olend, kes kujutleb ja mõtleb sarnaselt tema endaga. Ent kahe võime vahel ei ole teist vahendajat peale keele." Seda kordab 1841. aastal aforismi kujul Ludwig Feuerbach: "Tõeline dialektika ei ole üksildase mõtleja monoloog iseendaga, see on dialoog Mina ja Sina vahel." Ent see ütlus viib säärase "peegeldamise" piiride taha; ta sunnib eeldama, et juba õige mõtlemisakti algstaadiumil suundus seesmine liikumine tõelise, mitte ainult "seesmise" (Novalis) Mina poole. Ja tänapäeva filosoofias, seal, kus ta kõige tõsisemalt tahab küsida lähtudes inimese eksistentsist. sutuatsioonist, kaasajast, on teatud kõrvalekalletega astutud tähtis samm edasi. Jutt ei ole üksnes Sinast, kes on võimeline tajuma ja kaldub ühisele filosofeerimisele, vaid eelkõige vastas seisvast tõesti Teisest, kes mõtleb teisiti ja muud, järelikult mitte stseenist pilvetaguse lossi tornis, vaid kohustavast eluülesandest kindlal maal, kui vastuvaidlematult tajutakse Teise teistsugusust, kuid selle teistsugususega ei võidelda kui enda vastasega, selle struktuur tuuakse sisse iseenda mõtlemisse, sellest mõeldakse ja mõeldes seda öeldakse. Ent kas see tänapäeva filosoofia inimene, kes ei mõtle enam puhaste ideede kättesaamatus vallas, vaid tegelikkuses, mõtleb tõepoolest tegelikkuses või väljamõeldud tegelikkuses? Kas see teine, keda ta tunnistab, pole mitte väljamõeldud teine, järelikult ikkagi mittetegelik? Kas mõtleja, kellest on jutt, vastab teistsuguse tõelisusele? Kui me tõsiselt jaatame Mina ja Sina vahelist mõtlemist, siis ei piisa teise mõttesubjekti mõtlemisest, tuleb elada, mõeldes, just mõeldes, teist – mitte väljamõeldud, vaid ihulikult olemasolevat inimest, tema konkreetsust; mitte teist mõtlejat, kellest ei taheta teada mitte midagi peale mõtlemise, vaid isegi juhul kui see teine ongi mõtleja, mõelda teda mitte kui mõtlejat, vaid kui isiksust, kellele kuulub ka mõtlemistegevus. Millal aga hakkab mõtlemisprotsess taluma seda, kes on kõrval, teda arvesse võtma? Millal muutub mõtlemise dialektika dialoogilisuseks? Saab sentimentaalsuseta, mittelagunevaks, rangeks mõtteluseks dialoogiks olevikus antud inimesega? Eros Kreeklased eristasid tugevat Erost, kes tekitas maailma, ja kerget Erost, kes valitseb hingede üle, ning samuti taevast ja maist Erost. See jaotus ei ole minu meelest absoluutne. Sest algne jumal, iha, millest maailm on tekkinud, tungib Jakob Grimmi õrna viirastusliku vaimu näol hingedesse ja ajab siin deemonliku suvaga oma kosmogoonilist asja olendeid viljastades, ta on suur, õietolmu kandev liblikas, psühhogeenius. Ja "Pandemosel", kui eeldada, et ta on tõepoolest Eros, mitte Priapos, kes jultunult esitab end sellena, kes on temast kõrgemal, pruugib vaid tiibu liigutada, ja kehalistes mängudes süttib algne tuli. Tõsi küll, sellest ongi jutt: kas ta mitte ei ole kaotanud lennujõu ja kas ta mitte ei ole nüüd määratud elama surelike keskel, suunates nende surelikkuse nappe armuliigutusi. Sel juhul avaldavad armastavate inimeste hinged teineteisele küll oma tavalist toimet, kuid tiivutult tiivutu võimu all, sest tolle jõud ja jõuetus avalduvad neis alati, nad on peitu pugenud sinna, kus nad on, kumbki oma nurgas, selle asemel et lennata armastatud hinge juutde ja teda "tundma saada" teispoolses, mis on saanud siinpoolseks. Need, kes on ustavad dialoogilisele, tugevate tiibadega Erosele, saavad armastatud olendit tundma. Nad tunnevad tema erilise elu tagasihoidlikus olevikus ära mitte nähtava ja kombitava asjana, vaid minnes innervatsioonidelt üle selle liikumistele, "seesmiselt" "välisele". Ent selle all ei mõelda midagi muud kui bipolaarset kogemust, midagi enamat kui hetkelist ülehüppamist – rahulikku üheaegsust. Sa tunned, kuidas seal, peakallutuses, on kohal hing, tunned mitte oma kaelal, vaid just tollel, teisel, armastatud kaelal, kuid sa ei ole kõrval, sa oled siin, selles tundes, ja tajud peakallutust, teadet, mille see sulle saadab vastuseks sinu vaikimise sõnale. Sa pead dialoogi ja tunned seda selles paigalseisvas üheaegsuses. Kumbki neist kahest inimesest, kes on ustavad Erose dialoogile, armastavad teineteist, tunneb ühist sündmust ka teise poolelt, seega mõlemalt poolt, ja ainult siis nad taipavad seda sündmust kehaliselt. Tiivutu Erose riik on peeglite ja peegelduste maailm. Ent seal, kus valitseb tiivuline Eris, peegeldused ei toimi; seal mõtlen mina, armastaja, seda teist, armastatud inimest tema teistsugususes, tema iseseisvuses ja tegelikkuses ning mõtlen teda kogu oma hinge jõiga. Muidugi mõtlen ma teda kui seda, kes on kohal minu poole pööratuna, kuid sellessamas minu sisse mitte mshtuvas, vaid mind hõlmavas reaalsuses, milles ma olen kohal tema poole suunatuna. Ma ei kandu hingega sellesse, mis elab minu kõrval, ma tõotan selle enesele ja enda sellele, ma tõotan, ma usun. Dialoogilisel Erosel on lihtsuse täius; monoloogiline on mitmekesine. Ma olen palju aastaid rännanud inimeste maal, kuid ei ole ikkagi lõpuni uurinud kõiki erootikute alaliike (nõnda nimetavad end mõnikord need, kes on murtud tiibadega Erose võimu all). Mõni armunud mees on pea kaotanud, kuid on armunud vaid oma kiresse. Keegi kannab endas oma erinevaid tundeid nagu ordenilinte. Keegi naudib seiklust, mille on loonud tema võlumisvõime. Keegi vaatab vaimustusega etendust, mida mängib tema enda kujutletav valmidus anduda. Keegi kogub erutusi. Keegi lubab mängida "võimul". Keegi tunneb rahuldust, tundes end samaaegselt iseendana ja endale mittesarnaneva iidolina. Keegi eksperimenteerib. Ja nii edasi – kõik kõige usalduslikuma dialoogi toas mitmekesiselt peeglitega monologiseerijad! Ma rääkisin prügikaladest, aga pean veel rohkem silmas suuri kalu. Nende seas on ka selliseid, kes kinnitavad objektile, keda nad kavatsevad ära süüa, et see on nende püha õigus ning kannatus on teise isiku püha kohus, mida nimetatakse kangelaslikuks armastuseks. Ma tean "juhte", kes oma haardega mitte ainult et toovad kujuneva inimese plasmasse korratust, vaid laostavad selle täielikult, võtavad sellelt plastilisuse, naudivad oma mõju jõudu, ent sisendavad sealjuures endale ja teistele, et nad kasvatavad moori hingi, ja apelleerivad Erosele kui oma jumalikule kaitsjale, kes pole lihtrahvale kättesaadav. Kõik nad püüavad tühjust. Ainult see, kes peab tõesti silmas teist inimest ja andub temale, leiab temas rahu. Ainult olend, kelle teistsugusus, mille minu olemus vastu võtab, elab kõrval kogu oma eksistentsiga, toob mulle igaviku sära. Ainult siis, kui kaks inimest kogu oma olemusega ütlevad teineteisele: "See oled sina!", viibib nende vahel olev. Ühisus Üldlevinud, politiseeritud suhtumise puhul kõigesse olemasolevasse seisneb gruppide tähtsus nii tänapäeval kui ka ajaloos üksnes selles, mille poole nad püüdlevad ja mida nad saavutavad. Sellele aga, mis nendes toimub, pööratakse tähelepanu ainult niivõrd, kuivõrd see mõjutab grupi eesmärgistatud toiminguid. Seltsimehelikkust riigivõimu haaramisele suunatud vandenõulaste liidus kiidetakse heaks, sest see suurendab liidu jõudu; muide, see saavutatakse ka vastuvaidlematu kuuletumisega, kui innukas drill korvab liidu liikmete võõrust üksteisele; on isegi piisavalt alust eelistada säärast tardunud süsteemi. Kui aga grupp püüdleb ühiskondliku elu kõrgema vormi poole, siis võib millegi sarnase tärkamine grupi elus endas tekitada kartuse, et enneaegne, liiga tõsine suhe võib nõrgestada "teostatavat" puhangut. Nähtavasti arvatakse, et see, kes viibib külalisena oaasis, on kaotatud Sahara niisutamise projekti jaoks. Sellise lihtsustatud hindamismeetodi puhul jääb grupi tõeline tähtsus sama mõistetamatuks nagu siis, kui me otsustame inimese üle ainult tema tegude, mitte tema omaduste põhjal. Petlikkus suureneb, kui algavad jutud eluohvrist, eneseteostusest loobumisest, kusjuures mõnikord kasutatakse lemmikvõrdlust väetisega; võib loobuda õnnest, varast ja võimust, kuid eluohver on sublimeeritud mõttetus. Ükski hetk ei saa oma suhtes tegelikkusega viidata mingile hilisemale, tulevasele ajale, mille pärast, seda paremaks teha soovides, on ta jäänud nõnda tühiseks. "Tulevaste tähtkujude saatused ei õigusta, et miski jääks olemata, kõik hetked on oma tähtsuses vahetud." Ühisuse meeleolu ei valitse mitte seal, kus inimesed on koos, kuid mitte ühisuses ei saavutata sellele vastu panevalt maailmalt ihaldatut korramuutust, vaid seal, kus võitlust peab ühisus, mis võitleb oma ühisuse tegelikkuse eest. Samal ajal määratakse siin ka tulevik; kõik poliitilised "teostamised" on paremal juhul selle toimingu abilülid, mis toimuva tuuma muutes realiseerib teostumise hetke salaajaloo ääretutel teedel. Pole teed, mis viiks sihile teisiti kui see. Kes küll võib arvata, mida kõikide nende massiliste, tunglevate, marssivate kollektiivide seas kujutab endast see, mille poole ta püüdleb, magu talle tundub, mida kujutab endast ühisus! Igaüks neist on andnud end ühisuse vastase meelevalda. Kollektiivsus ei ole side, see on seotus; indiviid indiviidi kõrval, ühtmoodi varustatud, ühtmoodi joondatud, inimeste seas on elu vaid nii palju, kui on tarvis marsi elavdamiseks. Ent ühisus, kujunev ühisus (seni on meile teada vaid niisugune) ei ole mitte hulga inimeste üksteisega kõrvuti olemine, vaid nende olemine üksteise juures; isegi kui nad koos liiguvad ühe sihi poole, tajuvad nad kõikjal liikumist üksteise poole, dünaamilist suunatust üksteise poolr, laineid, mis liiguvad Minalt Sinale. Ühisus on seal, kus saab teoks ühisus. Kollektiivsus põhineb isiksuslikkuse orgaanilisel nõrgenemisel, ühisus selle kasvul ja kinnitamisel üksteise poole püüdlemisel. Praeguse aja kollektiivsusehullus on isiksuse põgenemine katse eest proovida ühisust, pühendada end ühisusele, põgenemine väljendust otsiva elulise dialoogilisuse eest maailma südames. Kollektiivi liikmed vaatavad üleolekuga eelmise põlvkonna sentimentaalsusele, "noorsooliikumisele". Siis tegeldi palju ja sügavalt kõikide eluliste suhete problemaatikaga, püüeldi "ühisuse" poole ning samal ajal seati seda küsimuse alla, tiireldi ümber selle ega liigutud paigast. Nüüd aga käsutatakse ja marsitakse, sest nüüd on olemas "üritus". Inimesed on jätnud subjektiivsuses ekslemise ning jõudnud objektivismi sihikindlale teele. Ent nii nagu seal oli pseudosubjektiivsus, sest puudus isiksuse olemise elementaarne jõud, on siin pseudoobjektiivsus, sest inimene ei kuulu mitte maailma, vaid parteisse. Nii nagu seal kõik hümnid läksid tühjusesse, sest inimesed taotlesid üksnes köidikutest vabanemist, mitte vabanemist vastutuse jaoks, nii on praegu kõige õilsamadki hümnid autoriteedi auks lihtsalt arusaamatus, sest faktiliselt nad tugevdavad vaid autoriteedi näivust, mis on väljendatud sõnades ja hüüatustes; laiavoldilisse tähtsusesse rüütatud kindluse maski all peitub ebakindlus; aga tõeline autoriteet, millest neis hümnides lauldakse, autoriteet, mis on omane tõeliselt karismaatilisele tegelasele, kes karisma valitsejana on pidevalt vastutav, on kaasaja poliitikasfäärile jäänud tundmatuks. Välistelt tunnustelt on need kaks põlvkonda iseloomult täiesti erinevad, koguni vastandlikud, tegelikult aga on nad uppunud ühte ja samasse kaosesse. Noorsooliikumise problematiseeriv osaline tegeles alati, millest ka poleks jutt olnud, ainult oma osalemisega selles, ta "elas läbi" oma Mina, toomata sellesse oma ise, et mitte siduda end vajadusega vastata või vastutada; kollektiivse ettevõtmise aktiivsel kaastöölisel on seni õnnestunud olla vaba, st täielikult hoiduda oma ise sissetoomisest lahendatavasse küsimusse. Ei saa eitada teatavaid edusamme. Seal esitas monoloog end dialoogina, siin käib kõik palju lihtsamalt: enamikul inimestel aetakse nende endi soovil monoloogilisus välja või kõrvaldatakse harjumus selleks, teistel aga, nendel, kes annavad käske, puudub vajadus teeselda dialoogilisust. Dialoog ja kõnelus iseendaga jäävad vait. Ilma Sinata, kuid ka ilma Minata marsivad üksteisega seotud inimesed, vasakul need, kes tahavad mälu kõrvaldada, paremal need, kes tahavad seda reguleerida, vaenuga lahutatud rahvahulkades, liikudes koos kuristiku poole. Vaata ka Kirjeldus Kinnitus Kirjandusteosed Filosoofiateosed


Muuseumiöö Ringhäälingumuuseumis - Eesti Ringhäälingumuuseum EV100 projekt “Kunstnikud kogudes” viib kokku kunstnikud ja väikemuuseumid...


text: Wang Mang (王莽; Wáng Mǎng) (45 eKr – 22 või 6. oktoober 23) oli Hiina keiser, usurpaator, kes haaras trooni Hani dünastialt ja rajas aastal 9 Xini dünastia (Xīn (新; 'uus'), kuid 23 tõugati ta troonilt. Troon anti siis tagasi Liu suguvõsale. Ülikusuguvõsast pärinev Wang Mang oli keisri kõrge ametnik, kes juba kümneid aastaid oli olnud riigi tegelik valitseja. Keiser Ai ajal (6 eKr – 1 pKr) oli ta ajutiselt kõrvale tõrjutud. Aastal 6 pani Wang Mang oma tütre paari teismelise keisri Pingiga (valitses 1–6). Räägitakse, et keisri surmas oli Wang Mangi käsi mängus. Aasta 8 lõpupoole sai Wang Mang leskkuninganna (keiser Yuani (valitses 42 eKr kuni 32 eKr lese) Cheng-chüni sugulasena (keisrinna oli tema isa poolõde) regendiks (teistel andmetel oli ta regent juba varem, kuid usurpeeris aastal 8 võimu). Varsti ta tagandati, kuid 10. jaanuaril 9. aastal, laskis ta mürgitada Lääne-Hani dünastia (206 eKr – 24 pKr) 9-aastase (või veel noorema) valitseja ning kuulutas end Hiina keisriks. Ta võttis nõuks Hiina valitsemisel juhinduda konfutsianismist, mille Lääne-Hani dünastia valitsejad olid teinud riigi ametlikuks moraalseks ja poliitiliseks õpetuseks. Sai kuulsaks sellega, et ehitas 9 pühamut oma müütiliste esivanemate auks ning Ming-tangi residentsi pealinnas Chang'anis (praegune Xi'an). Viis läbi arvukalt reforme, sealhulgas riigistas aastal 9 maa, et lahti saada suurmaaomanike mõjuvõimust, mis ohustas riiklikku julgeolekut. Ta jaotas maa talupoegade vahel ning keelas selle ostu ja müügi. Peale selle pidid talupojad erinevalt suurmaaomanikest keisrile makse maksma. Ent maaomanikud osutasid vastupanu. Paljud ametnikud olid ise maaomanikud ning lihtsalt ei viinud neid reforme ellu. Aristokraatia survel tühistas ta selle reformi aastal 12. Ta kehtestas uue rahasüsteemi (korduv devalveerimine) ja piirhindade süsteemi, keelas orjakaubanduse, kehtestas ühtse mõõdustiku. Kuigi ta kujutas oma valitsemist kui varase Zhou dünastia aegse idealiseeritud riigi taastamisena, olid tema reformid suunatud eelkõige bürokraatia tugevdamisele ja jooksva rahanduskriisi lahendamisele. Riigikassa täitmiseks kehtestas ta riiklikud monopolid, võltsis raha ja viis läbi põllundusreforme. Reformid paiskasid majanduse segi ja tekitasid kohati näljahäda. Wang Mangil kadus lõpuks kontroll hoopis käest, sotsiaalse korratuse ning mässu tõttu pärast Huanghe jõe voolusuuna järsule muutusele järgnenud katastroofi. Ühe versiooni järgi piirasid Hani dünastia printsid ta 22 tema palees sisse ja tal raiuti pea maha. Teise versiooni järgi mõrvati ta Fan Chongi juhitud taoistliku talupoegliku Punakulmude ülestõusu (17–27) käigus, kui tema idapealinna Chang'ani (Xi'an) rüüstati. Samal ajal hävitati tema tsentraliseeritud bürokraatia. Segadikus hukkus umbes 25 miljonit inimest (umbes pool Hiina elanikkonnast). Legendi järgi olevat Wang Mang olnud nii paks, et kui mässajad ta palee õuel tapsid, pisteti talle taht läbi naba sisse ja see inimküünal põles kümme päeva. Võitlus trooni pärast kestis kuni 25. aastani, mil Liu Xiu taastas Hani dünastia ning alustas keskhalduse tugevdamise pikka protsessi. Tuhat aastat hiljem võttis Põhja-Songi dünastia reformaator Wang Anshi Wang Mangi reformid eeskujuks. 20. sajandi reformaator Hu Shi nimetas Wang Mangi Hiina esimeseks sotsialistiks. Välislingid Wang Mangi aegsed mündid Wang Mangi aegsed mündid Wang Mangi aegsed mündid Wang Mangi aegsed mündid Wang Mangi aegsed mündid Ingliskeelne essee Hiina keisrid Hani dünastia inimesed Sündinud 45 eKr Surnud 20. aastatel


Käesolevad tingimused kehtivad puuslik.ee internetipoest tellitud kaupade ostu-müügilepingutele. puuslik.ee internetipoest kaupade ostmiseks peate ennast registreerima kasutajaks. Avalehel saab seda teha lingilt "Registreerun". Tellimuse täitmiseks vajame Teie nime, aadressi, e-maili aadressi ja telefoninumbrit. Kogutud informatsiooni kasutame selleks, et tehingu teostamine oleks võimalik. Samas garanteerime, et Teie isikuandmeid ei väljastata kolmandatele isikutele. Registreerumisel täitke nõutud väljad ja vajutage nuppu "Jätkan". Registreerumisel jätke meelde oma kasutajakonto e-maili aadress ja parool. Kõik puuslik.ee kodulehel olevad toodete hinnad on Eesti Vabariigis eurodes ja sisaldavad EV kehtivat käibemaksu (20%). Eritooni valiku puhul lisandub hinnale 4-15 eurot toote kohta. Olles välja valinud sobiva kauba, klikkige nupule "Lisan ostukorvi", avanenud lehel saate muuta kauba kogust. Muutuste salvestamisek vajutage nuppu "Uuendan". Kui soovite kaupa edasi valida, vajutage nuppu "Jätkan valimist". Ostukorvi sisu saate üle vaadata klikkides lingile "Ostukorvi sisu", kus saate samuti teha vajalikke muudatusi ja salvestada muutused nupuga "Uuendan". Tellima asumiseks klikkige lingile "Vormista ost". Tellimuse vormistamise lehel kontrollige, et Teie aadress oleks õige. Kui soovite aadressi muuta, vajutage nuppu "Muuda aadress". Kohaletoimetamise viise on kaks: 5.1. "OSC kulleriga" - valinud selle viisi, toimetab OSC kauba otse Teie koju, tellimusel märgitud aadressile. Enne kauba väljasaatmist võetakse Teiega kindlasti eelnevalt telefoni teel ühendust ja lepitakse kokku kohaletoimetamise täpne aeg. Kauba kättetoimetamist ei toimu enne, kui puuslik.ee kontole on kantud kogu ettemaksu arve järgi tasumisele kuuluva summa. Tooted antakse kulleri poolt Teile üle koos saatelehega. Enne saatelehe allkirjastamist soovitame tungivalt toodete pakend üle vaadata ja selle väliste vigastuste korral toodet mitte vastu võtta. Palume Teil vigastatud pakendiga toode tagastada kullerile ning teatada sellest meile elektronposti teel info@puuslik.ee 5.2. Kaubale pole ise võimalik järele tulla, ainult võimalik interneti teel ostes ja kohale toimetab kuller. Kui olete valinud sobiva tarneviisi, vajutage nuppu "Jätkan", seejärel saate valida sobiva makseviisi: Kui valisite tarneviisiks "OSC kuller", siis maksmine toimub ainult ettemaksuarve alusel. Müügiarve toimetatakse Teile koos kaubaga. NB! Teie tellimus tühistatakse, kui Te ei ole ettemaksu arvet tasunud (välja arvatud juhul, kui tulete kaubale ise järele) 14 päeva jooksul tellimuse vormistamise hetkest arvates. 7. Tellimuse kinnitamine Kui olete kõik vajaliku (eelpool loetletud) sisestanud, siis palun kontrollige veel kord kõiki andmeid ja vajutage lingile "Kinnita", alles seejärel on tellimus esitatud. Nüüd saate välja trükkida ettemaksu arve, vajutades nupule "Ettemaksu arve". Kui Te ei soovi kohe ettemaksu arvet trükkida, vajutage "Jätkan", ettemaksuarve saate väljatrükkida ka hiljem. Selle leiate lingilt "Minu konto". Ettemaksuarve maksmisel kirjutage kindlasti märkuste lahtrisse oma ettemaksu arvel olev "Tellimuse nr", sest see kiirendab kauba välja saatmist. 8. Tellimuse täitmise tähtajad Tellimuse täitmise tähtaeg on kuni 4 nädalat, sõltuvalt tellimusest. Kui tellitud kaubad on meie laos olemas, saame need Teile saata juba tellimusele järgneva tööpäeva jooksul. Vajaliku laoseisu puudusel hakkame tellimuse saamisel tegelema koheselt toodete valmistamisega. Täpse tarneaja teatame Teile telefoni või e-posti teel hiljemalt kolme tööpäeva jooksul peale tellimuse esitamist. Teil on võimalus tellimus tühistada, kui te ei ole veel tellitud kaupu kätte saanud, teavitades meid sellest telefoni +372 5062285 teel. 10. Toote tagastamine Tellijal on õigus taganeda lepingust ja tagastada tellitud kaup 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest alates. Selleks peate saatma meile vastavasisulise teate, mis peab sisaldama tellija nime ja arvelduskonto numbrit, arve kuupäeva ning aadressi. Kauba tagastamine toimub tellija kuludega. puuslik.ee annab internetipoest ostetud kaubale 2 aastase garantii, mis hakkab kehtima kauba üleandmise hetkest. Erivärvi peitsiga kaetud toodete detailid võivad erineda tooni võrra pildil olevast, kuna tootmisel kasutatav puit (reeglina mänd) võib tekitada toonierinevusi. Täpsed garantiitingimused lingilt "Garantii". 12. Meie Kontaktandmed Kõigi tekkivate küsimustega saate pöörduda e-posti aadressil info@puuslik.ee või telefonil: +372 5062285.


karuna Archives - Budakoda Avaleht » karuna Uudiste arhiiv Vali kuu märts 2019 (2) veebruar 2019 (3) jaanuar 2019 (2) detsember 2018 (3) november 2018 (3) oktoober 2018 (3) september 2018 (2) august 2018 (4) juuli 2018 (1) juuni 2018 (1) mai 2018 (2) aprill 2018 (6) märts 2018 (1) veebruar 2018 (2) jaanuar 2018 (1) detsember 2017 (5) oktoober 2017 (1) september 2017 (1) august 2017 (9) juuni 2017 (3) mai 2017 (3) aprill 2017 (5) veebruar 2017 (3) jaanuar 2017 (2) november 2016 (3) oktoober 2016 (1) september 2016 (2) august 2016 (5) juuni 2016 (1) mai 2016 (4) aprill 2016 (5) veebruar 2016 (1) jaanuar 2016 (3) detsember 2015 (3) oktoober 2015 (6) september 2015 (2) august 2015 (2) juuli 2015 (4) juuni 2015 (1) aprill 2015 (4) märts 2015 (4) veebruar 2015 (1) jaanuar 2015 (6) detsember 2014 (1) oktoober 2014 (4) september 2014 (3) august 2014 (4) juuni 2014 (1) mai 2014 (3) aprill 2014 (5) märts 2014 (1) veebruar 2014 (7) jaanuar 2014 (4) detsember 2013 (1) november 2013 (1) oktoober 2013 (4) september 2013 (5) august 2013 (2) juuli 2013 (1) juuni 2013 (4) mai 2013 (1) aprill 2013 (1) märts 2013 (3) veebruar 2013 (3) jaanuar 2013 (5) oktoober 2012 (1) september 2012 (8) august 2012 (2) juuni 2012 (1) mai 2012 (2) aprill 2012 (1) veebruar 2012 (3) jaanuar 2012 (2) november 2011 (2) oktoober 2011 (1) september 2011 (5) august 2011 (1) juuli 2011 (1) juuni 2011 (2) aprill 2011 (4) veebruar 2011 (4) jaanuar 2011 (6) detsember 2010 (2) november 2010 (1) oktoober 2010 (2) september 2010 (5) august 2010 (2) juuni 2010 (1) mai 2010 (1) aprill 2010 (4) veebruar 2010 (2) jaanuar 2010 (4) detsember 2009 (2) november 2009 (2) oktoober 2009 (1) märts 2009 (1) jaanuar 2009 (2)


Jaak Kalsile anti 20 400 euro suurune üleeuroopaline teadusgrant - Meditsiiniuudised (Tasuline artikkel) Seli stipendiumi pälvisid Jaak Kals ja Margus Punab 16. mai 2014 11:17 (Tasuline artikkel) Noore teadlase preemia läks arstile Jaak Kalsile 13. detsember 2012 18:35 URL: http://www.mu.ee/uudised/2014/09/19/jaak-kalsile-anti-20-400-euro-suurune-uleeuroopaline-teadusgrant


source: fineweb

text: OneDrive on tasuta veebipõhine salvestusruum, mis on operatsioonisüsteemidesse Windows 8.1 ja Windows RT 8.1 sisse ehitatud. Arvutis olevate failide lisamine teenusesse OneDrive on lihtne ja nii on need alati saadaval seadmetes, mida kasutate. Saate sirvida teenuses OneDrive olevat sisu rakendusega OneDrive või töölaual rakendusega File Explorer. Rakenduse OneDrive näpunäiteid ja põhiteavet leiate artiklist OneDrive’iga alustamine. Sünkroonimisprobleemide korral vaadake teemat OneDrive’i sünkroonimisprobleemide tõrkeotsing. Jah, teil tuleb Microsofti kontoga sisse logida, et sirvida teenuses OneDrive olevat sisu ning hoida failid ja sätted sünkroonis. Kui logite sisse kohaliku kontoga, saate OneDrive’i rakendusega sirvida ainult arvutis olevaid faile. OneDrive'i failide sirvimiseks peate minema teenuse OneDrive'i veebisaidile. OneDrive’i arvutis häälestamise kohta abi saamiseks pöörduge klienditoe poole. Enamikus operatsioonisüsteemiga Windows 8.1 ja Windows RT 8.1 arvutites on häälestatud järgmised OneDrive’i sätted. Arvutiga jäädvustatud fotod (kui arvutil on kaamera) salvestatakse filmilindikausta ja iga foto väiksema eraldusvõimega koopia salvestatakse automaatselt teie OneDrive’i. Dokumentide salvestamisel valitakse vaikeasukohaks OneDrive. Kui soovite dokumendi jaoks valida mõne muu asukoha, saate seda teha. Windows salvestab teie arvutisätete varukoopia OneDrive’i. Kui midagi peaks teie arvutiga juhtuma ja peate selle välja vahetama, siis saate hõlpsasti sätted uude arvutisse üle kanda. Lisateavet sätete sünkroonimise kohta leiate teemast Mitmes arvutis olevate sätete sünkroonimine. Neid sätteid saate arvutisätetes muuta. Arvutisätete avamiseks tehke järgmist. Libistage sõrme kuva paremast servast keskkoha poole, koputage nuppu Sätted ja seejärel käsku Muuda arvutisätteid.(Kui kasutate hiirt, viige kursor kuva paremasse allnurka, nihutage kursorit ülespoole, klõpsake nuppu Sätted ja seejärel käsku Muuda arvutisätteid.) Puudutage või klõpsake valikut OneDrive. OneDrive’i kogumahu ja vaba ruumi vaatamiseks tehke järgmist. Nipsake rakenduses OneDrive alla või paremklõpsake faili või kausta, puudutage või klõpsake käsku Anna ühiskasutusse ja seejärel valige ühiskasutuse säte. See suvand võimaldab teil anda kindlatele isikutele või rühmadele õiguse üksustele, nii et saate vajadusel hiljem õigusi eemaldada. Lisaks pääsevad adressaadid sel viisil kiiresti enda ühisvaatest OneDrive’i veebisaidile. Sisestage soovitud isikute meiliaadressid või puudutage/klõpsake käsku Lisa inimesi, et valida isikud rakendusest Inimesed. Soovi korral lisage adressaatidele kommentaar. Õigusetaseme muutmiseks puudutage või klõpsake käsku Adressaadid saavad faile redigeerida või Adressaadid saavad faile vaadata. Kui valite sätte Adressaadid saavad faile redigeerida, saavad inimesed sisse logimata teie üksusi vaadata ja Office Online’i programmidega dokumente redigeerida. Muude muudatuste tegemiseks, nagu failide kausta lisamine või failide kaustast kustutamine, peavad inimesed Microsofti kontole sisse logima. Adressaadid saavad teie sõnumit teistele inimestele edasi saata ja igaühel, kes selle sõnumi saab, on võimalik ka üksusi redigeerida. Kui valite sätte Adressaadid peavad Microsofti kontoga sisse logima, peavad adressaadid teie ühiskasutusse antud failide vaatamiseks Microsofti kontoga sisse logima. Isegi kui valite selle sätte, ei ole teil inimeste kutsumiseks vaja teada nende Microsofti kontosid. Saate inimeste kutsumiseks kasutada mis tahes meiliaadressi. Kui mõnel adressaadil pole Microsofti kontot, saavad nad selle tasuta luua. Puudutage või klõpsake käsku Saada, et lubade sätted salvestada ja saata meil lingiga üksuse juurde. Kasutage seda suvandit, et anda üksus ühiskasutusse paljude inimestega, keda te ei pruugi isegi isiklikult tunda. Näiteks saate neid linke kasutada postituste tegemiseks sotsiaalvõrgustikku, nagu Facebook, Twitter või LinkedIn. Saate linke kasutada ka meili või kiirsõnumi ühiskasutusse andmiseks, kuid teil on vähem kontrolli eraldi õiguste üle kui valiku Kutsu inimesi korral. Valige soovitud lingitüüp. Lingi loomisel värskendatakse automaatselt üksuse lubasid. Ainult vaatamine Kui annate üksusi ühiskasutusse seda tüüpi lingiga, saavad inimesed üksusi sisse logimata vaadata. Nad saavad ka linki teistele inimestele edasi saata. RedigeerimineKui annate üksusi ühiskasutusse seda tüüpi lingiga, saavad inimesed vaadata üksusi sisse logimata ja redigeerida Office'i dokumente Office Online’i programmidega. Muude muudatuste tegemiseks, nagu failide kausta lisamine või failide kaustast kustutamine, peavad inimesed Microsofti kontole sisse logima. Inimesed saavad redigeerimislinki teistele edasi saata ja igaühel, kes selle lingi saab, on võimalik ka üksusi redigeerida. Avalik Avalik link on nagu ainult vaadatav link, kuid see võimaldab igaühel jagatud üksuse otsingu abil leida. Kui selle suvandi valite, saavad inimesed ühiskasutusse antud üksusele juurdepääsu isegi juhul, kui te hangitud linki ei avalda. Koputage või klõpsake suvandit Loo link. See kopeerib lingi teie lõikelauale. Kleepige link meili, kiirsõnumisse, dokumenti või sinna, kus soovite seda ühiskasutusse anda. Või puudutage/klõpsake käsku Jaga. See valib tuumnupu Jagamine, et saaksite linki mõne muu rakenduse kaudu jagada. Samuti saate OneDrive’is faile ja kaustu ühiskasutusse anda File Exploreri kaudu. Puudutage ja hoidke all või paremklõpsake soovitud faili või kausta, puudutage või klõpsake käsku Anna ühiskasutusse kasutajaga ja seejärel valige rakendus OneDrive. Teid suunatakse teenusesse OneDrive. Lisateavet veebisaidi ühiskasutussuvandite kohta leiate teemast Failide ja kaustade ühiskasutus ning õiguste määramine. Salvestatav fail ei saa olla suurem kui 10 GB. Samuti on keelatud teatud liiki sisu. Lisateavet leiate käitumiskoodeksist. Tööga seotud failide jaoks soovitame kasutada rakendust OneDrive for Business. Lisateavet leiate teemast Windows sisaldab nüüd OneDrive'i. Failid, mille olete oma arvutist OneDrive’i lisanud või varem arvutis avanud, on selles arvutis automaatselt võrguühenduseta saadaval. Kõik failid, mille loote OneDrive’i veebisaidil või mõnes muus arvutis, on arvuti salvestusruumi säästmiseks saadaval ainult võrgus. Lisateavet ainult võrgus olevate failide ja failide võrguühenduseta kättesaadavaks muutmise kohta leiate teemast Ainult võrgus kättesaadavad failid ja ühenduseta režiimis kättesaadavad failid. Kui loote OneDrive’is uue faili või muudate arvutis OneDrive’i häälestamise ajal faili, ei laadita neid faile üles enne, kui häälestamine on lõpetatud. Kui teete faili võrguühenduseta kättesaadavaks, ei laadita ka seda üles enne, kui häälestamine on lõpule viidud. Enne häälestamise lõpuleviimist faili allalaadimiseks avage fail. Tehke järgmist, et teada saada, kas OneDrive’i häälestamine on jõudnud lõpule. Avage OneDrive’i rakendus ja otsige paremas ülanurgas teadet Kõik failid on ajakohased. -Või toimige järgmiselt.- Puudutage või klõpsake File Exploreri vasakpoolsel paanil valikut OneDrive ja otsige akna allosas olekuribal teadet Failid on ajakohased. Kustutatud OneDrive’i failide taastamiseks vaadake oma töölaua prügikasti või avage OneDrive’i veebisait ja puudutage või klõpsake vasakus allnurgas linki Prügikast. Mõned töölauarakendused ei pruugi avada ainult võrguühendusega režiimis kättesaadavaid faile (isegi kui teil on Interneti-ühendus). Kui ainult võrguühendusega kättesaadavaid faile ei kuvata teie kasutatavas töölauarakenduses, muutke failid võrguühenduseta režiimis kättesaadavaks. Selleks täitke käesolevas teemas eespool kirjeldatud juhiseid selle kohta, kuidas faile võrguühenduseta režiimi jaoks kättesaadavaks muuta. Veenduge, et teie arvuti poleks seatud unerežiimi lülituma, kui teil on vaja üles või alla laadida palju (või väga mahukaid) faile. Selleks otsige märksõna „Unerežiimi- ja toitesätted”. Lisaks tutvuge Üles- ja allalaadimise kiirendamine'i nõuannetega Te ei saa seda praegu OneDrive’i rakenduses teha, kuid OneDrive’i veebisaidil on see võimalik. Kui soovite millegi tegemiseks (nt filmi voogesitamiseks) kasutada võimalikult palju läbilaskevõimet, saate peatada sünkroonimise ja muud võrguühendust koormavad OneDrive’i tegevused. Avage OneDrive’i rakendus. Libistage sõrme kuva paremast servast keskkoha poole ja seejärel koputage nuppu Sätted.(Kui kasutate hiirt, viige kursor ekraani paremasse allnurka, nihutage kursorit ülespoole ja klõpsake siis nuppu Sätted.) Puudutage või klõpsake valikut Suvandid ja lülitage välja säte Failide sünkroonimine. Kui teil on mahupõhine Interneti-ühendus, saate sünkroonimise ja muud võrguühendust kasutavad OneDrive’i toimingud välja lülitada. Puudutage või klõpsake käsku Mahupõhised ühendused ja lülitage kõik sätted välja. Üles- ja allalaadimise edenemist saab jälgida rakenduses OneDrive, File Exploreris ja tegumiriba paremas servas olekualal kuvatava OneDrive’i ikooni kaudu. Paremklõpsake ikooni, et teha ühte järgmistest. Klõpsake käsku Sünkrooni, et lasta OneDrive’il uuesti muudatusi otsida. Failide üles- või allalaadimise ajutiselt peatamiseks klõpsake nuppu Peata sünkroonimine. Klõpsake nuppu Sätted, et muuta failid kättesaadavaks ühenduseta režiimis või ainult võrgus. Avage File Explorer. Paremklõpsake või puudutage ja hoidke vasakul paanil valikut OneDrive. Puudutage või klõpsake valikut Atribuudid ja seejärel vahekaarti Asukoht. Koputage või klõpsake nuppu Teisalda. Valige mis tahes kaust, mis asub failisüsteemi NTFS abil vormindatud draivil, ja siis koputage või klõpsake nuppu Vali kaust. Koputage või klõpsake dialoogiboksis Kausta teisaldamine nuppu Jah. OneDrive’i rakenduses ei saa kontode vahel ümber lülituda. Kui logite arvutisse sisse oma Microsofti kontoga, logitakse teid automaatselt selle kontoga sisse ka OneDrive’i. Mõne muu konto OneDrive’i failidele pääsete juurde OneDrive’i veebisaidi kaudu. Puudutage või klõpsake käsku Osta salvestusruumi juurde. Teatud riigis või piirkonnas salvestusruumilepingu ostmiseks peate muutma enda arvuti asukohta: Libistage sõrme kuva paremast servast keskkoha poole ja seejärel koputage nuppu Otsing.(Kui kasutate hiirt, viige kursor kuva paremasse allnurka, nihutage kursorit ülespoole ja klõpsake siis nuppu Otsing.) Sisestage otsinguväljale sõna piirkond, seejärel puudutage või klõpsake tulemuste loendis valikut Riigi või piirkonna muutmine. Valige loendist riik või regioon. Võimalik, et peate nende muudatuste jõustamiseks arvuti taaskäivitama. Ei, rakendus on operatsioonisüsteemide Windows 8.1 ja Windows RT 8.1 osa ning seda ei saa desinstallida. Küll aga saate selle avakuvalt eemaldada. Vajutage pikalt või paremklõpsake rakenduse paani ja siis koputage või klõpsake käsku Eemalda avakuvalt. Teavet OneDrive’i kiirklahvide kohta leiate teemast Kiirklahvid. Kui teil on probleeme OneDrive’is olevatele failidele juurdepääsemisega, vaadake OneDrive’i teenuseolekut. Vaadake kõiki failide, kaustade ja veebisalvestusruumiga seotud tugilehti. Esitage oma küsimus veebifoorumites.


ELi läänemere piirkonna strateegia ELi Läänemere piirkonna strateegia (EUSBSR) oli esimene ELi makropiirkondlik strateegia, mille Euroopa Komisjon võttis vastu ja kinnitas 2009. aastal Euroopa Ülemkogul.59C Strateegia ühendab kaheksat Läänemere ümber paiknevat ELi liikmesriiki, mille elanike arv on 80 miljonit ehk ligi 16 % ELi rahvastikust. 8 ELi liikmesriiki: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa (Berliin, Brandenburg, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Schleswig- Holstein), Soome ja Taani.


source: CulturaX

text: Lumesadu levib üle Eesti, ettevaatust liikluses! (12.03.2010 08:25) Tähelepanu! Lumesadu levib üle Eesti, hoiatab maanteeamet. Varahommikul enne kella kuut sadas Harju maakonna läänepoolses osas lund ja teekatted olid lumised või soolamärjad. Mujal oli ilm veel oluliste sademeteta ja teekatted suurematel riigimaanteedel olid kuivad või niisked. Kõrvalmaanteedel esines mitmel pool tuisuvaalusid. Teepinna temperatuure mõõdeti –1 kuni –3 kraadi. Tänasest 14.märtsni toimub Keilas kuumaõhupallide võistlus UpViser Cup. Vaata siit>>> Lennud on planeeritud 12. ja 13.märtsil kell 7.30 - 9.00 ja 16.15 - 17.30 ning 14.märtsil kell 7.30 - 9.00. Võistlused toimuvad sademeteta ja tuulevaikse ilmaga üle Keila linna.


kukk, kuradi, doggystyle, orgasm, puuritud, kliitori, dogging, sperma, kahmama, ratsutamine, peenis, clit


Uudised » Varia » Litroenergy - Valgusallikas mis põleb üle 12 aasta elektrita märgi kõik teemad loetuks


text: marimelli supiköögini on täpselt 30 päeva – @marimell.eu 60 thoughts on "marimelli supiköögini on täpselt 30 päeva" Ma ei oska hetkel linki panna (ei saa kodulehelt tooteid eraldi avada) aga minu lemmik on "Pasteet suitsuliha kõrnetega". :) Eesti esimene traditsiooniline salaami! http://www.matsimoka.ee/meie-tooted.html Täissuitsuvorst Andre Farmi " Grand Old" Juustuga – lihtsalt sõltuvuses ehk alati tuleb osta kaks latti vähemalt, sest ühe sööd niimuuseas ära ja seda otse latist, natuke häbi on, aga nahaalselt maitsev on ka! :) Ma olen terve suvi ennast kirunud, et Matsimoka grillimiseks mõeldud tooted on kõik veel proovimata.. aga kindlasti on see plaanis! Aga muidu on nende toodetest minu suured lemmikud ahjuvorstid. :) Proovi kindlasti. Neid tšillikaid ma pole ka veel proovinud, igakord kui osta tahan, on mingi häda – ilm paha, et grillida või ei satu peale vms. Aga loodetavasti veel jõuab :) JV ütleb: Täissuitsuvorst värske Eesti küüslauguga :P lihaleib tundub huvitav Pasteet suitsuliha kõrnetega ja Täissuitsuvorst Andre Farmi " Grand Old" Juustuga :) ilma nendeta ei oska enam elada :P Supikööki üritaks tulla, tahaks kangesti proovida Tom Khad. Pole seda kunagi söönud....... Ahjuvorst Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga :) Eranditult Täissuitsuvorst Andre Farmi " Grand Old" Juustuga! Nii hea lihtsalt! Neid viinereid peaks ka proovima, ehk meeldivad mu tirtsule ka :) Lemmikud on mozarellaga grillvorstid. :) Minns ütleb: Ahjuvorst mozzarellaga ja salaami on praegu lemmikud :) oi suitsuliha kindlasti :) lihtsalt nii maitsev . aga nu tõesti nii raske on valida kuna lihtsalt niii head tooted on. Plakatil on kirjaviga: "kohupima". Mida tülika naabritädiga sel päeval ette võtate? Või on oht, et tuleb õiendama ja sööjate tuju rikkuma? Naabrinaine ilmselt võtab vaba päeva. Ta teab, et üritus tulemas ja et see otse tema akna all. Eelnevatel aastatel on ta ära olnud :) Jep. Üksikute toodete linki ei saa kahjuks lisada, aga nende täissuitsuvorst küüslauguga on meeletult hea! Nagu mu isa väga maitsvate asjade kohta ütleb – keele viib pe**se!! :D Ma niiiiii tahan seda loosi võita. Ja ma nii tahan seenepüreesuppi! Tulen arvatavasti juba esimeste seas. :D TomKhad tahaks ka, aga see ei meeldiks vist mu beebile.. Saate mõlemat :) beebile annad seenekat Beebsu vist kõhus Loodeta avavad nad kunagi oma müügikoha ka Viljandis. Proovinud ühtegi toodet veel pole, aga kirjelduste järgi tundub see lemmik: Ahjuvorst Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga. Ma pole küll kunagi nende tooteid ostnud/proovinud, aga see Ahjuvorst Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga (ei saa eraldi toote linki panna) oleks grillituna kindlasti imehea :) Sashlõkk muidugi :) http://www.matsimoka.ee/meie-tooted.html ŠAŠLÕKIVORST SIBULA JA ÄÄDIKAGA – isegi grillimata maitseb hästi! Ma maitseks heameelega neid viinereid. Lemmikuks on ahjuvorstid mozzarellaga Lemmik on täissuitsuvorst Andre Farmi " Grand Old" juustuga. Lemmik on täissuitsuvorst värske Eesti küüslauguga Ahjuvorst Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga Osalen loosis, sest ei ole kuangi nende tooteid proovinud, kuigi kiidetakse! Ma olen hull pasteedi fänn, seega pasteet on kindlasti mu lemmik! :) 4. august 2017, 16:21 Matsimoka šašlõkk ja mozzarello ahjuvorst on head :P tahaks uut grillpeekonit maitsta :P Minu lemmik on sült!!!! Ja oi kui hea combo nad välja on pannud, suu hakkas vett jooksma Kadri T ütleb: Mul kahjuks pole olnud varasemalt võimalust nende tooteid proovida. Üliõpilase rahakott ei saa tihti selliseid asju lubada. Kõige parema meelega prooviksin just neid mozzarella grillvorste. Mm, juba nimi ajab suu vett jooksma. Suitsuliha!!!! Aga grillimine meeldib meile kah, seega võtaks hää meelega pakutava auhinna vastu :) Sinu soovituse peale otsisin Tallinnas käies Solarises Matsimoka üles ja noh enam pole muret, mida koju linnast viia . Viimane kord oli nimekiri juba perel nii pikk sealt tellituga, et nagu muud ei mahtundki kotti. Laste lemmikud mozzarellaga ahjuvorstid, minul pasteet ja mehel suitsuliha, aga ühesõnaga väärt kraam http://www.matsimoka.ee/meie-tooted.html Pasteet. Ja laste lemmikud on viinerid Šašlõkivorst sibula ja äädikaga Täissuitsuvorst Andre Farmi " Grand Old" Juustuga- lemmik! Tailiha viiner sooviksin proovida Ahjuvorst Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga on nüüd meie pere uus lemmik! :) Mina proovisin jaanipäeva paiku Matsimoka viinereid ja mozzarellaga vorste ja šašlõkivorste. Kõik olid superhead. Tahaks nii väga võita ja muid asju ka proovida. Matsimoka. Iganädalane asi peaaegu. Olen proovinud shaslõkki. Lihaleiba ,toorvorste ja minu lemmikud mozzarellaga grillvorstid ☺pasteeti pole veel proovinud ☺ Kõik Matsimoka asjad on nii head, aga nad on nii-nii kaugel ja tudengi jaoks natuke kallid (vahel stipi päeval võib lubada :D ). Proovinud ei ole veel, aga ahjuvorstid Vigala mozzarella, tomati ja basiilikuga tunduvad põnevad. Matsimokat külastan tihti, üks lemmikutest toodetest on lihaleib :) http://www.matsimoka.ee/meie-tooted.html Matsimokal on kõige parem küüslaugupekk, mis saada on. Rullpeekon ja suitsuvorst juustuga on meeletult maitsvad. Järgmisena ootavad järge proovimisel viinerid, grillpeekon ja mozarellavorstid. Täissuitsuvorst Andre Farmi Juustuga – nii hea! Huvitav, mina pole veel ühtki maitsvat Matsimoka toodet saanud, kõik on imeliku püdela koostisega või on siis mingi vastik maitse juures. 6. august 2017, 08:31 Huvitav kohe, kust sa neid ostnud oled? Ma pole never halba kraami saanud?! Lemmik toode on tegelikult hoopis Matsimoka verivorstid. Need on niiii head, sellepärast ootan juba jõuluaega Aga hetkel on lemmikud vürtaikanad toorvorstid, tšilli ja paprikaga. Ei oska linki kuidagi panna, kuid lemmik on toorvorst tšilli ja paprikaga :) Tiia O. ütleb: Oo :) Ma polegi veel ühtegi Matsimoka toodet proovinud, aga püüan kavva võtta, kuna tooted tunduvad huvitavad ning maitsvad :) Vàga tundub huvitav toorjuust tšilli ja paprikaga :)


Mari Mets • 13 aprill 2016 Halinga farmi omanik Raul Peetson Piimajõe bussipeatuses, kuhu tegelikult bussi ei käi. See sai tellitud lihtsalt ilu pärast. Foto: Andres Haabu Eesti suurima piimafarmi Halinga omanik Raul Peetson soovitab kõigil raskustesse sattunud põllumeestel unistada hästi konservatiivselt, kontrollida oma tagalat ja võidelda pankroti vastu vaid nendega, kelle suhtes on täielik usaldus. Saneerimisel oleva Eesti suurima piimatootja OÜ Halinga saneerimisnõustaja, advokaat Veikko Toomere sõnul on Halinga maksejõuetu ning ettevõte on juba pankrotis. Farmi omanik ja juhataja Peetson sellega ei nõustu ja ütleb, et pankrotiavalduse laualepanemine oleks lihtsama vastupanu teed minek ja enneaegne allaandmine. Halinga juhtkond on valmis ellujäämise nimel edasi võitlema. Ometi tunnistab ta, et on teinud lühikese ajaga ülisuureks kasvanud Halinga farmis mitu juhtimisviga. Esimese uue farmi käivitamisel 2012. aasta novembris jooksis Peetson oma uhiuute lautade-lüpsikodade vahet asju ajades ööpäevaga säärikutes 46 kilomeetrit. Nüüd võitleb ta oma 3600 lehma ja 60 töötaja eest, teisel pool 120 võlausaldajat, kes nõuavad tagasi 9 miljonit eurot. Tegelikult oli Halingal saneerimise algatamisel nõudeid isegi 14 miljoni jagu, kuid neid on oluliselt vähendatud. Küsimustele vastab Raul Peetson. Mis läks Halinga farmiga halvasti, et tuli algatada saneerimine? Peame minema ajas kolm-neli aastat tagasi, kui hakati seda suurt farmikompleksi ehitama (novembris 2012 – toim). See oli ambitsioonikas plaan, mille eesmärk on olnud piimatoodang üles saada ja kaasata investor just selliste raskete aegade jaoks. Me ei saanud aga oma suuri farme korralikult käima. Kui hakkasime oma piimatoodanguga just plaanile lähenema, tuli piima hinna langus, millega me ei suutnud sammu pidada. Ettevõtte säilitamiseks ja ümberstruktureerimiseks võeti ette saneerimine, et see raske aeg üle elada. Kui peame iga kuu eelarvet ümber tegema, sest piima hind kukub jälle rohkem, kui me karta oskasime, kaob lõpuks pidev kriisiplaani tegemine ära ja see ongi lihtsalt võitlus ellujäämise nimel. Nimetan seda peksasaamise efektiks: kui peremees tuleb koju ja annab koerale nätaka ja peksab teda iga päev, siis lõpuks on koer õnnelik, kui peremees tuleb koju ja teda ei löödagi. Sama oli piima hinnaga. Tõusu polnud enam mõtet loota, hea meel oli juba selle üle, kui enam ei langenud. Millises seisus teie ettevõte praegu on? Aasta aega on olnud saneerimist ja on vaja kaasata investor või leida täiendavad vahendeid, et saneerimiskava täitma minna ja pidada vastu senimaani, kui piima hind tõusule pöördub. Samal ajal kohustusi täites ja karja tootmispotentsiaali hoides. Miks ei ole õnnestunud pea aasta eest algatatud saneerimisega ettevõtet päästa või vähemalt paremuse poole viia? Ajalist ja rahalist ressurssi, millega päästa võlausaldajate raha ja ettevõte saneerimisest edukalt välja tuua, on läinud sisemiste võitluste peale. Ettevõtetel, kes lähevad saneerimisse, soovitan saneerimiskava konservatiivsem teha. Ja kindlasti omadega. Kui kunagi saab sellest perioodist raamatu kirjutada, siis meil on sinna panna, mida oleme õppinud. Number üks on see, et luurele tuleb minna nende inimestega, keda sa tunned. Me siin pingutame, et pidada sõda selle nimel, et ellu jääda. Lisaks peab veel vaatama oma kaevikus ka ringi, sest kuskil käib keegi nagaaniga ringi, üritab sulle selja tagant kuuli põlve lasta. Mis teid veel praegu elus hoiab? Oleme tõmmanud suuri kulusid kokku, kulutame teraviljakasvatuses ja mujal minimaalselt. Müüme tootmiseks mittevajalikku põhivara, vähendame maakasutust. Eelnevatel aastatel on võetud teraviljakasvatuses ambitsioonikaid plaane, et katta ära teraviljavajadus ja kasvatada teravilja ka müügiks. Praegu oleme läinud selle plaani juurde tagasi, et number üks on oma kari. Rahavood on sellised, et jooksvaid kohustusi täidame. Kas vähem maad ja vilja tähendab siis ka Halinga põhilise tulutooja piima tootmise vähenemist? Praegu teeme kõik selleks, et vähendamised hoiaks piimatoodangu sellises optimaalses piiris, kus piimatoodang kataks ära jooksvad kulutused. Mida te nüüd tagantjärele targana kindlasti teisiti teeks, kui uue farmi ehitamine ja suur laienemine oleks alles ees? Me ei saa pretendeerida sellele, et ettevõte on super hästi juhitud, kindlasti on juhtimisvigu tehtud. Halinga juhtimisviga on see, et kasvasime väga väiksest ettevõttest väga suureks samade inimestega ega ole juhtimist lihtsalt suutnud järel lohistada. Alustasime 300 lehma ja 40 töötajaga, nüüd oleme jõudnud 1800 lüpsilehmani (lisaks vasikad, kasvueas lehmad ja pullid – toim). Aga meil on olnud ettevõttes kogu aeg avatus juhuks, kui meil on võimalus kaasata välisinvestor. Meil on elu nagu klaaskontoris: vaatad sisse, vaatad välja, kõik tegevused on arusaadavad. Meil on hästi palju ettevõtteid kokku ostetud. Oleme käitunud aabitsa järgi. Raul Peetson keset oma au ja uhkust - Põhjamaade suurima farmi lüpsilaudas.


text: Soome puss Soome pussi kuju pärineb rauaeelsest ajast. Skandinaavias on leitud pronksist ja rauast nuge, mis ehituselt soome pussist ei erine. 10.–12. sajandil olid sellised noad levinud kõikjal Põhja-Euroopas, kaasa arvatud Põhja-Venemaal. Soome puss hakkas teistest Põhja-Euroopa nugadest erinema ja rahvuslikuks sümboliks kujunema suhteliselt hilja, 17. sajandi lõpus ja 18. sajandil. Kainuu maakonnast Hyrynsalmist pärit relvasepp Kalle Keränen õppis nugade valmistamist Fiskarsis 1867–1868 Sheffieldist pärit inglasest sepa Thomas Woodwardi juures. Seejärel avas Keränen oma ettevõtte Kainuun Puukko, mis hakkas kõige uuemaid metallitöötehnikaid kasutades tootma väliselt traditsioonilisi nuge. Neid hakati nimetama Woodwardi järgi tommi puukko. Soomlased kasutasid pussi külmrelvana Talvesõja ajal. See tekitas punaarmees laialdast hirmu. Punaarmee komandörid rääkisid alluvatele hirmujutte soome pussi kasutamisest, et neid distsiplineerida[1]. Soome pussi eeskujul töötati NSV Liidus välja niinimetatud luuraja nuga (NR-40, нож разведчика 1940). 1977 keelustati Soomes pusside kaasaskandmine linnades. Kuid selle seaduse täitmist ei nõuta väga rangelt. Näiteks ehitustöölised käivad sageli lõunal, endal puss riietel nähtaval kohal rippumas, ja põhjas on tavaline, et jahimehed liiguvad ringi täies jahiriietuses, mille hulka kuulub puss. Soome puss on tänapäeval ainus tsiviilese, mida sõjaväelased võivad oma vormi juures avalikult kanda. Enamik noorsõdureid tuleb sõjaväkke oma pussiga. Sõdurid, allohvitserid ja kadetid kannavad vormi juures sageli graveeritud või muul viisil kaunistatud pussi, mis tähistab seda, et nad on läbinud väljaõppe. Selle poolest erineb puss pistodast, mida kaasas ei kanta. Pussi kaasaskandmist põhjendatakse vajadusega omada käepärast tööriista. Tänapäeval on soome pussid levinud suveniirid. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - ERNA legendid ja tegelikkus. Ülo Jõgi. Teine trükk. Tallinn 2006 - Erna dessant - Erna retk


FOTOD: Veok puistas Tallinnas Ahtri tänava ehitussegu täis(16) Täna lõunal võis Tallinnas Ahtri tänaval näha vaatepilti, kus asfalttee oli täis ehitussegu. Delfi lugeja kirjutab, et nägi täna Ahtri tänaval ehitussegu vedanud veoautot, millel oli tagumine luuk kas lahti unustatud või katki läinud. Suur osa ehitussegust oli juba tänavale laiali sõidetud ja see osa, mis oli ära kuivanud, tolmas pealtvaataja sõnul hoogsasti. Liiklust taoline juhtum väidetavalt ei seganud. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71322371


Kultuur elab ja areneb ruumis | Kultuuriministeerium Avaleht Uudised Kultuur elab ja areneb ruumis 28. veebruar 2019 - 11:09 Tallinna Vanasadamasse kavandatakse aastaks 2024 uus trammiliin. Foto: Egis Rail Meie elukeskkond on meie kultuuri kandja. Kuidas veelgi paremini seda keskkonda väärtustada ja arendada, kirjutab Kultuuriministeeriumi arhitektuuri- ja disaininõunik Veronika Valk-Siska. 7. veebruaril arutas valitsuskabinet ruumiloome meeskonna loomist, kes hakkaks hea seisma kvaliteetse elukeskkonna eest. Valitsuse otsuses seisab, et Rahandusministeeriumil koostöös Kultuuriministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga tuleb moodustada töörühm, et leida võimalused ruumikaalutluse arvestamise suurendamiseks otsustusprotsessides ning organisatsioonide tegevuse parendamiseks. Töörühm peab kaasama ka teisi ministeeriume, omavalitsuste liitu, ettevõtlusorganisatsioone, õiguskantsleri esindajat ja teisi partnereid. Valitsusele teeb töörühm konkreetsed poliitikaettepanekud aasta pärast, jaanuariks 2020. See tähendab, et aega ei olegi enam nii palju jäänud. Eesti on allkirjastanud Davosi deklaratsiooni ja nõustunud ÜRO säästva arengu eesmärkidega. Samuti oleme liitunud Euroopa maastikukonventsiooniga. Nende liitumistega kaasneb üksjagu kohustusi, mis peaksid meie elukeskkonda paremaks muutma, kuid tegelikkus on mõnevõrra teistsugune. Meil puudub ühtne ja pikaajaline vaade ruumiküsimustele. Eri asutuste ruumipoliitilised eesmärgid käivad sageli teineteisele risti vastu ning rahastusmeetmed ja investeeringuotsused ei sisalda pahatihti üldse kvaliteetse elukeskkonna eesmärki, kuna eeldatakse, et ruumi kvaliteet on justkui juba tagatud eelnevate protsessidega nagu planeeringud või loamenetlus. Muidugi mõista see nii ei ole. Veelgi enam, riigi kinnisvarainvesteeringud, sealhulgas ehitiste ja rajatiste asukoha valik ning ruumiprogrammide, lähteülesannete ja hanketingimuste koostamine ei lähtu laiemalt inimeste elukeskkonna parendamise eesmärgist. Sageli ei olegi ehitiste ja taristu lähteülesannete koostamisel ja rahastusotsuste tegemisel ruumipädevusega isikuid kaasatud. Arhitektid ja planeerijad ning maastikuarhitektid, sisearhitektid ja disainerid kaasatakse alles projekteerimise ja planeerimise faasis – aga siis on olulised otsused juba tehtud ja hilja midagi muuta. Kindlasti ei ole need mured ainuomased Eestile, kuid nii mõneski teises Euroopa riigis või piirkonnas ollakse meist ruumipoliitika konsolideerimisel mõni samm ees. Ka meil on võimalik tegutseda. Poolteise aasta jooksul töötas Riigikantselei juures ruumiloome ekspertrühm. Rahvusvahelise konteksti täpsustamiseks ja Eesti võrdlemiseks teiste Euroopas kasutusel olevate praktikatega tellis ekspertrühm uurimistöö portugali teadlaselt João Ferreira Bentolt. Läbiviidud uuring käsitles Taani, Iirimaa, Šotimaa, Flandria ja Austria kogemust, kuna just nendes maades käsitletakse ehituskultuuri ja ruumiloomet terviklikumalt kui Eestis seni tavaks. Mida on vaja, et muutused jõuaksid ellu? Esiteks, küsimus on suhtumises. Otsuste tegijad peavad teadvustama, milline on riigi üksikotsuste laiem ruumimõju. See tähendab, et nii valitsustasandil kui ka omavalitsustes analüüsitakse ruumiotsuste kvaliteeti ja hinnatakse alati ruumimõju. Jaanuarini 2020 tegutseva töörühma täpsem vorm ja aastane ajakava selgub lähiajal, kuid ülesannete loetelu on võrdlemisi pikk. Nende seas on leida sobivamaid lahendusi suurendamaks sellesama ruumikaalutluse arvestamist otsuste ette valmistamisel. Ka peab töörühm koordineerima dokumentide muutumist selliselt, et koostöö eri institutsioonide vahel saaks üldse toimida. Töörühmalt oodatakse ka konkreetseid ettepanekuid ametkondade ruumipädevuse suurendamiseks. Jah, töörühm võib teha ka ettepaneku alalise, jääva ruumiloome meeskonna moodustamiseks. Kui keegi soovib seda nimetada riigiarhitekti institutsiooniks – palun! Mõistetavalt on just see viimane tekitanud kõige suuremat huvi. Kui püsiv meeskond moodustatakse, siis millised peaksid olema sellele pandud ootused? Kindlasti peaks selle meeskonna olema visioneeriv, loominguline. Näiteks ei ole meil seniajani terviklikele teadmistele tuginevat arusaama oma paneelelamute rajoonide tuleviku kohta. Meil ei ole täit teadmist ega lahendusi maapiirkondade ja väikeasulate elukeskkonna säilitamise ja parandamise teemal. Alati tekitab palju küsimusi ajalooliste hoonete kasutuselevõtmine, linnapiirkondade areng, säästva arengu eesmärgid või isegi nüüdisaegse õpikeskkonna loomine. Meeskond võib tulevikus algatada ja viia ellu riigi ruumi edendavaid projekte, heaks näiteks on EV100 „Hea avaliku ruumi“ jätkuprojekt. Suuresti just ruumiloome meeskonna kätes oleks nende küsimuste lahendamine või vähemalt lahenduste poole suunamine. Mida me sellest võidaksime? Kui ruum on teadlikult arendatud, muutub riik rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisemaks. Teadlikult arendatud ruumiline keskkond on atraktiivne nii elanikele, ettevõtjatele kui ka investoritele ja külalistele. Kvaliteetse ruumi esiplaanile seadmine riigi huvina toetab mitmesuguste rahastusmeetmete veelgi tõhusamat kasutamist. Õigusaktides senisest selgemate aluste seadmine elukeskkonna parendamiseks muudab Eesti ruumilise arengu tasakaalustatumaks ja vajadusel kiiremaks. Kui ruumivaldkondi puudutav seadusruum muutub selgemaks, väheneb ehitusprojektide, planeeringute ja kõiksuguste muude vaidluste, sealhulgas kohtuvaidluste hulk. Kultuur elab ja areneb inimestes, aga võib ka öelda, et ta elab ja areneb ruumis. Me ei suuda ette kujutada, et astuksime ruumist välja – oleksime olemas väljaspool ruumi. Meie elukeskkond ongi seetõttu meie kultuuri oluline kandja. Ekspertrühma materjalid on kättesaadavad veebis https://www.riigikantselei.ee/et/ekspertruhmad.


9) jäätmete kõrvaldamine on nende keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming;


Seismoloog: Nepalis püsib suur oht veel mitu nädalat Helsingi ülikooli teadlase Pekka Heikkineni sõnul jätkub ohtlik olukord Nepalis vähemalt mitu nädalat, sest järeltõuked võivad samuti tulla üsna võimsad. Nepalis leidis eile aset maavärin magnituudiga 7,8 ning sellele järgnev maavärin võib halvimal juhul olla magnituudiga 7 ehk ühe magnituudi võrra madalam, selgitas seismoloog YLE uudisteportaalile, vahendab ERR Uudised. Järeltõukeid võib esineda veel mitu kuud. Kuigi iga möödunud ööpäev vähendab võimalust, et tulemas on võimas järeltõuge, siis otsene oht ei kao lähinädalatel veel kuhugi, nentis Heikkinen. Teadlase sõnul osatakse tänapäeval maavärinaid üha paremini prognoosida, kuid paljude praktiliste ennetusmeetmete kasutusele võtmiseks on ka kõige moodsamatest prognoosidest vähe abi. "Himaalaja piirkond on olnud teravdatud tähelepanu all juba tükk aega ja oli teada, et varem või hiljem seal midagi sellist juhtub. Kuid prognoosida maavärinat sellise täpsusega, et prognoosi saaks otseselt kasutada evakuatsiooni või päästeoperatsiooni ettevalmistamiseks, on paraku võimatu," selgitas Heikkinen. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 2400 inimese, kuid suurem osa rusudest on veel läbi otsimata. Vigastatuid on ligi 7000. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71333689