ÄRA KUNAGI KUKU jääd ronides! - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri ÄRA KUNAGI KUKU jääd ronides! - Go Traveli reisikirjad ÄRA KUNAGI KUKU jääd ronides! Tallinna ja Toila-Ontika ümbruse pankrannikul või mõnes karjääris võib lõikavalt külmadel talvistel nädalavahetustel näha kümneid köie, kasside ja kirkadega mööda jäätunud seinu üles-alla turnivaid veidrikke. Kutsuvad nad ennast jääronijateks. Jääronimise alustamiseks nullist ei lähe palju aega. Kogenud instruktori käe ja pilgu all saab seinale mõnekümne minutiga. Talvine päev looduses ühes füüsilise liikumisega tagab tõenäoliselt pikalt kõneainet pakkuva positiivse elamuse sõprade seltskonnale või kolleegidele firmaürituse käigus. Jääronimine on ka alpinismitreeningute üks elemente. Rohkem või vähem jääd tuleb mägedes ikka ette. Mõnest põhitõest kinni pidades on see kõik täiesti ohutu. Riskifaktor kasvab aga järsult, kui turvaline ülaköie julgestus (kus julgestuspunkt on ronijast alati üleval pool ja potentsiaalne kukkumine piiratud umbes meetriga) vahetub altjulgestuse vastu (kus ronija paigaldab oma julgestuspunktid ronides ja võimalik kukkumine on kahekordne kõrgus eelmisest julgestuspunktist pluss köie venimine. „Ära kunagi kuku jääd ronides!” on sadu ja tuhandeid marsruute roninud praktikute enim korduv nõuanne. Korraliku varustuse ja julgestuse korral jääd küll ellu, aga kergem või tõsisem vigastus on enam kui tõenäoline. Kõigist alpinismivormidest näeb kõige agressiivsem välja just jääronija – kaks 15 cm pikkuse teraga kirkat käes, kaks 12 hambaga, millel pikkust 5 cm, kassi saapa küljes, umbes 15 jääpuuri, millel pikkust 10 kuni 20 cm (igal puuril neli tera) vööl. Kõik need on ronija sõbrad tema vertikaalsel teekonnal kuni selle hetkeni, ta kui juhtub kukkuma. Tõenäosus, et ükski neist ronija sisse auku ei tee, on väike. Kui ka kõigi teravikega peaks õnnelikult minema, on jää paraku betoonkõva ja kiirendus sellel metsik. Pehmes lumes on alpinistil oma vigade parandamiseks aega sekundeid, jääl vaid murdosa sellest. Üks meie reisikaaslane jäigi just jääronimisel saadud vigastuste tõttu koju: nädalad haiglavoodis ja kuud taastumist on kindlad. MILLEKS KÕIK SEE RISK? Peale alpinismi kohta üldiselt käiva tõdemuse, et sa saad sealt tagasi niipalju, kui oled valmis andma, ehk võetud risk on võrdne saadud emotsiooniga, on jää kindlasti kõige maalilisem ja maagilisem substants, millel vertikaalseid harrastusi nautida. Jää on „elus” − ta liigutab, ta häälitseb. Täna on ta teistsugune kui eile, homme veelgi erinev. Ta muutub tundide, vahel minutitega. Ja mõne kuu pärast ei ole teda enam üldse, aga ilmub kunagi jälle uuesti. Varatalvist õhukest jääkihti või varakevadist soojusest vettinud jääd hoiab seina küljes rohkem ronija optimism kui mõni looduslik protsess. Külmal kesktalvel on jää kivikõva ega taha kirkateragi all murduda. Ta võib olla peegelsile või lillkapsa või tilkunud küünlavaha sarnane. Läbipaistev või lumivalge või kirju liivast või kivist. Jääkirkade ja jää kohtumise tulemusel kostuva perioodilise „toks-toks-toks”-heli kõrval on jääronimist saatvateks põhihäälteks aeg-ajalt paanilised röögatused „Jää!”, „Ice!”, „Eis!” või „Ljod!” Kuigi jääd ronides on kõigile teada, et vähem või rohkem jääd pudeneb kirkade ja kasside alt ikka, on viisakas suurematest kamakatest allpool olevaid ronijaid ikkagi hoiatada. Piisab ka poole rusika suurusest õlga või kätt või imepisikesest nägu tabanud jääkillust, et väga tükk aega oleks väga valus. Tegelikult peaks turvalisuse huvides ju loobuma kose ronimisest, kus juba ronijaid ees. Aga jääronimine on üha populaarsem. Lootus ilusaid koskesid, eriti nädalavahetustel, ainult enda päralt leida on väike. Seepä rast riskid ehk rohkem, kui tahaks ja otsid oletatava jäälangemise trajektoori kõrvalt ikka teed üles, sageli raskemat teed. Jääronimise suur pluss võrreldes laiema alpinismiga seisneb selles, et kuna kosed ei asu kõrgete tippude juures, vaid enamjaolt orgudes ja kanjonites, on see võrdlemisi ilmakindel harrastus. Erinevalt tippudele ronimisest puudub nädala või kahe pikkune frustreeriv ilmaootamise periood. Kui just totaalset tormi ei ole, leiab midagi sobivat ikka. Soojade, päikeseliste ilmadega otsid põhjapoolseid koski, tugevate miinuskraadidega, vastupidi, tahaks olla päikese käes, tugeva tuulega leiad mõnusat ronitavat kuskilt nuki tagant või praost. Rohke lumesaju korral väldid koskesid, kus üleval on laviiniohtlikud nõlvad, ja valid pigem midagi järsemat, kuhu lund vähem külge jääb. Meie kolmeliikmelise köiskonna (vennad Viljar ja Peteri ning autor) tee viis tänavu veebruaris Austria Alpidesse, kahte veidi erinevasse orgu, jää jahile. Malta ja Gasteini orud on mõne sõidutunni kaugusel Münchenist ja Salzburgist, Gasteini viivad ka rongirööpad. Malta org on vaikne ja rahulik loodusturismi sihtkoht. Voolav vesi pluss mägine maastik tagab loendamatud joad ja kosekesed, mis suvel kaunid vaadata ja talvel mõnusad lähedalt katsuda. Talvisel ajal tundub Maltas vähemalt iga teine vastutulev turist olevat jääronija. Koskede läheduses domineerisid autodel Austria enda, Saksamaa, Tšehhi, Slovakkia ja Poola numbrimärgid. Seevastu Gasteini orus kaovad üksikud jääronijad linnapildis suurte plastsaabastega ringilonkavate turistide vahele ära – Gastein on üks Austria suusa-Mekasid. Autor ei oska öelda, kui populaarne on see Eesti laudurite ja suuskajate hulgas, aga enamiku meie naabrite keel (soome, rootsi, vene) on seal prominentselt esil. Meie üheksapäevase reisi jooksul jõudsime ronida pea kahe käe sõrmede jagu koskesid. Kõik jäid oma raskuskategoorialt vahemikku WI4–WI5, pikkuselt 150–300 m vahele, mis tähendas, et iga köiskonna liige sai igal kosel maitsta ka eesronija ülesandeid. Kuna sel hooajal tekkis jää Eestis suhteliselt hilja ja treening kodus jäi nigelaks, paistis see esimestel päevadel kerge sahmerdamise näol ka välja – kes suutis ära kaotada jääpuuri, kes julgestusvahendi, kes suutis kosest alla visata pealambi, kes kirka, kes suutis köie kaljuprakku kinni tõmmata. Kõik esimese viie ronimispäeva kosed oli mõnusad ronida. Aga meeles mõlkus meil midagi muud. Gasteini oru ühe haru lõpus, paksu kuusemetsa taga, põlvepaksuste hangede vahel asub Anlauftali jääareen, imeilus ja imposantne, sadu meetreid kõrgete kaljuseintega palistatud looduslik amfiteater, kus asuvad kogu Austria ühed võimsamad jääkosed, nende hulgas ka üks maailma raskemaid jääronimismarsruute, WI7+ kategoorias Centercourt, millest selle aasta veebruaris järel küll vaid riismed. Meie huvi ja unistused keskendusid siiski veidi kergemale, kuid väljanägemiselt veelgi pilkupüüdvamale 300-meetrisele jäätunud joale nimega Mordor (WI5). Ronimismarsruutidele annavad üldjuhul nime selle esmaläbijad. Ja teatud Tolkieni maailmale omast julmust ja lootusetust tunneb sellel esimest korda 1986. aastal ronitud joal, keset kõledaid kaljusid taeva ja maa vahel kõlkudes ilmselt igaüks. Kergelt kõhe hakkas Mordorit vaadates juba kaugelt ning iga lähemale astutud samm ainult süvendas seda tunnet. Kogu see 300 m oli võrdlemisi ühtlane 75–90-kraadine sein. Pikematel jääkoskedel on tavaliselt kerged astangud, mis pakuvad hea ja mugava koha julgestusjaamadeks, kergeks hingetõmbeks ja muuhulgas varjavad vaadet alla. Mordoril need puudusid, mis tähendas julgestusjaamas vöös istumist või pigem rippumist, tagumiku all sadu meetreid õhku. Sealt väga palju alla vaadata ei tahagi, üritad aega veeta muuga – teed pilti või korrastad varustust. Selle Mordoriga maadlesime kahel järjestikusel päeval. 22. veebruar oli imeilus soe ja päikesepaisteline talvepäev, mis oli äärmiselt ebasoodus kirde- ja idasuunalise kose ronimiseks. Lisaks olid enne meid kosele jõudnud kolm tšehhi, mis tähendas meie jaoks ühtlast jääsadu terveks päevaks. Õnneks on Mordor niivõrd järsk, et kõik ülevalt tulevad suuremad jääkamakad põrkavad kaugele eemale, tabamisoht on vaid väiksematelt tükkidelt. Viljar sai soojenduseks olla esimese köiepikkuse eesronija. Varsti hakkaski kosele paistma päike ja tegi seda hea paar tundi ehk ülalt alla hakkas vaikselt vulisema ja tilkuma vett. Järgmine köiepikkus kuulus minule. Mul oli väga hea tundega päev – parimatel ronimishetkedel oled enesekindlus ise, liigud kui ennast kõrvalt vaadates, optimaalselt ja mõnuga. Kose raskeim osa läks mängeldes, hoolimata kaelapudenevast jääst ja veest. See lisas vaid trotsi. Kui mu kaks kaaslast olid julgestusjaama jõudnud, oli meil paraku ees otsuse hetk. Kuna kosk oli selleks ajaks taas varjus, õhutemperatuur miinuses, aga vesi ülevalt jätkuvalt voolas, jäätus see kohe kokkupuutel meie köitega, riietusega, varustusega. Kõik kolm olime üsna külmunud, lisaks ei tundnud Peteri ennast kõige paremini. Otsustasime tagasi alla laskuda. Alla jõudes ja koske kogu ulatuses nähes saime aru, et olime tegelikult jõudnud juba julgelt üle poole kose ja raskeim osa peaaegu lõppenud. Oleks suutnud ilmselt edasi pingutada. Kõik see tähendas, et homme, reisi viimasel päeval, tuleb kas või hambad ristis uuesti proovida. Järgmisel päeval tahtsime olla kosel esimesed ja jõuda ette päikesest ja sulaveest. Äratus oli kell pool neli, et seitsmeks kose all olla. See ka õnnestus. Kuid vähemalt minu jaoks ei olnud päevad vennad – eelmise päeva enesekindlus ja hea tunne olid kadunud, ronitud sai tahtejõu pealt. Nii jäi Viljari kanda suurem osa raskest tööst, talle kogunes kolm köiepikkust eesronijana. Peteri ja mina sekundeerisime kumbki ühega. Õnneks ei hakanud meid segama päike. Ilm oli küll soe, kuid päike jäi pilve taha kogu päevaks. Ilma suurema draamata jõudsime kose lõppu veidi pärast kella ühte. Pärast pooleteisetunnist laskumist oli meie Austria seiklus otsa saanud. Nii kosk kui ka kogu amfiteater oli olnud üksnes meie päralt. Segavaid tegureid ei olnud, tunne oli rahulolev ja nagu ikka millegi toreda lõppedes, veidi nukker. Ilus peatükk Eesti jääronimise lukku. Jääronimisest põhjalikumalt huvitatutele: Will Gadd „Ice & Mixed Climbing: Modern Technique” Jeff Lowe „Ice World: Techniques and Experiences of Modern Ice Climbing” Silm tasub peal hoida eestikeelsel blogil www.seiklus.blogspot.com. Austria koskede kohta:


Noudettu kohteesta https://hikipedia.ws/index.php?title=Hikinews:Krimin_sota:_Hikinews_raportoi_Euroopan_borssikattilasta&oldid=547339


source: wikipedia

text: Vanasõna on üks rahvaluule žanre; lühike, terviklik, hinnanguline ja kujundlik ütlus. Vanasõna on rahvasuus käibiv üldistav lause, argikogemuse üldistus, mille tunnusteks on lühidus, poeetilisus ja õpetlikkus. Vanasõna on võrreldes rahvalaulu või -jutuga lühike. Kõige sagedasemad on Eestis 4–8-sõnalised vanasõnad. Leidub ka üle 50-sõnalisi vanasõnu. Vanasõnade uurimisega tegeleb parömioloogia. Eesti vanasõnad Eesti vanasõnade kohta on otsesed andmed hilised (16.–17. sajandist alates), mistõttu ei saa kuigi hästi jälgida nende teket ja arengut. Rahvaluuletekstide kõrvutamisel sugulasrahvaste omadega võib siiski aru saada, et mõne üldläänemeresoomelise vanasõna vanus ulatub vähemalt läänemeresoome ühisaega. Ent Anton thor Helle vanasõnaüleskirjutuste (1732) ja 1900. aastate vanasõnade võrdlemisel on näha, et sajandi jooksul kaob käibelt kolmandik vanasõnu. See-eest lisandub pidevalt uusi ütlusi. Kõige varasem teadaolev üleskirjutus eesti vanasõnadest pärineb 1587. aastast Hiiumaalt, kus arvekirjade kirjutaja Lorenz Becker on muu hulgas üles kirjutanud kaks eestikeelset lauset: "Kuy Taivas koitap / si Tallopoick hobosett jotap" ja "Arro, Rickus / Ikapeevf Remus", millest viimasel on olemas ka otsene saksa paralleel. Eesti vanasõnad lähtuvad põhiliselt tolleaegse talupoja seisukohast. Pikad orjusesajandid on vanasõnadesse tugeva jälje jätnud. Hinnatakse töökust, julgust, headust, ausust ja teisi positiivseid omadusi, kuid rohkemgi veel alandlikkust, kannatlikkust, vastupidamist, piskuga leppimist, tasa ja targu toimimist, ettevaatlikkust. Elu mitmepalgelisus ning vastuolud tingivad suuresti ka asjaolu, et võib kergesti leida vastukäivaid eesti vanasõnu ("Pikad juuksed, lühike aru" ja "Pikad juuksed, pikk aru"). Eesti vanasõnadele on nagu rahvalaululegi enamasti omane algriim ja parallelism (näiteks "Uni ei anna uuta kuube, magamine maani särki"). Vanasõnavormile on ühtaegu iseloomulikud nii ellipsid kui ka kunstikavatsuslikud sõnakordused, žanritunnuste hulka kuulub üldistus. Vanasõna koosseisu võib kuuluda iga liiki kõnekäände. Samuti on vanasõna tunnuseks poeetilisus ja allegooria, ka personifikatsioon. Teistest rahvaluule lühižanridest on eesti vanasõnadel väga tihedad sidemed kõnekäändudega, kuid minimaalsed mõistatustega. Eestis on üles kirjutatud umbes 82 000 autentset vanasõna. Osa vanasõnu tuntakse üle Eesti, mõned on rahvusvahelisedki, kuid kolmandate levik piirdub ühe murdepiirkonnaga. Eesti vanasõnade esialgsed levikualad on: 1. Põhja- ja Kesk-Eesti, 2. saared, 3. Lääne-Eesti ja Edela-Eesti (kaasa arvatud Mulgimaa), 4. Lõuna-Eesti. Eesti vanasõnade edetabeli eesotsas seisavad järgmised vanasõnad: "Kelle jalg tatsub, selle suu matsub" ja "Kes koera saba kergitab, kui koer ise"; "Kui tõnisepäeval nii paljugi päikest paistab, et mees näeb hobuse selga hüpata, siis tuleb kena aeg"; "Varane pühib nokka, hiline saputab tiibu"; "Pill tuleb pika ilu peale"; "Käbi ei kuku kännust kaugele" ja "Suur tükk ajab suu lõhki" 35 kõige levinuma eesti vanasõna seas on kaks sellist, millele maailmas vastet ei leidu: "Parem suutäis soolast kui maotäis magedat" ja "Kes kannatab, see kaua elab". Rohkesti on käibel rahvusvahelisi vanasõnu (näiteks "Häda ajab härja kaevu", "Tasa sõidad (sõuad), kaugemale jõuad"). Eesti vanasõnu on kõige rohkem mõjutanud kokkupuuted soomlastega (Põhja-Eestis, eriti Ranna-Eestis ja Hiiumaal), liivlastega (Lõuna-Eesti ning Saaremaa), vadjalastega (Kirde-, Ida- ja Kagu-Eesti) ning venelastega (Ida-Eesti, eriti Setumaa ja Vastseliina). Eesti vanasõnu Käbi ei kuku kännust kaugele. Lina eest vabaks. Kui sa tangu peale märakut ei pane, siis õhtal mahvi ei saa. Julge pealehakkamine on pool võitu. Igaüks on oma õnne sepp. Keelatud vili on magus. Tervis on parem kui rikkus. Kus suitsu, seal tuld. Silm on hinge peegel. Silm on südame aken. Laisal päev pikk. Kuri keel on teravam kui nuga. Tühi kõht on kõige parem kokk. Suvel tee saani, talvel valmista vankrit. Tee tööd töö ajal, aja juttu jutu ajal. Kingitud hobuse suhu ei vaadata. Üheksa korda mõõda, üks kord lõika. Aus nimi on enam kui raha. Ükski kivi ei tõuse ilma tõstmata. Pool vaest isata, üsna vaene emata. Kõik, mis teed, tee hästi. Kes tööd teeb, see rõõmu näeb. Sõpra tuntakse hädas. Homseks hoia leiba, aga mitte tööd! Töö kardab tegijat. Argpüks kardab ka oma varju. Mida ei saa jõuga, seda saab nõuga. Hirmul on suured silmad. Õpi palju, näe palju, ära palju pajata. Söö, mis küps, aga räägi, mis tõsi. Põllu nägu näitab põllumehe tegu. Sile kass, teravad küüned. Kus puid raiutakse, seal langevad laastud. Rikas elab nõnda, kuidas tahab, vaene nõnda, kuidas saab. Kuidas metsa hõikad, nii see sulle vastu kajab. Vaata ka vanasõnade loend kõnekäänd aforism maksiim Viited Risto Järv. 1999. "Vanasõna ei ole varnast võtta?" Mäetagused. Hüperajakiri 10: 130-155. Välislingid Eesti vanasõnade andmebaas, sisaldab üle 13 000 vanasõna Vanasõnad üle maailma (tsitaadid.ee) Risto Järv, Piret Voolaid. Vikerraadio saates "Huvitaja" esitatud vanasõnade seletused Voolaid, Piret (2021). Millist vanasõnatarkust vajame tänapäeval? Horisont, 6, 72−73. Voolaid, Piret (2023). Elusügise ja eakate kujutamine eesti vanasõnades ehk vanasõnad kultuurigerontoloogia teenistuses. Sirp: Eesti Kultuurileht, 18 (3941), 4−6, 05.05.2023. https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c21-teadus/elusugise-ja-eakate-kujutamine-eesti-vanasonades-ehk-vanasonad-kultuurigerontoloogia-teenistuses/ Folkloristika


source: fineweb

text: Kahest tõenäoliselt novembri teises pooles siinsete haiglate ja tervishoiusüsteemi juhtimisega tutvuma saabuvast meedikust üks on Helmandi kuberneri meditsiininõunik ja teine provintsi keskhaigla rolli täitva Bosti haigla peaarst. Arstide siiatoomist rahastab välisministeerium arenguabi rahast. Välisminister Urmas Paeti sõnul pole ürituse eesmärk ainult kahe inimese visiit. «Plaan ei ole see, et nad käivad siin, näevad ja imestavad ja kõik ununeb, vaid et see projekt jätkuks Afganistanis,» rääkis minister. «Kava on luua seal alus arstide täiendusõppeks.» Väliskülaliste õppereisi Eestisse korraldab mittetulundusühing Mondo. Sama organisatsioon on saatnud Helmandisse ka kaks meditsiinieksperti, tunamullu Argo Partsi ja tänavu Anu Raisma. Esmaabikursused kohalikele Eestist saadetud eksperdi töökoht on Suurbritannia juhitud Helmandi provintsi ülesehitusmeeskonnas ning ta on seal ainuisikuliselt vastutav siiani osaliselt mässuliste kontrolli all oleva ja nii NATO sõdurite kui tsiviilisikute poolest kõige suurema ohvrite arvuga piirkonna meditsiinisüsteemi ülesehituse eest. Raisma saadab afgaane ka Eesti-reisil. Lisaks Helmandi arstidele moodsa meditsiini alaste teadmiste jagamisele tahab Eesti alustada ka tavakohalikele tervishoiuteadmiste andmist. Näiteks esmaabi väljaõpet. «See oleks mõeldud n-ö lihtsatele afgaanidele sealsamas Helmandis,» rääkis Paet. «Jätkuvalt on nii, et kuigi haiglad on olemas ja meditsiinipunktid ka, võib tihti kümme kilomeetrit seal ikkagi saatuslikuks saada – sest teed on läbimatud või olematud.» «Mõte on viia ennekõike sealsetele naistele läbi kõige esmasemad esmaabikursused, kuidas nad saaksid kõige lihtsamate meditsiiniasjadega seal ise toimetada,» selgitas Paet. Raamatud kirjaoskamatutele Esmaabikursustel osalejate tarbeks toetab Eesti ka raamatute kirjastamist. «Need on natuke teistsugused raamatud kui need, millega meie siin harjunud oleme,» märkis välisminister. See tähendab, et tegu on õpikutega, mis on «loetavad» ka kirjaoskamatutele inimestele. «Pildiraamatud sisuliselt. Piltidel on need tegevused, mida peab tegema,» kirjeldas Paet. «Nendega, kes suudavad lugeda, on lihtsam, aga kuna Helmandis on jätkuvalt kirjaoskamatus eriti naiste seas hästi kõrge, siis on ka raamatud, mida nad saavad kasutada lugemata.» Paeti kinnitusel läkitab Eesti meditsiinieksperdi Afganistani kindlasti ka tuleval aastal, kuid lisainimesi sellele laiale tööpõllule praegu saata ei kavatse. Küsimust, kes seda tööd tuleval aastal teeb, praegu tema sõnul arutatud pole. «See sõltub Anu Raismast, mis on tema valmisolek, kas ta tahaks jätkata või vahetust saada,» rääkis ta. Paeti sõnade kohaselt on Eestil kolm arenguabi valdkonda, mida hoolimata riigieelarve kärbetest ei puututa – tuleval aastal jäävad samaks summad, mis eraldatakse Afganistanile, Gruusiale ja humanitaarabiks. «Võtame vähemaks peamiselt üksikute ühekordsete projektide raha, mis ei ole siiani olnud väga süsteemses raamistikus, ning natuke väheneb ka Moldova ja Ukraina abi,» ütles ta. Eesti abi Helmandile • Provintsi keskhaiglat on Eesti toetanud kolme projektiga, millele on kulunud aastatel 2006–2009 ühtekokku 4,4 miljonit krooni. • Eesti raha eest on ostetud haiglasse näiteks lasteosakonda hädavajalikke seadmeid ja kütust nende elektrigeneraatori käigushoidmiseks. • Eestist saadetud meditsiinieksperdi vastutusel on ka terve Helmandi provintsi meditsiinisüsteemi arendamine, see inimene peab hindama kohalike vajadusi ning vaatama, kuidas Eesti ja ka näiteks provintsi ülesehitusmeeskonna juhtriik Suurbritannia saavad neid aidata. Allikas: välisministeerium, PM


14. I lisas nimetatud osaline võtab meetmeid, et täita lõikes 1 nimetatud kohustusi viisil, mis võimalikult vähe kahjustab konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9 käsitletud osaliste ja teiste arengumaadest osaliste sotsiaal-majanduslikku seisundit ja keskkonda. Nimetatud sätete järgimise kohta protokolliosaliste koosolekuna toimival osaliste konverentsil tehtud otsuste alusel arutab konverents oma esimesel istungil, milliseid abinõusid tuleb rakendada, et kliimamuutuste kahjulikud tagajärjed ja muutuste vältimiseks võetud meetmete kahjulikud tagajärjed võimalikult vähe mõjutaksid neis sätetes nimetatud osalisi. Konverentsil käsitletakse ka rahastamise, kindlustuse ja tehnoloogia edasiandmise korraldamist.


source: CulturaX

text: Kesklinnas algavad ulatuslikud teetööd > Tallinn Kesklinnas algavad u... Algav teedeehituse hooaeg hõlmab nii magistraalide rekonstrueerimist kui ka kvartalisiseste tänavate remonti ja kergliiklusteede rajamist. Kesklinna linnaosa 2018. aasta teede ja heakorra investeeringute kava alusel rekonstrueeritakse ajavahemikus aprillist septembrini Juurdeveo tänav (Pärnu mnt ja Türi tn vahel) ja Türi tänav (Juurdeveo – Saku tn). Taastusremont ootab Gildi tänavat. Suve teises pooles on kavas Herne tänava põhjalik remont ning samal ajal tehakse ka A. Weizenbergi tänava taastusremonti (J. Poska ja Mäekalda tn vahel). Tartu maanteel Lennujaama tee ja Vana-Tartu maantee vahelises lõigus rajatakse aprillist juulini Ülemiste järve liikumisrada. "Palju räägitakse suurte magistraalteedega seotud ehitustöödest nagu Gonsiori tänava rekonstrueerimine ja Reidi tee rajamine. Tegelikult aga toob selle aasta kevad, suvi ja sügis Kesklinna ka paljude kvartalisiseste tänavate ja kõnniteede remondi," rõhutas Kesklinna vanem Vladimir Svet. "Tulemusena paraneb paljude kesklinlaste jaoks võimalus liikuda oma kodukandis, jalutada ning veeta aega vabas õhus. Oluline ongi, et kesklinnas ei remondita ainult magistraale, vaid ka kvartalisiseseid teid."


text: Amhara keel ehk amhari keel (varasemas kirjanduses amhaara keel) kuulub semi keelte hulka. On levinud Etioopias, põhiliselt Abessiinia mägismaal (Addis Abeba lähedal ja sellest põhja pool). Kõnelejaid on umbes 20 miljonit (umbes veerand Etioopia elanikkonnast). On Etioopia riigikeel. Koos mõne väiksema keelega moodustab semi keelte etioopia rühma (etiosemi keeled). Semi keeled jõudsid Araabia poolsaarelt Etioopiasse ilmselt esimesel aastatuhandel eKr. Esimesed teadaolevad amhara keele mälestised pärinevad 14. sajandist. Amhari keel kasutab etioopia kirja. Seda kirjutati algul paremalt vasakule, hiljem hakati kreeka keele mõjul kirjutama vasakult paremale. Etioopia kirjas kirjutatakse iga kahe sõna vahele kaks punkti, kuid tänapäeval kasutatakse selle asemel üha enam tühikut. Vaata ka Amharakeelne Vikipeedia Viited Välislingid Vikipeedia amhari keeles Amhara nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Semi keeled Etioopia


Enno Pere kaks medalit «Heitealades ei olegi nii tähtis füüsiline vorm kui just vaimne valmisolek võistluseks,» ütleb Pere. Ta meenutab, et kui soojenduskatsete ajal lennutasid Saksa veteranid ketast kümme meetrit kaugemale kui teised, siis võistlustel nad kõrbesid. Perele ei ole medali saamine eesmärk omaette. «Muidugi oli hea meel, kui teise koha sain, aga minu jaoks on tähtsam protsess ise,» lausub ta. Kui võimalik harjutab ASi Tallina Vesi juht kolm korda nädalas staadionil heiteid. Talvel on ta rohkem jõusaalis. «See on elustiil,» räägib Pere oma sporditegemise kohta. Mõned käivad kusagil niisama puhkamas, tema läheb võistlustele. Ühendriikides Oregonis oli kohal 2200 sportlast, 42 olümpiavõitjat, legendaarne kaugushüppaja Bob Beamon, neljakordne kettaheite olümpiavõitja Al Oerter ning 1932. aasta Los Angelese olümpiamängudest osavõtjaid niipalju, kui neid veel elus on, vahendab Pere oma elamusi. Sealsamas nägi ta sajaaastast meest, kes tõukas kuuli neli meetrit, ja vaimustus 72aastasest daamist, kes võitis jooksud hoolimata sellest, et põeb vähki. Eestis on lahjad mehed Perele teeb muret, et tänapäeval on noormehed lahjas füüsilises vormis. «Kujutage ette, et Eesti sõjaväkke tulnud noortest meestest ei suutnud kolmandik kangil mitte üht kätekõverdust teha,» sõnab ta. Hõbemedalimehele käib närvidele Tiigrihüppe või arvutipõlvkonna ülistamine. «Internet on nagu mistahes muu narkootikum,» avaldab Pere oma arvamuse. Eestil on kergejõustikus õigupoolest üks tipptegija --Erki Nool, möönab ta. Pere on veendunud, et sõidab järgmistele maailmavõistlustele. Ka võitma. «Sportlastest ma saan aru, ükskõik mis riigist nad ka ei oleks. Poliitikutest arusaamisega on tunduvalt raskem,» räägib Pere.


text: Roheneemesaared (portugali keeles Cabo Verde, kabuverdianu keeles Kabu Verdi; ametlik nimi Cabo Verde Vabariik) on riik ja saarestik Atlandi ookeanis Aafrika mandri läänerannikust umbes 500 kilomeetri kaugusel läänes. Nimi Riigi nimi on tuletatud Aafrika mandri läänepoolseimast punktist, Senegalis asuvast Roheneemest (portugali keeles Cabo Verde 'roheline neem'). 24. oktoobril 2013 kuulutati ÜROs, et riigi ametlikus nimes ei peaks nime Cabo Verde teistes keeltes kasutama tõlgituna. Asend Roheneemesaared asuvad Aafrika lääneranniku riikidest Senegalist ja Mauritaaniast läänes Atlandi ookeanis v-tähe kujuliselt paikneva saarterühmana. Kanaari saared jäävad Roheneemesaartest umbes 1000 kilomeetrit kirdesse. Riigi rannajoone kogupikkus on 965 kilomeetrit. Roheneemesaared ulatuvad 332 kilomeetrit loodest kagusse ja 299 kilomeetrit idast läände. Riigi suurimal, Santiago saarel, on pikim vahemaa maismaal linnulennult 75 kilomeetrit. Loodus Roheneeme saarestik koosneb kahest vulkaanilist päritolu saarterühmast: Tuulepealsetest saartest ja Tuulealustest saartest. Saarestikus on kokku 10 saart ja 5 väikesaart, millest suurimad on Santiago (991 km2), Santo Antão (779 km2) ja Boa Vista saar (620 km2). Suuremad saared on valdavalt mägised. Riigi kõrgeim geograafiline koht Pico do Fogo tegevvulkaan küündib 2829 meetrit üle merepinna. Viimane vulkaanipurse toimus riigis 2015. Ülejäänud saartega võrreldes on suhteliselt madalad Sali, Boa Vista ja Maio saared. Riigi idapoolsed saared on geoloogiliselt vanemad, läänepoolsed nooremad. Veestik Riigi mageveekogude veehulk sõltub sademetehulgast, mistõttu aastaringselt püsivaid mageveekogusid riigis ei leidu. Riigi pikim jõgi on 7 kilomeetri pikkune Ribeira do Rabil. Taimestik Riigi pindalast on metsaga kaetud 21,1%. Looduses on registreeritud 774 liiki kõrgemaid taimi, millest 11% on endeemsed. Taimed on riiki levinud Lääne-Aafrikast, Vahemere maadest ja Ladina-Ameerikast. Loomastik Roheneemesaartel puuduvad kahepaiksed ja maod. Riigis on kirjeldatud 37 liiki roomajaid, kellest 22 liiki on endeemsed. Riigis on kirjeldatud 264 liiki linde, millest kuus liiki on endeemsed. Enamik maismaaimetajaid on riiki aja jooksul sisse toodud. Ainsad põlised imetajad on käsitiivalised. Looduskaitse Roheneemesaarte peamised keskkonnakaitseprobleemid on ulatuslik metsaraie ja viljaka maa erodeerumine. Roheneemesaartel asub Fogo rahvuspark. Mitmel väikesaarel on moodustatud loodusreservaadid. Ribeira do Rabili märgala kuulub Ramsari konventsiooni nimestikku. Tähtsad linnukaitsealad on veel Fogo vulkaaniline piirkond ja Santiago saarel asuvad rannakaljud. Sali ja Maio saarel kaitstakse soolakuid. 1986 rajati Roheneemesaarte botaanikaaed. Kliima Roheneemesaartel valitseb kirdepassaatidega troopiline kliima. Aasta keskmine temperatuur jääb vahemikku 22–27 °С. Saarte kliimat mõjutab jahe Kanaari hoovus, mistõttu sademeid on vaid 100–250 mm aastas. Riiki kimbutavad pidevalt põuad. 1970. ja 1980. aastatel tabas riiki 17-aastane põuaperiood. Vihma võib sadada juulist novembrini. Riik Riigikord Roheneemesaared on parlamentaarne vabariik. Täidesaatev võim kuulub presidendile, kes valitakse rahva poolt absoluutse häälteenamuse alusel ametisse 5 aastaks. President määrab ametisse peaministri. Seadusandlik võim kuulub 1-kojalisele Rahvusassambleele, kuhu kuulub 72 liiget. Rahvusassamblee liikmed valitakse ametisse 5-aastaseks ametiajaks. 2016 valimiste järel on Demokraatlikul Liikumisel 40, Roheneemesaarte Iseseisvuse Aafrika Parteil 29 ning Demokraatlikul ja Sõltumatul Roheneemesaarte Liidul 3 kohta. Riigi põhiseadus jõustus 25. septembril 1992. Riigi kõrgeim kohus on 7-liikmeline ülemkohus. Haldusjaotus Roheneemesaared jagunevad 22 omavalitsuseks (concelhos). Riigis on 24 linna, suurim linn on pealinn Praia. Rahvastik Roheneemesaarte viimane rahvaloendus toimus 2010. 2016 seisuga elas riigis 531 238 elanikku, kellest 264 951 olid naised ja 266 287 mehed. Enim elanikke oli Praias (155 239) ja São Vicente omavalitsuses (81 862), vähim aga Tarrafali omavalitsuses (5233). 1946–1949 näljahäda tõttu liikus osa elanikkonnast São Tomé ja Príncipele. 2010 elas riigis 491 683 elanikku ja keskmine rahvastikutihedus oli 122 inimest/km2, seejuures São Vicente saarel 335 inimest/km2, Santiago saarel 276 inimest/km2 ja Sali saarel 119 inimest/km2. 52% rahvastikust elab Santiago saarel, 16% São Vicente saarel ja 9% Santo Antão saarel. 16% riigi elanikest elab pealinnas Praias. Keeled Riigis on ametlike keeltena tunnustatud portugali keel ja Roheneemesaarte kreoolkeel. Religioon Roheneemesaartel asuvad katoliku Santiago de Cabo Verde ja Mindelo piiskopkonnad. Riigis on 37 katoliku kogudust. Riigist on pärit kardinal Arlindo Gomes Furtado. Riigikaitse Roheneemesaarte relvajõud jagunevad rahvuskaardiks ja rannavalveks. Riigi tegevteenistuses teenib 1200 isikut. Rahvuskaart koosneb 3 rügemendist. Rannavalve koosseisus on õhu- ja mereväeeskadrillid. Rannavalvele kuuluvad Dornier Do-228 lennuk, mitu transpordilennukit ja 5 patrull-laeva. Lisaks kuulub riigi relvastusse 5 T-55 tanki, BRDM-2 soomukid, 120-PM-43 miinipildujad, RPK kergekuulipildujad, AK-47 ja AKM automaadid ning ZU-23 õhutõrjekahurid. Taristu Riigi teedevõrgu kogupikkus on 1350 kilomeetrit, millest sillutatud teid on 932 kilomeetrit. Peamised ühistranspordivahendid saartel on väikebussid. Riigis kehtib parempoolne liiklus. Riigis on seitse lennuvälja ja neli rahvusvahelist sadamat, riigi peamised sadamad on Praia ja Mindelo. Ajalugu Asustamata Roheneemesaared avastasid 1455 Veneetsia päritolu Portugali meresõitjad Alvise Cadamosto ja Antoniotto Usodimare. Meresõitja António de Nolist sai Roheneemesaarte esimene kuberner. Portugallased rajasid 1462 Santiago saarele Cidade Velha sadama. Cidade Velha sadamas peatusid 1497 meresõitja Vasco da Gama, 1498 Christoph Kolumbus ja 1522 Fernão de Magalhães. Roheneemesaari ründas 1585 Inglise meresõitja Francis Drake. Pärast prantslaste rünnakut 1772 viisid portugallased koloonia pealinna üle Praia asundusse. Roheneemesaartest kujunes oluline Portugali orjakaubanduse keskus. 18. sajandi lõpus tabas saari mitu näljahäda. 19. sajandil asus Roheneemesaarte elanikke Ameerika Ühendriikidesse. Portugal andis Roheneemesaartele 1951 meretaguse provintsi staatuse. Roheneemesaarte iseseisvuslased hakkasid aktiivselt suhtlema Guinea-Bissau iseseisvuslastega. Amílcar Cabral rajas 1956 Roheneemesaarte Iseseisvuse Aafrika Partei, mis 1961 alustas vägivaldset vastupanu Portugali koloniaalvõimude vastu. Kui Portugalis toimus 1974 kodanlik revolutsioon, kuulutasid Roheneemesaared 5. juulil 1975 välja iseseisvuse. Riigi esimeseks presidendiks sai Aristides Pereira, kes kuulutas välja üheparteisüsteemi ning arendas suhteid Hiina ja Liibüaga. 1991 toimunud esimestel demokraatlikel presidendivalimistel sai presidendiks Demokraatliku Liikumise esindaja António Mascarenhas Monteiro. Eesti ja Roheneemesaarte suhted Eesti ja Roheneemesaared sõlmisid diplomaatilised suhted 9. septembril 1991. Detsembris 1999 peatus oma ümbermaailmareisil Mindelo sadamas purjejaht Lennuk. Infotehnoloogia ekspert Linnar Viik sai 2008 Roheneemesaarte valitsuse nõunikuks. Haridus Roheneemesaarte haridussüsteem on kolmeastmeline: põhiharidus, keskharidus ja kõrgharidus. Põhikool kestab 6 ja keskkool 5 aastat. 2006 rajati Roheneemesaarte ülikool, 2008 Santiago ülikool ja 2001 Jean Piaget' nimeline ülikool. Kultuur Roheneemesaarte kultuuris on põimunud Aafrika ja Euroopa kultuurielemendid. Cidade Velhas asuv katoliiklik Nossa Senhora do Rosario kirik on maailma vanim säilinud kolooniarhitektuuri kirik. Riigis asub mitmeid Portugali kindlusi, millest tuntuim on Fort Real de São Filipe kindlus. Maa populaarsemad muusikastiilid on morna, coladeira, funaná ja batuque. Tuntuim Roheneemesaartelt pärit laulja oli Cesária Évora. Kuulsaim iga-aastane kultuuriüritus on Mindelo karneval. Riigi tuntuimad muuseumid on etnograafiamuuseum ja Tabanka muuseum. Riigis tegutseb üks riiklik ja 3 välisriigi telekanalit. Elanike populaarseim spordiala on jalgpall. Roheneemesaarte juurtega on Rootsi endine jalgpallur Henrik Larsson. Praias asub Hiina raha eest rajatud riigi suurim staadion, mis mahutab 15 000 pealtvaatajat. Riigi korvpallikoondis võitis 2007 Aafrika meistrivõistlustel pronksmedali. Roheneemesaarte sportlased on osalenud olümpiamängudel alates 1996. aasta suveolümpiamängudest Atlantas. Riigi sportlased pole olümpiamängudelt medaleid võitnud. Vaata ka Roheneemesaarte riigipeade loend Roheneemesaarte valitsusjuhtide loend Roheneemesaarte jalgpallikoondis Viited Välislingid Assembleia Nacional de Cabo Verde Roheneemesaarte parlamendi koduleht Governo de Cabo Verde, Roheneemesaarte valitsuse koduleht Riigid Aafrika maad Atlandi ookeani saarestikud


text: Theodosius II või Theodosius Noorem (Imperator Caesar Divii Arcadii Divi Theodosii Flavius Theodosius Augustus; 10. aprill 401 – 28. juuli 450) oli Ida-Rooma keiser 408–450, valitsedes seega 42 aastat, 1 kuu ja 28 päeva (koos isaga 48 aastat). Ta oli Arcadiuse ja Aelia Eudoxia vanim poeg, Theodosius I lapselaps. Valitsemisaeg Theodosius hakkas juba 402. aastal kandma tiitlit "augustus" ning seega sai temast formaalselt isa kõrval valitseja juba üheaastasena. Theodosius sai keisriks 408. aastal seitsmeaastaselt, mil suri Arcadius. Enne seda oli ta õppinud nii sõjandust kui ka keeli. Arusaadavalt poleks seitsmeaastane laps saanud pärast isa surma iseseisvalt riigi juhtimisega hakkama. Keiser Arcadiuse testamendis oli troonipärija koha peal lünk, mis võimaldas erinevatel pretendentidel nõuda endale eeskostja kohta keisri kõrval. Võimalik, et seetõttu tekkiski legend sellest, et Arcadius määras Pärsia šahhi Theodosiuse hooldajaks. Arvatavasti tulenes see legend asjaolust, et riigi idapiiril valitses rahu ning riikide vahel püsis heanaaberlik läbisaamine. Theodosiuse valitsemisaja algust märgistasid ulatuslikud tänavarahutused, mis olid põhjustatud näljahädast. Egiptusest jäid saabumata laevad viljaga, mis ähvardas jätta linna leivata. Kujunenud olukord võimaldas kaupmeestel kruvida leivahinnad kõrgeks, mis viis omakorda vihased massid tänavatele. Anthemiuse mõjuvõim Theodosius sõltus kogu oma valitsemisaja jooksul õukondlastest ja naistest. Neist esimene oli pretodriaanide prefekt Anthemius. Teda on kirjeldatud võrreldes keiser Arcadiuse soosikute Rufinuse ja Eutropiusega positiivsemana. Anthemius tegutses pigem riigi kui enese huvides. Üks tema esimesi ettevõtmisi oli kaubanduslepingu sõlmimine Pärsiaga, milles pandi muu hulgas paika kaugeimad punktid, kus naaberriigi kaupmeestel on lubatud tegutseda. Sellest lepingust saab välja lugeda ka poliitilise allteksti: Pärsia šahh aktsepteeris sellega Bütsantsis kujunenud jõudude vahekorda. Teiseks Anthemiuse olulisieaks teeneks oli algatus ümbritseda Konstantinoopol uute müüridega. Vanad müürid olid maavärinate käigus saanud tugevalt kannatada ega pakkunud enam linnale küllaldast kaitset. Uute kaitsemüüride ehitamist alustati 413. aastal (vahetult enne Anthemiuse kukutamist) ning lõpetati 439. aastal, seega püstitati neid müüre 26 aastat. Uus müür oli ligikaudu viis kilomeetrit pikk, sisaldas viit väravat ja 92 torni. Kuigi keisril polnud nende müüride rajamisel praktiliselt mingit isiklikku rolli, hakati seda iseenesestmõistetavalt kutsuma Theodosiuse müüriks. Selle kaitsemüüri osi on säilinud tänapäevani. Pulcheria mõjuvõim 414. aastal toimus Bütsantsi siseelus erakordne sündmus: 4. juulil kuulutati keisri 16-aastane õde Pulcheria augustaks ning tema büst paigaldati senati istungite ruumi Honoriuse ja Theodosius II rinnakujude kõrvale. Sümboolselt sai selle sammuga Rooma impeerium endale kolmanda ühisvalitseja. Pulcheria oli Arcadiuse ja Eudoxia kolmest tütrest vanim. Ta oli väga energiline ja võimukas ning kuigi ta oli Theodosiusest vaid mõne aasta vanem, oli tal venna üle väga suur mõjuvõim. Augusta tiitli vastuvõtmisega lubas ta ja ka tema nooremad õed, et jäävad alatiseks vallaliseks. Pulcheria oli sügavalt usklik ning tema võimule pääsemisega hakkas õukonna elukorraldus meenutama pigem kloostrit. Usule lisaks sai ta südameasjaks venna kasvatamine ja harimine. Seega pidi keiser tänama oma õde hea hariduse eest. Keiser valdas suurepäraselt kreeka ja ladina keelt, oli tugev matemaatikas, astronoomias, ajaloos ja teistes teadustes. Ta luges palju nii päeval kui ka öösel, mistõttu oskas ise endale konstrueerida spetsiaalse valgusti. Theodosius oli hea joonistaja ning ta illustreeris oma käega raamatuid. Ilus käekiri andis talle ka hüüdnime Kalligraaf. Hea haridus ja usklikkus andsid keisrile pehmeloomulise ja sõbraliku inimese kuvandi. Talle meeldis viibida vaimulike seltskonnas. Keiser omandas ka ise usuküsimustes suure asjatundja kuulsuse. Theodosiuse õhutusel koondati õukonda ulatusliku vaimuliku kirjandusega raamatukogu, kus keiser veetis tunde lugedes. Lugemisele lisaks oli üks tema meelistegevusi kiriklike psalmide laulmine. Ta korraldas isegi hipodroomil suurele rahvahulgale võiduajamise asemel ühise jumalapalvuse. Theodosius sekkus isiklikult kirikusisestesse vaidlustesse ning andis oma suure panuse paganate tagakiusamisele. Tema käsul põletati 426. aastal maha Olümpia pühamu ning 448. aastal korraldati paganlike raamatute põletamine. Keisri austus kirikutegelaste vastu võttis vahel suisa äärmusliku vormi. Üks tahumatu käitumise poolest tuntud munk olevat pannud keisri kirikuvande alla, kui viimane vastas munga järjekordsele palvele eitavalt. Keiser pöördus patriarhi poole, et ta mõjutaks munka vannet maha võtma. Patriarh püüdis keisrit rahustada ning selgitas, et munga pandud vanne ei kehti, kuid ta võib selle vande ise maha võtta. Theodosius sellega aga ei leppinud, vaid ta andis käsu munk üles otsida ning palus, et ta vandest vabastataks. Paljud kaasaegsed on keisri välimuse kirjeldamisel välja toonud, et Theodosiusel olid tema kaunitarist ema ilusad mustad silmad. Keisrit polevat ka kunagi nähtud vihastamas. Kord olevat üks lähikondlane keisrilt küsinud: "Miks Te oma solvajaid kunagi ei nuhtle surmaga?" Selle peale vastas keiser: "Inimesi pole raske hukata, kui sa aga saad seda tegu kahetsema, siis ei suuda neid ellu tagasi tuua keegi muu peale Jumala." Tugeva kehaehitusega keisri hobiks oli lisaks lugemisele ja usuküsimustele ka jahipidamine. Lakkamatud kõhklused kujundasid Theodosiusest võimetu ja tahtejõuetu valitseja, kes oli pidevalt kellegi endast tugevama mõju all. Kuna tema huvid olid mujal, suhtus ta riigiasjadesse väga pealiskaudselt. Mõnikord on isegi öeldud, et Theodosius polnud mitte Pulcheria mõju all, vaid Pulcheria valitseski tollel ajal riiki. Näiteks seisiski mitmete vana usu pooldajate vastu suunatud sammude taga otseselt keisri õde. Abielu, Eudocia tõus ja mõjuvõim Keisrile kohaselt tuli Theodosiusel valida endale abikaasa. Keiser teatas, et tema väljavalituks saab suursuguse päritoluga ja maailma kauneim neiu. Kui sellist naist leida ei õnnestu, eelistas ta, et neid oleks pigem kaunis. Nende juhiste alusel algasid abikaasa otsingud, milles osalesid nii Pulcheria kui ka keisri lähedased sõbrad, sest sellest sõltus ka nende edasine heaolu. Järgnevad sündmused kõlavad lausa muinasjutulikult. Üle terve riigi algasid keisrinna otsingud, kuid erinevatel põhjustel sobivat kandidaati ei leitud. Keisri ellu sekkus saatus. Pulcheria jutule tuli üks ateenlanna nimega Athenais, kes oli ühe filosoofi tütar ning saanud hea hariduse. Isa surma järel läks kogu pärandus Athenaisi vendadele. Isa jättis tütrele vaid väikese rahasumma ning kirjutas testamendis, et sellest talle piisab, sest teda ootab ees õnn, mis ületab iga teise naise oma. Athenais suundus oma tädiga Konstantinoopolisse ning läks Pulcheria jutule, et viimane aitaks tal õigluse jalule seada ning tüdruk saaks oma osa pärandusest. Pulcheria oli aga Athenaisi ilust rabatud ning teatas keisrile, et abikaasa otsingud on lõpule jõudnud. Väidetavalt armus Theodosius Athenaisi esimesest silmapilgust. Algasid ettevalmistused pulmadeks. Athenais oli olnud pagan, mistõttu algas tema koolitamine ja ristimine. Tema uueks nimeks sai Aelia Eudocia. Ta on läinud ajalukku kui andekas poetess, kelle luuletused käsitlesid valdavalt heroilist ja usulist teematikat. Theodosius ja Eudocia abiellusid 7. juulil 421. aastal. Kui keisrinna vennad sellest kuulsid, üritasid nad karistuse hirmus põgeneda, kuid nad toodi keisrinna ette. Eudocia olevat neile öelnud: "Kui te poleks mulle liiga teinud, poleks ma Konstantinoopolisse tulnud." Sellega oli tülil lõpp ning vendadele määrati kõrged ametikohad õukonnas. Aasta hiljem sündis keiserlikul paaril tütar, kellele pandi vanaema auks nimi Eudoxia. 2. jaanuaril 423. aastal kuulutas Theodosius II oma abikaasa augustaks. Tegelik võim kuulus aga jätkuvalt Pulcheriale. Keiseri osalemine valitsemises piirdus vaid paberite formaalse kinnitamisega. Väidetavalt olevat Pulcheria naljaga pooleks andnud vennale dokumendi, mis kinnitas keisrinna Eudocia keisri orjaks. Sisusse süvenemata kirjutas Theodosius sellele alla. Pikapeale hakkas olukord kahe augusta vahel õukonnas pingestuma. Lisaks tärkas Theodosiuses huvi riigiasjade vastu. Väliselt säilis palees keisri lapsepõlves sisse seatud kord, mis nägi näiteks ette päeva alustamist psalmidega ning kolmapäevaseid ja reedeseid paaste, oli õhus tunda pingete kasvu. Õukonna intriige varjutas mõneks ajaks läänest tulnud teated. 15. augustil 423. aastal suri Ravennas Lääne-Rooma keiser Honorius, Theododius II onu. Konstantinoopol oli väga huvitatud tühjaks jäänud trooni täitmisest oma kandidaadiga. Kõige sobivamaks peeti 2. juulil 419. sündinud Flavius Placidust, kes oli väejuht Constantinus (mõnda aega ka Lääne-Rooma keiser) ja Theodosius I tütre Galla Placidia poeg. Seega oli ta Honoriuse õepoeg. Temast saigi peatselt keiser Valentinianus III. Enne Rooma saatmist kihlati ta Theodosiuse ja Eudocia tütre Eudoxiaga. Sellega kinnitati Ida ja Lääne ühtsusust ühe riigi raamides. 437. aastal saabuski Valentinianus hiilgava saatjaskonnaga Konstantinoopolisse, kus toimus Lääne-Rooma keisri ja Ida-Rooma printsessi pulm. Peagi katkestas Eudocia Pulcheria tähelennu ning temast sai ise keisri peamine mõjutaja. Eudocial õnnestus mõne aja pärast saavutada Pulcheria pagendamine pealinnast. 425. aastal asutati Konstantinoopoli ülikool, mida võib pidada pigem Eudocia teeneks. Õppetöö toimus ülikoolis niid ladina kui ka kreeka keeles ja tänapäeva mõistes kateedreid oli kokku 31, kusjuures neis rakendatud professoritel oli keelatud samal ajal õpetada kodus. Kõik ülikoolis töötanud õppejõud said riigilt palka ning pärast 28-aastast teenistust oli neile ette nähtud pension. Aastail 429–438 koostati Theodosius II korraldusel seadustekogu, mis sai tema auks nime Codex Theodosianus. See sisaldas alates 313. aastast antud keiserlikke edikte ja kehtis seadusena riigi mõlemas osas. Välispoliitika Theodosius II valitsemisaega iseloomustasid pidevad pinged Doonau maile tekkinud hunnide riikliku moodustisega. Selle lakkamatu ohuga püüti võidelda ka relvadega, kuid peamiselt siiski kulla abil. Nii osteti end rüüsteretkedest vabaks. Eriti ohtlikuks muutus riigile olukord 434. aastal, kui hunnide ja teiste rändrahvaste etteotsa sai Attila. Oht Konstantinoopolile muutus lausa käegakatsutavaks. Konflikti vältimiseks pakuti Attilale suurt andamit koos lubadustega seda aasta-aastalt suurendada. Hunnid polnud riigi ainsaks ohuks. Samal ajal võideldi Pärsiaga Armeenia pärast. Lisaks välisele ohule lahvatasid riigis ka suured usutülid, mis neelasid palju keisri tähelepanust. Eudocia langus Umbes 441. aasta paiku halvenesid keisri ja keisrinna suhted järsult. Theodosius hakkas oma naist kahtlustama petmises keisri enda lähedase sõbraga. See lugu on samuti muinasjutuline. Väidetavalt sai keiser kingituseks erakordselt suure õuna, mille ta kinkis edasi keisrinnale. Eudocia olevat jätnud õuna söömata ning kinkinud selle oma kallimale, kes paha aimamatult kinkis selle ringiga tagasi Theodosiusele. Vihane keiser nõudis abikaasalt, et ta kingitud õuna näitaks. Eudocia väitis, et sõi õuna ära ning kinnitas seda, keisri nõudmisel ka vandega. Seejärel näitas keiser abikaasale õuna. Järgnes tõsine armukadedusstseen, mille järel kaotas keisrinna igaveseks oma mehe soosingu. Pole teada, kas see lugu on tõsi, kuid kindel on, et keiserliku paari suhted halvenesid ning 442. aastal saadeti Eudocia igavesse pagendusse Jeruusalemma, kus ta 460. aastal suri. Ta kinnitas elu lõpuni, et ei petnud oma meest ning, et tegu oli tema vastase vanenõuga. Viimased valitsemisaastad Eudocia pagendamine andis samuti pagenduses viibinud Pulcheriale lootuse taas võimule tõusta. Kuid üle elatud perekondlik draama muutis keisri lähikondlaste suhtes kahtlustavaks ning ta ei usaldanud kedagi peale eunuhh Chrisaphiuse. Viimane tegi aga kõik, et tõrjuda Theodosiuse kõrvalt oma konkurendid. Üheks neist oli näiteks Konstantinoopoli eparh (linnaülem) Cyrus (kreekapäraselt Kyros). Linnamüüride taastamist juhtinud Cyrust tervitati hipodroomil hüüetega: "Constantinus ehitas, Cyrus taastas!" Salakaval Chrisaphius juhtis keisri tähelepanu sellele, et tema nime hüüetes ei mainitud ning eunuhh lisas, et tegemist on vandenõuga. Sellest piisast, et Cyrost süüdistada paganluses, millele järgnes eparhi varanduse konfiskeerimine ja vägivaldne mungaks pühitsemine. Surm ja pärand 49-aastast Theodosius II tabas surm ootamatult. Keiser oli parasjagu oma jahil, kui kukkus niivõrd õnnetult hobuse seljast, et tema selgroog sai raskelt viga. Järgmisel päeval, 28. juulil 450 suri ta saadud vigastuste tõttu. Theodosius II valitses kaua – 42 aastat. Selle aja jooksul kinnitusid paljud hiljem bütsantslikuks peetud tavad ja traditsioonid. Teda on peetud nõrgaks ja tahtejõuetuks keisriks. Tema pärandiks jäävad Konstantinoopoli müüride taastamine, ülikooli rajamine ning tema auks nimetatud seaduskogu koostamine. Theodosius II ja Eesti Theodosius II solidus on üks kahest Eestist leitud vanaaja kuldmündist. Vaata ka Ida-Rooma keisrid Bütsants Bütsantsi ajalugu Arcadius Marcianus Viited Monarhid Vana-Rooma konsulid Sündinud 401 Surnud 450 Bütsantsi keisrid


text: Minu esimene raamat (raamatusari) – Vikipeedia (Ümber suunatud leheküljelt Minu Esimene Raamat) See artikkel on Eesti Riikliku Kirjastuse lasteraamatusarjast; kirjastuse Tänapäev samanimelise sarja kohta vaata artiklit Minu esimene raamat (Tänapäev); samanimelise lastejutuvõistluse kohta vaata artiklit Minu esimene raamat. "Minu esimene raamat" oli lasteraamatute sari, mida andis välja Eesti Riiklik Kirjastus 1950. ja 1960. aastail. Pärast Eesti Riikliku Kirjastuse lahutamist kaheks kirjastuseks jätkas sarja mõnda aega kirjastus Eesti Raamat. Sarjas ilmunud[muuda | muuda lähteteksti] Kaskneem, Aleks 1956. Miks ja kuidas. Kitzberg, August 1956. Kaks juttu. Bianki, Vitali 1957. Tihase kalender. Kraszewski, Józef Ignacy 1957. Sõnajalaõis. Parijõgi, Jüri 1957. Kui isa kinkis raamatuid. Jemeljanov, Boriss 1958. Joosu-taat. Mänd, Heljo 1958. Tarkus tuleb tasapisi. Nossov, Nikolai 1958. Elav kaabu. Parijõgi, Jüri 1958. Rein ja Anna mängivad poodi. Parve, Ralf 1959. Koolis ja kooliteel. Tigane, Leida 1959. Lugu kahest laisast varesest. Gaidar, Arkadi 1960. Tšuk ja Gek. Pavlova, Niina 1960. Elav helmeke. Gorki, Maksim 1961. Muinasjutte. Sütiste, Juhan 1961. Kalamehed. Jakobson, August 1962. Muinasjutte. Goljavkin, Viktor 1963. Linn meres. Jurmin, Georgi 1963. Millest laulavad saag ja kirves Kesamaa, Manivald 1963. Kes meil käivad. Vilde, Eduard 1964. Minu esimesed "triibulised". Bianki, Vitali 1964. Jutud. Gülnazarjan, Hažak 1964. Tublid matkajad. German, Vassili 1967. Lõbusad tutvused. jm (nimestik pole täielik) Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Minu_esimene_raamat_(raamatusari)&oldid=5610348"


Liikme suurus 17.. Juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse üldkoosoleku otsusega. Astronaudid korjas pardale lennukikandja USS Ticonderoga. Juhatuse liikme Liikme suurus 17. 1 Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, võib juhatuse liikmele maksta tasu. Juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja Selle suurendamiseks lisatakse peenisesse kord määratakse üldkoosoleku otsusega. Juhatuse või muu organi liikme vastutus 1 Juhatuse liige peab oma kohustusi täitma juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma Liikme suurus 17. täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Mittetulundusühingu pankroti väljakuulutamise korral võib nõude mittetulundusühingu nimel esitada üksnes pankrotihaldur. Osakonnad 1 Mittetulundusühingul võivad olla osakonnad, kui see on ette nähtud põhikirjaga. Cernanile oli see kolmas, Evansile ja Schmittile esimene kosmoselend. Esialgu oli Apollo 17 varumeeskonnaks määratud Apollo 15 meeskond David ScottAlfred Warden ja James Irwinkuid NASA tühistas selle pärast ilmsikstulekut, et Apollo 15 meeskond oli NASA teadmata võtnud kosmoselennule kaasa sadu postkaartemida nad kosmoses tembeldasid ja pärast lendu osa neist saksa postkaardikaupmehele Hermann Siegerile müüsid. Kosmoselaev startis Kennedy Kosmosekeskusest 7.


Jaak Aaviksood ei valitud IRLi juhatusse tagasi(150) Isamaa ja Res Publica Liidu liikmed valisid täna Tallinnas toimunud suurkogul erakonna juhiks Mart Laari ning aseesimeesteks Juhan Partsi, Ene Ergma ja Tõnis Lukase. Mart Laari poolt hääletas suurkogul 1760 erakonna liiget; Juhan Partsi toetas hääletas 1248, Ene Ergmat 1180 ja Tõnis Lukast 594 inimest, teatas erakonna pressiesindaja. Nii Ergma kui Lukas jätkavad aseesimeestena, Jaak Aaviskoo koha pälvis Juhan Parts. Suurkogu valis ka 20-liikmelise eestseisuse, viieliikmelise revisjonikomisjoni ja üheksaliikmelise aukohtu. Eestseisuse 20 kohale kandideeris 32 inimest. Valituks osutusid Marko Mihkelson, Tõnis Palts, Siim Kiisler, Ken-Marti Vaher, Sven Sester, Urmas Reinsalu, Priit Sibul, Madis Kübar, Siim Kabrits, Indrek Raudne, Tiit Leier, Tunne Kelam, Erki Nool, Peeter Tulviste, Andres Herkel, Helir-Valdor Seeder, Mart Nutt, Lauri Vahtre, Tarmo Kruusimäe ja Liisa Pakosta. Erakonna aukohtu üheksale kohale oli kandidaate 16, valituks osutusid Avo Üprus, Reet Roos, Jaanus Barkala, Trivimi Velliste, Dmitri Schmidt, Siim Roode, Toivo Peets, Tarmo Kõuts ja Andres Ammas. Revisjonikomisjoni viiele kohale oli kandidaate üheksa, valituks osutusid Peeter Laurson, Raul Sarandi, Erik Sandla, Toivo Jürgenson ja Olavi-Jüri Luik. IRLi 9537 liikmest võttis suurkogul hääletussedelid välja 2039, neist lasti valimiskastidesse 2001.


Aukštis, mm: 3 Kodas: 010000 Liko: < 5000 vnt. 0.242 EUR / vnt. Kepurėlė 4x12mm, plastikinė, įkalama, pilkas, Nr.4 Kodas: 007919 Liko: > 5000 vnt. 0.0419 EUR / vnt. This product is sold after 30 so we suggest buying of them. Kodas: 003501 Liko: > 5000 vnt. Kepurėlė 4x12mm, plastikinė, įkalama, tamsi vyšnia,... Kepurėlė 8x13mm, plastikinė, įkalama, klevas, Nr.6 Kodas: 002938 Liko: < 5000 vnt. 0.014 EUR / vnt.


Tallinna linnavalitsus leidis geniaalse lahenduse jõulumasenduses linlaste vastu võitlemiseks - LUGEJAKIRI Tallinna linnavalitsus leidis geniaalse lahenduse jõulumasenduses linlaste vastu võitlemiseks Linnapea Taavi Aas ja teised linnavalitsuse liikmed tutvustamas uusi rõõmukotte linnavalitsuse pressikonverentsil. Täna esitles Tallinna linnapea Taavi Aas uut lahendust, kuidas võidelda linnas leviva jõulumasenduse vastu ning muuta Tallinna linn ja selle elanikud turistide jaoks vastuvõetavamaks. Linlastele soovitatakse tungivalt tõmmata pähe rõõmsa näoga paberkotid. „Me kõik teame, et meie pealinn on jätkuvalt atraktiivne välisturistide jaoks ning neile meeldib eriti just meie kaunis vanalinn. Ainuke probleem on meie masendunud nägudega linnakodanikud, kes rikuvad turistide jõulumeeleolu,“ märkis Taavi Aas tänasel pressikonverentsil. Turistid kaebasid linlaste peale „Oleme turistidelt saanud juba palju kaebusi, et linn on ilus aga inimesed mornid. Oli aeg midagi selles osas ette võtta ja täna esitlemegi meie hinnangul lausa geniaalset lahendust – rõõmsate nägudega paberkotid igale linlasele,“ rõõmustas Aas. Linnapea Taavi Aasa märg unenägu õigest tallinlasest – vait, alandlik, naerunäoga, õnnelik ja ei nurise linnavalitsuse üle, sest paberkoti seest tulevast jutust pole midagi aru saada. Ja loomulikult linna logoga. „Eestlast sa juba niisama naeratama ei pane, ma tean seda, sest olen oma suurepärase tööga seda juba proovinud ja läbi kukkunud. Lihtsam on eestlasele kott pähe tõmmata ja las ta siis toriseb ja masetseb seal kotis sees aga välja paistab ta nagu üks Tallinna linna alandlik kodanik paistma peaks – rõõmus ja õnnelik,“ märkis Aas. Rõõmsa näoga kotid on tasuta kättesaadavad igale linlasele „Praegune plaan näeb ette seda ,et linnavalitsus paneb üles iga linna prügikasti juurde vastavad rõõmukotijagamiskastid. Samad kastid paigaldatakse näiteks ka koerte mänguväljakute juurde koerasitakilekottide kastide kõrvale,“ selgitas Aas. „Ainuke hoiatus linlastele on, et olge siis tähelepanelikud, et te valet kotti endale pähe ei tõmba!“ Iga masendunud linlane saab oma paberkoti lihtsasti tänavalt kätte. Tuleb ainult ise tubli olla ja kott pähe tõmmata endale ja oma perele. Kõik üldisema heaolu nimel. „Kotid on igati praktilised – lisaks peamisele funktsioonile – et inimesed ei paistaks nii masendunud, mossis ja koledad välja, saavad linlased neid kasutada ka oma sisseostude tassimiseks,“ sõnas Aas. Projekti “Paneme iga tallinlase naeratama!” eelarve on 2 miljonit eurot, millest 700 000 on Keskerakonnale lojaalse reklaamibüroo tasu. Ülejäänu eest ostetakse ja prinditakse paberkotid ning paigaldatakse kottide jagamiskastid. “Loomulikult maksavad kogu selle asja kinni linna maksumaksjad – rõõmsaks ja õnnelikuks tegemine ei saa olla ju tasuta,” märkis Aas. „Aga mis peamine – projektist võidavad kõik – turistidele tundub meie linn kohe hulga rõõmsam, Keskerakonna reklaamibüroo saab linnalt jälle suure hulga legaalset raha ja Tallinna linna elanikud saavad tasuta paberkoti,“ lisas Aas. Hea lugeja! Anna meile loo all kommentaarides märku, kas Sina kannaksid seda paberkotti peas, et teha rõõmsamaks meie kaunist linna külastavate turistide ja linnapea Taavi Aasa päev? 10. dets. 2018 - 16:29 Einoh, miks ka mitte. Ära on tüüdanud see virin, et oleme kõik nii mornid. Siis ei pea ka juuksuris enam käima.


Venemaa mõjukaimaks naiseks peetakse endiselt Valentina Matvijenkot(9) Föderatsiooninõukogu spiiker juhib teist aastat järjest Venemaa mõjukaimate naiste reitingut, mille koostas raadiojaam Ehho Moskvõ ajakirja Ogonjok ning agentuuride RIA Novosti ja Interfax abil. Teisel kohal on sotsiaalküsimuste asepeaminister Olga Golodets, kes on nimekirjas esimest korda, ja kolmandal peaminister Dmitri Medvedevi pressiesindaja Natalja Timakova, vahendab Lenta.ru. 2012. aastal teisel kohal olnud laulja Alla Pugatšova langes sel aastal viiendaks ning viiendalt kohalt neljandaks tõusis presidendi abi Elvira Nabiullina. Märkimisväärselt tõusid edetabelis ajakirja Novoje Literaturnoje Obozrenije peatoimetaja Irina Prohhorova (64. kohalt 15.-le) ja „Doktor Liza“ Jelizaveta Glinka (58. kohalt 19.-le). Nimekirja lisandus 15 uut naist. Lisaks Golodetsile tervishoiuminister Veronika Skvortsova (17.), Moskva aselinnapea Anastassija Rakova (22.), riigiduuma liikmed Ühtsest Venemaast Irina Jarovaja (22.) ja Jekaterina Lahhova (40.), presidendi aparaadi juhi esimene asetäitja Aleksandra Levitskaja (43.), Lenta.ru peatoimetaja Galina Timtšenko (57.) ja teised. Kõige rohkem langesid endine põllumajandusminister Jelena Skrõnnik (81 kohta, 93. kohale), Moskva endise linnapea Juri Lužkovi abikaasa Jelena Baturina (41 kohta, 96. kohale), presidendi abikaasa Ljudmila Putina (28 kohta, 41. kohale), ajakirja The New Times peatoimetaja Jevgenija Albats (28 kohta, 49. kohale), peaministri protokolliülem Marina Jentaltseva (45 kohta, 56. kohale), rahvusvahelise lennunduskomitee esinaine Tatjana Anodina (30 kohta, 64. kohale) ja ökoloog Jevgenija Tširikova (39 kohta, 70. kohale). Nimekirja koostas 43 inimesest koosnenud ekspertgrupp.


Suurim kahjum tuli tootmise, tehnika ja hoonekuludest (miinuses 820 828 eurot) ja programmitootmise otsestest kuludest (miinuses 222 450 eurot). "Eelmisel aastal oli väga palju suuri ja vastutusrikkaid ülekandeid ning selleks, et need kõik ära teha, oluliselt kärpimata igapäevase programmi kvaliteeti, valisime selle tee, et osa 2014. aasta kulusid katame varasematel aastel kogutud reservide arvelt," ütles Eesti rahvusringhäälingu juhatuse esimees Margus Allikmaa Delfile. "2014. aasta rahavooline ülekulu oli 300 tuhat eurot ja selle katsime varasema kassajäägi ehk reservi arvelt," lisas Allikmaa. Planeerimata ülekulu ehk oodatust kehvem tulemus oli tootmisteenistusel, mistõttu on 2015. aasta kulude ja tulude planeerimisel korrigeeritud tootmiteenistuse plaane ning võetud tarvitusele rea abinõusid tootmisteenistuse ülekulu vältimiseks. Ülejäänud osa negatiivsest tulemist summas 0,7 miljonit on Allikmaa sõnul eelkõige arvestuslik, ega väljendu rahavoogudes. "Kui eelmise aasta sügisel otsustati, et alustame vana raadiomaja kapitaalremonti ja ümberehitust uudistemajaks, siis tulenevalt raamatupidamisreeglitest korrigeerisime hoone jääkväärtust ehk kiirendasime amortisatsiooni 350 tuhande euro võrra. Teine 350 tuhat negatiivsest tulemist tekkis sellest, et arvestatav osa uue raadiomaja kapitaalremondiga seotud väljaminekutest kanti kohe kuludesse, selmet neid amortiseerida pikema aja vältel," selgitas Allikmaa. Allikmaa sõnul ei ole tekkepõhine eelarvetulem kindlasti eelarvelise asutuse majandusseisu põhiline näitaja. Viimase kaheksa aasta jooksul on ERR majandusaasta lõpetanud kuuel aastal positiivse tulemiga ja kahel aastal, 2012 ja 2014, negatiivse tulemiga. 2011. aastal lõpetati kasumiga 1,36 miljonit eurot ja 2013. aasta positiivse tulemiga summas 0,82 miljonit eurot.


a) informatsiooni, mille osalised esitavad artikli 7 alusel, ning selle informatsiooni põhjal käesoleva artikli alusel antud eksperthinnangute aruandeid; ja


text: Tehniline abi Edisofti poolt osutavate EDI teenuste klientidele | Edisoft E-post: support@edisoft.ee Tel.: +372 611 6750 (E-R 8.00-16.30) Tel.: +372 5552 2005 (24/7 ainult tehnilised probleemid) Avaleht Klienditugi EDI-teenuste klienditugi Elektroonilise andmevahetuse teenuseid kasutavad Edisofti kliendid saavad tasuta konsulteerida meie spetsialistidega. Reageerime operatiivselt teie probleemidele, vastame kliendi kõigile küsimustele ja pakume kõige efektiivsemaid lahendusi. Tasuta konsultatsioon EDI spetsialistidelt Osutame kliendituge 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas Probleemi lahendamiseks kulub maksimaalselt 8 tundi Esitatakse üksikasjalikud juhised EDI-platvormiga töötamiseks Oma klientidele soovitame kasutada juhiseid ning korduma kippuvate küsimuste vastuseid. Kui ei õnnestu meie veebilehel leida oma küsimusele vastust, palume pöörduda tehnilise abi osakonda. Soovitame alati esiteks kirjutada e-posti aadressil support@edisoft.ee ja edastada alltoodud teave: Kirjutage teema välja ettevõtte nimetus ja esitage probleemi lühikirjeldus, nt: "OÜ.... – kuidas edastada arve?" või "OÜ... – tellimus ei laekunud arvepidamise programmi". Kirjeldage kirjas üksikasjalikult oma olukorda, märkige vastava dokumendi number ning kui küsimus on tehnilist laadi, ärge unustage lisada vigadega ekraanipilti. See aitab probleemi kiiremini lahendada ja teid teenindaval spetsialistil ei teki täiendavaid küsimusi. Ärge unustage oma kontaktandmeid kirjas märkida, et meie konsultandid saaksid teabe täpsustamiseks teiega ühendust võtta. Kui probleem on tehnilist laadi, märkige kindlasti oma tehnilise spetsialisti sideandmed.


text: Marian Võsumets: varjupaik Lissabonis. "Kirjad Londonist" – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri Marian Võsumets 4. mai 2022 Eksklusiiv, Kiri Marian Võsumets: varjupaik Lissabonis. "Kirjad Londonist" Ilma igasuguse sentimentaalsuseta – reis Lissaboni oli reis soojuse ja inimlikkuse epitsentrisse, kus voolas vein, naer ning lootus helgemasse tulevikku. Elagu Lissabon ja elagu sõprus! Keskpäev Stanstedi lennujaamas Londoni külje all pakub uut sorti inimlikku kogemust. Minu reisid Tallinna on siit alati väljunud enne päikesetõusu, saatjaks jooksmine ja ärevus, kas jõuan esimese saabuva rongiga õigeks ajaks oma väravasse. Sedapuhku on mul aega, lend Lissaboni väljub alles lõunal. Ma olen kohal, rahvast on enneolematult palju, kellest enamus on viskunud tax-free poodide rüppe. Lennujaam on koht, kuhu argielu kombitsad enam ei ulatu, justkui pelgupaik, mille lihalik väljund on kulutada võimalikult palju raha, et teha tagasi kõik vabad hetked, mille töö ja kohustused meilt on röövinud. Ujun vastuvoolu ning võtan kohviku pingil välja arvuti, sest tähtajad armu ei anna. Tunnen üllatust ja uhkust, et suudan keskenduda hoolimata kisavatest lastest ning erutunud ostlejatest, kes minu kõrval oma uusi varandusi lappavad. Lissabon on Londonile paarsada miili lähemal kui Tallinn, ent millegipärast kestab lend sama kaua. Kaks tundi ja nelikümmend viis minutit. Kas lõunatuul puhub vastuvoolu? Kas lennufirma loodab, et ma ostan rohkem asju, kui viibin nende pardal kauem kui vaja? Tallinna-Helsingi laevafirmad kasutavad seda trikki kogu aeg, pole mingit põhjust õõtsuda pardal üle kahe tunni, kui Soome asub vaid 60 kilomeetri kaugusel, ent raha vajab korjamist. Jätkan oma protestiaktsiooni ja süvenen töösse. Iste mu kõrval on vaba, sest inimene, kellega koos pidime reisima, ei saanud tulla. Ma lähen Lissaboni üksi, kuid üksi olen veel vaid loetud minutid, sest järgneva nädala veedan oma eestlastest sõprade juures, kelle kodu asub kaldapealses katusekorteris Lissaboni vanalinnas. Põnevus on laes. Marian Võsumets on teleajakirjanik ja filmitegija. Loe artikleid (32) Kristel Randrüüt: 10 autentset Portugali toitu, mida reisil olles peab kindlasti proovima Portugali kulinaariat saab kokkuvõtvalt kirjeldada kahe sõnaga: ajalugu ja traditsioonid. Juba 15. sajandil tõid maadeavastajad... Jazzkaare fookuses. Anne Erm: Salvador Sobrali ime Portugali laulja-helilooja Salvador Sobral lennutas 2017. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse kuulajad teise universumisse, õe Luisa Sobrali... Reis. Merit Kopli: kole ilus Berliin Berliini tunnetamiseks on vaja end vabaks lasta, kirjutab Merit Kopli ja annab mõned soovitused, millistes... Posted in Eksklusiiv, Kiri and tagged Edasi, eestlased, inimlikkus, Lissabon, põgenikud, portugal, puhkus, reis, sõbrad, toit ja vein, Ukraina sõda. Bookmark the permalink.


text: Siin loetletakse prantsuskeelseid kirjanikke. A Antoine Abel Raymond Abellio Arthur Adamov, 1908–1970 Paul Ahyi Alain-Fournier Vassilis Alexakis Alphonse Allais Jacques Almira Jacques-Pierre Amette Jean Anouilh Guillaume Apollinaire, 1880–1918 Yann Apperry Louis Aragon Antonin Artaud Théodore Agrippa d'Aubigné Jacques Audiberti Colette Audry Marcel Aymé B Mariama Bâ Honoré de Balzac, 1799–1850 Muriel Barbery Jules Barbey d'Aurevilly Henri Barbusse, 1873–1935 René Barjavel Maurice Barrès Georges Bataille Charles Baudelaire, 1821–1867 Hervé Bazin Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, 1732–1799 Simone de Beauvoir Samuel Beckett, 1906–1989 Frédéric Beigbeder Joachim du Bellay Jean-Luc Benoziglio Pierre-Jean de Béranger, 1780–1857 Yves Berger Georges Bernanos Tristan Bernard Jacques-Henri Bernardin de Saint-Pierre Emmanuèle Bernheim Aloysius Bertrand François Billetdoux Raphaelle Billetdoux Marie-Claire Blais Maurice Blanchot Jean-Marie Blas de Roblès Léon Bloy Nicolas Boileau-Despréaux, 1636–1711 Yves Bonnefoy Pierre Bordage Henri Bosco Pierre Boulle Paul Bourget Camille Bourniquel Joë Bousquet Emmanuel Bove Michel Braudeau André Breton, 1896–1966 Antoine Busnois Michel Butel Michel Butor, 1926 C Albert Camus, 1913–1960 Jean Cayrol Louis-Ferdinand Céline Blaise Cendrars Aimé Césaire Sorj Chalandon René Char Jacques Chardonne Edmonde Charles-Roux, 1920–2016 Malcom de Chazal François René de Chateaubriand, 1768–1848 Georges-Olivier Châteaureynaud André Chénier Marc Cholodenko Chrétien de Troyes Joseph Cimpoye Hélène Cixous Paul Claudel, 1868–1955 Philippe Claudel, 1962– Maurice Clavel Jean Cocteau, 1889–1963 Colette Cyril Collard (1957–1993) Pierre Combescot Benjamin Constant Paule Constant François Coppée Pierre Corneille, 1606–1684 Georges Courteline Cyrano de Bergerac, 1619–1655 D Alphonse Daudet, 1840–1897 Robert Desnos Virginie Despentes Denis Diderot, 1713–1784 Serge Doubrovsky Maurice Druon, 1918–2009 Georges Duhamel, 1884–1966 Alexandre Dumas vanem, 1802–1870 Alexandre Dumas noorem, 1824–1895 Claude Duneton Claude Durand Marguerite Duras Benoît Duteurtre Tony Duvert E Jean Echenoz Paul Éluard, 1895–1952 Pierre Emmanuel Edouard Estaunié F Dominique Fernandez Gustave Flaubert, 1821–1880 David Foenkinos Paul Fort Jean-Louis Fournier Anatole France, 1844–1924 Eugène Fromentin G Émile Gaboriau (1832–1873) Max Gallo (1932–2017) Anne F. Garréta Romain Gary (1914–1980) Laurent Gaudé Théophile Gautier Anna Gavalda (1970–) Maurice Genevoix André Gide, 1869–1961 Jean Giono Jean Giraudoux, 1882–1944 Arthur de Gobineau 1816–1882 Edmond Huot de Goncourt, 1822–1896 Jules de Goncourt, 1830–1870 John Gower Julien Gracq Julien Green Hervé Guibert, 1955–1991 René Guillot (1900–1969) H Jacqueline Harpman Jean Hatzfeld José-Maria de Heredia Clovis Hesteau de Nuysement Homéric (Frédéric Dion) Michel Houellebecq Victor Hugo, 1802–1885 Nancy Huston Joris-Karl Huysmans I Eugène Ionesco, 1912–1994 J Max Jacob Christian Jacq Francis Jammes Gérard Jarlot Alfred Jarry Jean-François Josselin Marcel Jouhandeau Pierre-Jean Jouve Jean de La Fontaine, 1621–1695 K Alexis Kagame Maylis de Kerangal Ágota Kristóf Milan Kundera (1929–2023) Seyhan Kurt L François de La Rochefoucauld, 1613–1680 Patrice de La Tour du Pin Eugène Marin Labiche Dany Laferrière Jean Lahougue Pascal Lainé Alphonse de Lamartine Valéry Larbaud Lautréamont Jean-Marie Gustave Le Clézio Maurice Leblanc Raymond Lefebvre Philippe Le Guillou Jeanne-Marie Leprince de Beaumont (1711–1780) Gaston Leroux Louis Leroy Daniel Leuwers (1944–) Bernard-Henri Lévy Mathieu Lindon Leconte de Lisle Jonathan Littell Pierre Loti Pierre Louÿs M Pierre Mac Orlan Guillaume de Machaut Maurice Maeterlinck, 1862–1949 Andreï Makine (1957–) Stéphane Mallarmé, 1842–1898 Françoise Mallet-Joris Hector Malot, 1830–1907 André Malraux Marie de France Filippo Tommaso Marinetti Pierre Carlet de Chamblain de Marivaux Roger Martin du Gard, 1881–1958 Guy de Maupassant, 1850–1893 Claude Mauriac François Mauriac, 1885–1970 André Maurois Prosper Mérimée, 1803–1870 Pierre Mertens Henri Michaux, 1899–1984 Hubert Mingarelli Octave Mirbeau Frédéric Mistral Patrick Modiano Molière, 1622–1673 Jean Molinet Michel de Montaigne, 1533–1592 Henri de Montherlant Jean-Claude Mourlevat Alfred de Musset, 1810–1857 Guillaume Musso N Marie NDiaye Gérard de Nerval Marie Nimier Anna de Noailles Amélie Nothomb O Claude Ollier Jean d'Ormesson Christian Oster Ferdinand Oyono P Marcel Pagnol Jean-Noël Pancrazi Charles Péguy Daniel Pennac Georges Perec Charles Perrault Francis Picabia André Pieyre de Mandiargues René-Victor Pilhes Emmanuelle Pireyre Francis Ponge Eugene Pottier, 1816–1887 Jacques Prévert, 1900–1977 Marcel Proust, 1871–1922 Sully Prudhomme Q Henri Queffélec Yann Queffélec Raymond Queneau Pascal Quignard R François Rabelais, 1494–1553 Jean Racine, 1639–1699 Raymond Radiguet Charles-Ferdinand Ramuz, 1878–1947 Jean-François Regnard, 1655–1709 Henri de Régnier Jules Renard Pierre Reverdy, 1889–1960 Arthur Rimbaud, 1854–1891 Michel Rio Gaston Riou Alain Robbe-Grillet, 1922 Christiane Rochefort Jean Rolin Romain Rolland, 1866–1944 Jules Romains, 1885–1972 Pierre de Ronsard, 1524–1585 Edmond Rostand, 1868–1918 François-Olivier Rousseau Jean-Jacques Rousseau S Antoine de Saint-Exupéry, 1900–1944 Saint-John Perse, 1887–1975 Saint-Pol-Roux Charles-Augustin Sainte-Beuve markii de Sade, 1740–1814 Françoise Sagan, 1935–2004 Armand Salacrou George Sand, 1804–1876 Nathalie Sarraute Albertine Sarrazin Jean-Paul Sartre, 1905–1980 Éric-Emmanuel Schmitt, 1960– Benjamin Sehene Jorge Semprún Etienne Pivert de Senancourt Léopold Sedar Senghor Georges Simenon Claude Simon Yves Simon Philippe Sollers Madame de Staël Stendhal, 1783–1842 Jules Supervielle Z Florian Zeller Émile Zola, 1840–1902 T Jean-Baptiste Tati Loutard Jan Theuninck Henri Thomas Paul-Jean Toulet Michel Tournier Jean-Philippe Toussaint Elsa Triolet Henri Troyat Tristan Tzara, 1896–1961 V Paul Valéry, 1871–1945 Fred Vargas Vercors Emile Verhaeren, 1855–1916 Paul Verlaine, 1844–1896 Jules Verne, 1828–1905 Boris Vian Alfred de Vigny, 1797–1863 François Villon, 1431–1463 Philippe de Vitry W Roland C. Wagner Yann Walcker Olivier Weber Elie Wiesel Monique Wittig Georges Wolinski Y Ya Ding (1956–) Marguerite Yourcenar Vaata ka Prantsuskeelne kirjandus Kirjanike loendid


Link samuti teaduslikku juttu ei andnud, kuid kui see tõsi on ja see aastate jooksul rohkem arendatud saab - ehk erinetaes seadmetes ka kasutamama õppimist, võib maailma pidev kõrgenev saastamine ka väga aeglaselt suurenevale hulgale minna. Eks ootab, näeb. Ma vaatan et päris kena tugevus ka asjandusel.


Eesti sai trumpässa TMS - Estonian World Review Eesti sai trumpässa TMS (5) Arvamus 27 Jan 2011 EWR Venemaa praeguse võimu geopoliitika juhtivideoloogi Aleksandr Dugini tänane ametlik avaldus, et Balti riikidega saavad suhted Venemaal olla ainult halvad või väga halvad ning et Venemaa kasutab Baltikumi kontrollimiseks siinse vara kokkuostmist http://www.nommevalitsus.org/?... , ei sisalda oma olemuselt midagi uut. Ajalugu on näidanud kõikide riikide puhul korduvalt, et mida rohkem nad Venemaale järeleandmisi on teinud, seda suuremaks Venemaa nõudmised muutuvad. Samuti on Vene kapitali osakaal suurenenud Eestis viimase paarikümne aasta vältel geomeetrilises progressioonis http://www.nommevalitsus.org/?... ning pole samuti ammu saladus, et Vene kapital domineerib ka Lätis http://www.nommevalitsus.org/?... . Ka on ammuilma teada, et lisaks märkimisväärsele Vene kapitali osakaalule Eesti majanduses ostavad Venemaa venelased aktiivselt kokku kinnisvara Virumaal ja Harjumaal, viimasel ajal ka Tartumaal... ning sisseränne Venemaalt Eestisse on tänaseks saanud sisse uue hoo http://www.nommevalitsus.org/?... Selles mõttes Aleksandr Dugini avaldust tuleb hinnata märgina, et Venemaa on enda arvates Baltikumis oma eesmärgid põhimõtteliselt saavutanud, arvestades ajalist perspektiivi, vastasel korral nii avameelsed ei oldaks. Küll on aga uudne nimelt see, taoline ametlik avaldus on esmakordne, mis oma olemuselt on põhimõtteliselt positiivne, sest ta annab Eestile kätte sõna otseses mõttes trumpässa. Aleksandr Dugini avaldus taolises sõnastuses nimelt võimaldab Eestil riivi ette tõmmata Venemaa poliitikale Eestis, mida ta viimased paarkümmend aastat on teostanud põhiliselt Euroopa Liidu kaudu: vastu seista nii Venemaale otseselt kui ka Läänest tulevale vastavale survele. Sest kui sõltumata sellest, mida Eesti teeb, jäävad suhted alati põhimõtteliselt halvaks, on tegemist suurepärase võimalusega jääda kurdiks nii Ida kui Lääne nõudmistele – viidates kõnealusele ametlikule avaldusele... ja ehk hakkab ka Lääne poliitikute tagumistes ajusoppides lõpuks mõistmine tekkima, et Venemaad pole võimalik võtta usaldusväärse partnerina. Samuti võimaldab Aleksandr Dugini avaldus teostada okupatsiooni ja kolonisatsiooni vastu jõulisemat poliitikat, sest ta vabastab poliitikud seni domineerinud illusioonist, et „järeleandmistega on võimalik Venemaaga suhteid parandada”. Kuna see on põhimõtteliselt võimatu, siis alustuseks võiks rahulolematuid ja ebalojaalseid Venemaa kodanikke välja saatma hakata, samuti Venemaa kodanikest kriminaalset elementi. Võimalusi on teisigi. Iseküsimus on muidugi see, kas süllekukkunud võimalust ollakse võimelised ära kasutama.... ja eelkõige, kas tahetakse ära kasutada. Läte: www.nommevalitsus.org


008000 EL täiendab riikide tervisepoliitikat, toetades ELi riikide kohalikke omavalitsusi ühiste eesmärkide saavutamisel, ressursside koondamisel ja ühiste probleemide lahendamisel. EL võtab vastu tervisetooteid ja -teenuseid käsitlevaid õigusnorme, mis kehtivad kogu ELis, ning toetab rahaliselt ELi terviseprojekte. ELi tervisepoliitika põhieesmärk on parandada inimeste tervist, andes kõikidele eurooplastele võrdse juurdepääsu kaasaegsetele ja tõhusatele tervishoiuteenustele ning koordineerides tegevust tõsiste mitut ELi riiki hõlmavate terviseohtude korral. ELi rahvatervisepoliitikas on haiguste ennetamine ja neile reageerimine olulisel kohal. Ennetamine hõlmab mitmesuguseid valdkondi, nagu vaktsineerimine, antimikroobikumiresistentsuse vastane võitlus, vähitõrje ja toidu usaldusväärne märgistus. Riikide valitsusi toetavad terviseprobleemidega tegelemisel kaks spetsiaalselt selleks ette nähtud ametit. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus hindab ja jälgib tekkivaid terviseohte, et koordineerida neile reageerimist. Euroopa Ravimiamet annab ELis kasutatavate ravimite kvaliteedile, ohutusele ja tõhususele teaduslikke hinnanguid.


text: Juun 04, 2020 - 11:25 PM ZAZ 965A 1967a, Madis ''Kolm on kohtu seadus'' Liitunud: Sept 02, 2005 Postitatud: Mär 11, 2010 - 11:20 AM Lugege blogi! Lisandunud on palju uut ja huvitavat. Tere kõigile! Kuna hetkel on pisut kiired ajad, siis pakuksin teile lugemiseks värvija poolt kirjutatud blogi, mis peaks lähipäevil olulist lisa saama. http://autoblogi.blogspot.com/2010_03_01_archive.html Imre lisab: Madis on teinud juba ühe kena seebikarbi korda. Muhkudega pole nii hästi läinud, tean et ta on ostnud mitmeid muhke kokku ja neid lõiganud ja keevitanud. Antud isend on siis mõni aeg tagasi Auto24 müüdud isend, millel on juba Madise poolt vahetatud katus. Ükspäev, kui ma parasjagu garaažis toimetasin, kostus mu selja tagant tasane "khmkhm". Pöördusin ümber ning minu selja taga seisis.... noh... ütleme nii, et vanaaegse riidekapi mõõtu meesterahvas, kes mõõtis mind vidukil silmadega pealaest jalatallani ning ütles siis hauataguse häälega: "Kuule mees, sa pole vist kaua aega muhku saanud ?" Mu näoilmest järeldati, et ilmselt ei jõudnud öeldu mulle "kohale", seetõttu kordas ta oma küsimust. Kuna ma vaatasin talle endiselt "tumm leiliruumis"-tüüpi näoga otsa, siis lisati eelmisele lausele juurde: "kohe saad oma muhu" ning mindi uksest välja. Mõtlesin siis, et misasi see nüüd oli ? Igaks juhuks otsisin välja kõige suurema mutrivõtme, mis mul kasutusel oli ning "tellitava" võtme ja jäin ootele- et tulgu, mis tuleb. Varsti selgus, et asi pole pooltki nii hull, nagu eelnevast jutust järeldada võis. Garaažiuksed tehti lahti ning sisse lükati niisugune sõiduk: Žaporožets 965: lühendatult öeldes "sapakas", rahvakeeli "maanteemuhk". See konkreetne masin oli algselt mereroheline (või sinakasroheline). Täpset värvinimetust ma ei teagi. Siis oli keegi mingi aeg otsustanud ta hoopis valgeks värvida. Nüüdse omaniku soov oleks aga anda talle algupärane värvitoon tagasi. See eeldas aga seda, et mul tuli kogu pealekantud värv ja selle alla jääv plekini puhtaks kraapida. Kui omanik selle auto ostis, siis algselt arvati, et vast piisab siit-sealt mõne koha keevitamisest, pindmisest lihvimisest-pahteldamisest ja õiget tooni värv selga. Paraku aga polnud need plaanid määratud nii minema. Autot lahti võttes ning teda süvenenumalt uurides jõudsid nii plekksepp kui ka omanik järeldusele, et see masin on kunagi korralikult vastu nina saanud ja siis suht suure tõenäosusega ka üle katuse käinud. Viimati mainitu oli omadega ikka päris lömmis ning mõlkis. Nii et esimese asjana otsustati ette võtta katuse vahetus. Selle pidi loovutama üks teine, oranži värvi "muhk". Kuid mida aeg edasi, seda rohkem üllatusi tuli tööde käigus lagedale. Lõpuks oli nii, et puuriti lahti ning vahetati ära ka esitiivad, pandi uus parempoolne uks ning keevitati üle nii esipaneel kui ka üks lävekarp. Seda keevitamist ja venitustööd pidi plekksepp auto juures ikka päris tükk aega tegema, kuna kere oli omadega "tänu" sellele kunagi toimunud avariile suhteliselt kõver: uste vahed ebaühtlased, luugid ei istunud korralikult paika jne. jne. Ma ei tea, mitu kilo närve kere keevitamistööde käigus kulus, aga arvata võib, et lausa mitmeid. Plekitööde tulemus on aga see-eest kiiduväärt. Minu ülesandeks oli siis teha edasine töö- kraapida maha vana värv ja hinnata värvi ning krundi all oleva plekipinna seisukorda. Allpool mõned jäädvustused vahepeal toimunust: Kuigi viimati peale kantud värvipind oli suhteliselt rahuldav, siiski omanik kahtles, kas kereplekk endas mitte roostetäppe ei peida. Tema kahtlused osutusidki tõeks. Tegelikult oleks pidanud need värvikihid nagunii maha võtma, sest et see mingi aeg peale kantud valge värv hakkas kraapsimise tõttu kildudena aluspinna küljest lahti tulema. Seda aga niiviisi jätta ei võinud. Pilt juhipoolsest küljest. See kollane on ilmselt mingi tolleaegne happe- või epokrunt, mis oli originaalvärvi all: Mootoriruum, kust on näha selle auto esialgset värvitooni: Selline vaatepilt "valvelseisangus rahhiidihaige" on sellisele sapakale tegelikult täitsa omane. Kuna mootor asub tal teadupärast taga, siis tolle eemaldamise käigus kerkivad keerdvedrud endisesse asendisse, suruvad kergeks muutunud auto tagaosa üles ning õõtshoovad vajuvad lääbakile. Kui mootor peale tõstetakse, vajuvad rattad jälle normaalasendisse tagasi. Praeguse seisuga on suuremalt jaolt sapaka kere vanast värvist puhas. Kokku tuli seda mahakraabitud kraami üks korralik pangetäis. Algav nädal on siis sisustatud juba kolme autoga, kuna lisaks sapakale tuleb mul tegeleda ka Riviera ning Pobedaga. Eks näis, missugune see tööde järjekord välja nägema hakkab. Postitatud: Mär 19, 2010 - 10:25 AM Originaalallikas http://autoblogi.blogspot.com/2010/03/252-peatukk-zaz-965a-kruntimine. html Tundub, et nüüd on jälle põhjust siin lehel veidi raporteid jagada, kuna üks etapp on "maanteemuhu" juures valmis saanud. Eile öösel vastu tänast sai ZAZ omale esmased happe- ning täitevkrundi kihid selga, ehk nagu auto omanik ütles garaažis grimasse tehes, et on toimunud teravahaisuline progress. Sellele eelnes muidugimõista kere plekini haljaks lihvimine jms. tööd. Kui nüüd aus olla, siis ega selle auto kallal tehtav polnud kergete killast ka plekksepa jaoks. See on ikka päris ropp töö, võtta kandevkerega autol katus keevituspunktidest lahti, mis on samuti üks oluline detail kere jäikuse suhtes ning teine asemele istutada. Sealjuures tuleb veel jälgida, et kere "laiali" ei vajuks ning kõik tiibade, uste ja luukide vahed endisteks jääks. Nii et paralleelselt keevitamisega toimus auto juures ka aktiivne ajude ragistamine. Kuna plekksepp tegi esmajärjekorras ära need tööd, mis olid kõige olulisemad(katuse, esitiibade ning uste vahetus) ning kerel oli veel vana värv peal, siis pidi ta peale vana värvi eemaldustöid raske ohke saatel operatiivkorras minu juurde vedama gaasiballooni ja keevituse, sest et vana värvi alt ilmusid lagedale tagatiibade alumised nurgad, mis olid roosteaugulised ja mida paksu pahtli ja värvi alt näha polnud. Samuti tuli tal üle keevitada veel mõned nurgad, kuna auto omanik märkas üksvahe keret ühele ja teisele poole kõigutades, et tagatiibade liitekohad on reisijateruumis tagapaneeli küljest täiesti lahti. Ega need kere ettevalmistustööd kruntimiseks ka kõige kiiremini ei läinud. Mitmed nurgad ning nurgatagused vajasid enne hulk aega lihvimist ja silumist, enne kui võis nendega enam-vähem rahule jääda. Kogu tegevust jälgis vahelduva eduga autoomaniku silmapaar, kes omal algatusel varustas mind stabiilselt musta kohviga, et jõud ei raugeks ja vaim ei väsiks. See, mis piltidel kajastub, on vaid jäämäe veepealne osa, või niiöelda lõpptulemus. Detailne tööde kirjeldus- mitmekordne lihvimine, puhastus, järjekordne lihvimine ja veel kord lihvimine- läheks ilmselt liiga pikale. Kinnikaetud auto hetkeseis enne kruntimist: Vasak tagatiib, millelt on näha tinapahtliga tehtud parandustööd: Kui lõpuks aeg sealmaal, et kõik ettevalmistustööd said tehtud, läks plekipindade peale kaks kihti happekrunti... ... ning selle peale juba teist samapalju täitevkrunti: Nagu esitiival olevalt krundimustrilt näha võib, siis kihtide paksusega ma eriti kokku ei hoidnud. Täitevkrunti sai ikka niiöelda mulinal tulistatud: Nii et ilmselt varsti tuleb pahtlilabidad mikrolaineahju sooja panna, et asuda omakorda järgmise etapi ehk siis "mätsimistööde" kallale. Postitatud: Mär 21, 2010 - 10:46 AM mnjaa... mõtlesin ju ka Lõvi ́lt soetatud sinise hästi korralikuks teha... aga, et see tähendab nii korralikult, sellest mul polnud õrna aimugi ...


text: ELF: Monokultuurne mets soosib üraskite levikut - Metsamajandusuudised ELF: Monokultuurne mets soosib üraskite levikut Üraski kahjustus. Neid väiteid kinnitab ka mõne aasta eest tehtud uuring üraskikahjustuse keskmes olevas Tšehhis, kus analüüsiti üraskite levikumustreid ning jõutud järeldusele, et üraskid liiguvad ennekõike majandusmetsadest kaitsealadele. Selle kohta saab lähemalt lugeda temaatilisest teadusartiklist. "Üraskite looduslikud vaenlased levivad ka majandusmetsa ning leevendavad sel moel üraskite arvukuse kasvu. Kaitsealad on paigad, kus loodusliku valiku käigus jäävad kasvama üraskitele vastupidavamad puud, millest on võimalik näiteks seemnete kogumise kaudu saada majandusmetsade tarbeks mitmekesisemat ja vastupidavamat istutusmaterjali," selgitas ELFi metsaekspert Liis Kuresoo. Metsaomanikel tasub üraskiprobleemiga tegeleda targalt ja läbimõeldult. Tsiteerides Keskkonnaagentuuri peaspetsialisti Heino Õunapi 2018. aastal peetud ettekannet: "Kui kahjustuskolle ei ole suur, on parem seda üldse mitte torkida, kui teha tõrjet valel ajal. Inimese sekkumiseta vaibub kahjustus enamasti ise paari aasta jooksul, inimese kaasabil võib see kesta aastaid". Ettekannet saab näha SIIT.


Kinnisvaraarendaja hävitas Suurupi metsa(42) Balti Finantseerimisasutuse AS alustas eile kinnisvara arendamise eesmärgil taas lageraiet loomisel oleval Suurupi looduskaitsealal. Kuna keskkonnaministeeriumil polnud seaduslikku alust raiet peatada, oli õhtuks hävitatud plaanitava kaitseala üks väärtuslikumaid osasid. Keskkonnaühenduste koja juristi Liis Keerbergi sõnul on tekkinud olukord, kus keskkonnaministeerium on andnud Harjumaa keskkonnateenistusele mõista, et need alad, kus raie toimus, on arvatud kavandatava looduskaitseala piirkonda. “Samas on aga teenistus tänavu märtsis arendajale välja antud raieload, mida pole siiani kehtetuks tunnistatud,” nentis Keerberg. Keskkonnateenistus ei saa väljastatud luba kehtetuks tunnistada, sest ametlikult Suurupis kaitseala veel pole. Abiminister Rita Annus kinnitas Eesti Päevalehele, et vaatamata lageraiele jätkab ministeerium juba 2004. aastal alustatud Suurupi kaitseala moodustamist. “Metsaseaduse ja looduskaitseseaduse kohaselt ei ole praegu võimalik moodustataval kaitsealal raiet keelata,” ütles Annus, lisades, et ministeerium kaalub võimalusi vastava regulatsiooni loomiseks. Esimene augustis alanud metsaraie jäi Suurupis pooleli, sest ministeerium jõudis tookord arendajaga suulisele kokkuleppele, et moodustatava kaitseala kõige väärtuslikumad Rannakivi ja Kaasiku metsased kinnistud jäävad puutumata. “Ministeerium ei suutnud kolme kuu jooksul maaomanikule mingeid lahendusettepanekuid teha, et alasid raiumisest päästa,” ütles eile Rannakivi kinnistul toimunud raietöid tunnistamas käinud Eestimaa Fooduse Fondi tegevjuht Jüri-Ott Salm. “Kaasiku maaüksusel olev mets on veel säilinud, kuid ka selle puhul võib karta pretsedendi kordumist.” Salm osutas, et Suurupi loodusväärtuste kaitse alla võtmise eelduseks on lisaks Natura 2000 kaitsealade võrgustiku jaoks tehtud inventuuridele kinnitanud ka kaks keskkonnaministeeriumi tellitud ekspertiisi. Nende kohaselt kasvavad aladel üleeuroopalise tähtsusega väärtuslike kooslustena lodu-, soo- ja laanemetsad. “Kahetsusväärsel kombel pole riik suutnud nende väärtuse säilimise eest efektiivselt seista,” nentis Salm.


katselooma maailm: loomad elutoas Kõigele on karvad selga kasvanud, isegi hommikustele juustusaiadele. Põrandast ja rõivastest rääkimata. "Toakoera" pidaja rõõmud. Võtsin ette suurpuhastuse. Vaip, sohva, põrandad. Nühitud, tolmuimetud, vahatatud. Üks korrus on korras vähemalt. Et Betti kannatab süveneva veekartuse all, ostsin koera keemilise puhastuse pulbri. Mingi toime sel siiski on - aevastame kogu kambaga, aga karv puhtaks ei lähe. Väljavõte Betti menüüst: riisipuder, jogurt, koerakonserv ja ...peost söödud mõned krõbinad. (Puudli geenid löövad välja:P) Nendest kalliste toitude proovipakkidest, mida loomaarst meile lahkelt jagas võiks hommikuti ise süüa - Royal Canini või Sciense Plani vaarikajogurtiga kõlab uhkelt:S Kirjutas Minuke kell 00:27 Rents 15. detsember 2007 01:19 Haha. Ma arvan, et võib üsna kindlalt väita, et su koeral pole lihtsalt eriti kõht tühi - enamusi täiskasvanud koeri on normaalne toita üks kord päevas. Võib ka kaks, aga sel juhul jätavad nad tavaliselt osa alles või nokivad paremad palad välja. Ja minu peletised teevad vahepeal üldse toiduvabasid päevi - lihtsalt ei söö. No kui ei söö, siis ei söö, ega ma selle pärast neile pasteeti ostma ei lähe :) Seda enam, et ka hundid teevad endale looduses ise nö paastupäevi, pidi tervisele isegi kasulik olema Rents 15. detsember 2007 01:22 Loll mina, bernhardiinile on vist ikka kaks korda päevas normaalne süüa anda, ma miskipärast eeldasin, et "toakoer" tähendab ikka sellist "pisikest", kuni 40 kg kaaluvat tegelast. joodikupoeg 15. detsember 2007 09:35 Minu 60 kilone kaukaaslane on kogu täiskasvanud koera elu söönud ühe korra - õhtuti umbes liitrine kausitäis. Lisaks elab ta õues, eriti meeldib lumise ilmaga väljas, kuudi kõrval pikutada;) Piisavalt liikumist ja kindlal ajal söötmine tagab selle, et koera karv on kinni, loom sööb nagu hunt ja jogurtit pole vaja pakkuda. Me ühe kandi inimesed, teeme koerad tuttavaks?;) Heli 15. detsember 2007 11:10 Minu 2 kaukat söövad 2 korda. Peamiselt krõbinaid, sest noorem isasloom (~65 kg) elab peamiselt õues ja seal praegu lihtsalt muud ei säilu. Muideks, kaukad on samuti suht valivad. Krõbinad lähevad paremini kaubaks, kui näiteks praadimisrasvaga üle valada. Lemmiksöök on neil purustatud kanamassis või siis maksalõigetest keedetud ja makaronidega segatud "kodutoit". Aga karvadest jah, ei pääse. Kuna vanem, 13-aastane emane kauka peamiselt toas, sai talle eraldi suvetuba sisustatud:) Et pisutki vältida köögis lendlevaid karvapalle. Lepi parem sellega, et musta mantli aeg on ümber;-) Minuke 15. detsember 2007 14:58 Järgmine krõpsusort tunnistati mittesöödavaks:S Praerasv on hea mõte! Küll aga läheb kaubaks verivorst kaerahelbepudru ja saiaga, koguses ca 1 liiter. Must mantel nägi teatris tõesti hale välja, nagu punakaspruun kasukas, mis enamuse karvadest kaotanud... Joodikupoeg, liigun mööda uut rattateed hüppemägi-turg-surnuaed/ bäkk 2x päevas. Kui Sa meid näed, astu ligi. Ja kui ei näe, siis lepime e-posti teel kokku:) Murueit 15. detsember 2007 21:36 Ma loen ja ei usu oma silmi... Ma kordan: tühi kõht on kõige parem kokk! Koer ei pea sööma kogu aeg, ta ei jäta end nälga, ole rahulik. Mõni söögivaba päev tuleb ainult figuurile kasuks, eriti berna puhul. Ei ole vaja otsida paremaid palasid, et ta midagi sööks - kui krõpse ei söö, läheb klassikaline kodus tehtud toit. :D Ja see pesuvärk... me veel räägime sellest. ;)


Salv Levomekol - Keeda - 2021 Salv Levomekol on kohalik ravim, mida arstid on pikka aega kasutanud mitmete nahahaiguste ja teiste kehahaiguste raviks. Ravim on laialt levinud, on lihtne koostis ja tõhus tegevus, kõik see on odav. Ravimi peamine suund - antimikroobse ja põletikuvastase toime pakkumine. Ta hoiatab mitmeid komplikatsioone ja võitleb edukalt haiguse ebameeldivate sümptomite vastu. Huvitav Farmakoloogilises tööstuses toodavad paljud selle ravimi analoogid, millel on sama koostis või millel on sarnane komponentide komplekt. Ravimi analoogide hulgas võib Levomekol täita erinevaid hinnakategooriaid. Salvi otsesed analoogid on ravimid, mida nimetatakse Levometyl ja Netran. Sarnane tegevus on salv nimetusega Levocin, Streptonitol, samuti salv Vishnevsky ja Ihtiolovaya. Pidage meeles, et esitletud ravimite kasutamist tuleb kõigepealt kooskõlastada arstiga. Salv Levomekol - populaarne ravim, millel on antimikroobne ja põletikuvastane toime. See vahend leevendab haiguse sümptomeid ja takistab selle edasist arengut. Lisaks soodustab Levomekol kahjustatud kudede paranemist ja nende taastumist. Levomekooli salvi kasutatakse selliste haiguste ja patoloogiate raviks: Epidermaalse kurbliku haava komplitseerimine nakkusliku protsessiga; Purulent lööve nahal, akne, keeb, abstsessid; Ekseem kuiv ja nutev tüüp; Epidermise põletused ja külmumine; Mähkmete lööve ja kipitav soojus; Lisaks dermatoloogilisele praktikale kasutatakse Levomekoli salvi kirurgias, günekoloogiliste ja hammaste haiguste ning ENT elundite haiguste ravis. Tööriist on efektiivne lisandite erosiooni ja põletiku ravis, seda kasutatakse stomatiidi ja hemorroidide ägenemiseks. Allergiline reaktsioon koostises sisalduvate komponentide ja nende derivaatide suhtes; Epidermise seen- ja viirushaigused. Ravimit tuleb raseduse ja imetamise ajal kasutada ettevaatlikult, aga ka salvi kasutamist pediaatrias. See on oluline! Salvi levomekooli kasutamine võib põhjustada mitmeid kõrvaltoimeid, mis enamikul juhtudel ilmnevad kohalikust allergilisest reaktsioonist. Kui teil on ülitundlik salv võib põhjustada ravimi kasutamise piirkonnas lööbeid, ärritust, sügelust ja põletust. Harvadel juhtudel võib tekkida üldine nõrkus. Salv Levomekool on kombinatsioonravim, mis sisaldab koostises kahte toimeainet. Tänu nendele komponentidele annab aine aktiivse antimikroobse, põletikuvastase ja regenereeriva toime. Samuti aitab see toime tulla haigusega kaasnevate ebameeldivate sümptomitega. Salvi Levomekol sisalduvad toimeained: Kloramfenikool on ravimi peamine toimeaine, millel on lai antibakteriaalne toime. See mõjutab erinevaid mikroorganismide tüvesid, aidates hävitada nakkuse allikat ja puhastada kahjustatud nahka. Metüüluratsiil on salvi teine toimeaine, millel on aktiivne põletikuvastane toime. See mõjutab põletikulisi vahendajaid, mis põhjustavad haiguse progresseerumist. Lisaks soodustab metüüluratsiil kahjustatud nahapiirkondade taastumist. See tungib hästi epidermaalsesse barjääri, põhjustades uute rakkude moodustumist. Lisaks sellele on sellel ainel aktiivne sümptomivastane toime, leevendab naha ärritust ja sügelust ning eemaldatakse ka turse. Ka salvi koostises sisaldab Levomekol lisakomponentide kompleksi, mis parandab toimeainete tungimist ja pikendab nende toimet. Maksumus Hind salvi Levomekol 50 rubla (40g). Paljud tootjad toodavad salvi nimetusega Levomekol. Seetõttu võib ravimi maksumus ja pakendi kogus erineda. Salv Levomekol - ravim, millel on antimikroobne ja põletikuvastane toime. Seda kasutatakse laialdaselt mitmete dermatoloogiliste haiguste, ENT organite haiguste, günekoloogiliste patoloogiate raviks. Salvi kasutamine aitab leevendada patsiendi tervist ja kiirendada kahjustatud kudede taastumist. Tööriista kasutatakse kohalikuks kasutamiseks. Nahahaiguste raviks kantakse ravimit kahjustatud nahale õhukese kihiga. Pärast seda on see ala kaetud salvrätikuga. Ravi kestus on 5 kuni 10 päeva, salvi manustatakse kuni 2 korda päevas. Purulentide ja nakkushaiguste ravi viiakse läbi, rakendades kahjustatud piirkonnale sooja salviga leotatud salvrätikut. Tehke ka haava lahtine täitmine leotatud salvrätikutega või ravimi sisestamine süstlaga. Olenevalt haigusest on olemas spetsiaalsed kasutusjuhised, mis määravad arsti. Kui palju on apteegis levomekooli salvi Ravimi rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus: dioksometüültetrahüdropüramidiin + kloramfenikool Annuse vorm: salv Toimeained: dioksometüültetrahüdropüramidiin, kloramfenikool Farmakoterapeutiline grupp: antiseptikumid Farmakodünaamika: kombineeritud preparaat paikseks kasutamiseks, sellel on põletikuvastane (veetustav) ja antimikroobne toime ning see on aktiivne grampositiivsete ja gramnegatiivsete mikroorganismide (stafülokokk, pankrease ja soole pulgad) vastu. Kergesti tungib sügavale kudedesse, kahjustamata bioloogilisi membraane, stimuleerib regenereerimisprotsesse. Mädaniku ja nekrootiliste masside juures säilib antibakteriaalne toime. Näidustused: Haavandite esimesed (purulentsed ja nekrootilised) faasid (sealhulgas mikroflooraga nakatunud). Vastunäidustused: Ülitundlikkus. Annustamine ja manustamine: Märkimisväärset koostoimet teiste ravimitega ei täheldatud. Aegumiskuupäev: 3,5 aastat Apteegis kasutatavad apteegid: käsimüügist Tootja: Akrikhin, Venemaa; Nizhpharm, Venemaa toimeained (kloramfenikool - 0,75 g, metüüluratsiil - 4,0 g) ja abiained (polüetüleenoksiid 1500 ja polüetüleenoksiid 400) - kuni 100 g Haavaprotsessi esimeses (purulentses ja nekrootilises) faasis nakatunud kurjahaigused. Osta Levomekol 40,0 salvi Simferopol võib olla mugav oma apteegis, tellides Apteka.RU. Levomekol 40,0 salvi hind Simferopolis on 106,00 rubla. Lähim kohaletoimetamise punkt Simferopolis näete siin. Levomekoli hinnad teistes linnades Mida tähendab ja mida tuleks kasutada ka enne loomaarsti uurimist Kui keetmist saab kodus ravida ja kui te peate arsti juurde minema. Ja miks nasolabial ala purustada keema on rangelt keelatud Millised vahendid ja meetodid aitavad põletusteks ja mis - ainult kahju Igaüks teab, et põletused on väga valusad ja võivad jääda eluks. Kuid mitte kõik ei mõista, et mõnikord hävitab põletamine keha seestpoolt. Levomekol hinnad Moskva apteekides Levomekoli salv 40g N1 (VENEMAA, Nizhfarm) 142. 00 hõõruge Levomekooli salv (toru 40g) (Nizhfarm AO, 111). 00 hõõruge Levomekol, salv 40g (Nizhfarm (N.Novgorod), Venemaa) 145. 00 hõõruge Kuvatakse 18 Moskva 18 apteegist 19 ravimit leiti teie Moskva apteekides Levomekol Selle ravimi analoogid, mis sisaldavad "D06C":


(1) Kui ametiülesannete täitmiseks vajalikele nõuetele vastab mitu kandidaati, koostatakse kandidaatidest paremusjärjestus. Paremusjärjestus vormistatakse kirjalikult.


text: Clodius Albinus (Imperator Caesar Ceionii Postumi Decimus Clodius Septimius Albinus Augustus; sünninimi teadmata; umbes 140...150 – 19. veebruar 197 Lugdunum (Lyon)) oli Vana-Rooma vastukeiser aprillist 193 kuni surmani. Teda peetakse usurpaatoriks. Ta kuulutati pärast Pertinaxi surma keisriks Britannias ja Hispaanias asuvate Rooma leegionide poolt. Ta kaotas lahingu Gallias Lugdunumi lähedal Septimius Severuse vägedega ja tapeti (teistel andmetel tegi enesetapu). Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 140. aastatel Surnud 197


text: Arv on üks matemaatika algmõisteid; see hõlmab loendamisel ehk lõplike hulkade võrdlemisel saadava naturaalarvu mõistet ning selle mitmesuguseid üldistusi, sealhulgas täisarv, ratsionaalarv ja kompleksarv. Arve kasutatakse peale loendamise ka mõõtmiseks. Matemaatikas võetakse neid tavaliselt abstraktsete objektidena. Matemaatikas ei defineerita arve, vaid näiteks naturaalarve ja täisarve. Eri tüüpe arve defineeritakse aksiomaatika abil või konstrueeritakse näiteks hulga mõiste abil või juba defineeritud tüüpi arvudest. : – kompleksarvud, nt – reaalarvud, nt , , – ratsionaalarvud, nt 1,333..., –7/11 – täisarvud , nt −2, −1, 0, 1, 2 – naturaalarvud, nt 0, 1, 2 või 1, 2, 3]] Arvuvallad Tähtsamad arvuvallad paigutuvad alamhulkadena üksteise sisse, näiteks naturaalarvud on ka täisarvud, täisarvud on ka ratsionaalarvud jne. Naturaalarvud Kõige tuntumad arvud on naturaalarvud 0, 1, 2, ..., mida kasutatakse loendamiseks ja mis moodustavad hulga (mõnikord jäetakse 0 naturaalarvude hulgast välja). Täisarvud Kui naturaalarvudele lisada negatiivsed arvud, saadakse täisarvud, mis moodustavad hulga . Ratsionaalarvud Täisarvude jagatisi nimetatakse ratsionaalarvudeks. Need moodustavad hulga . Reaalarvud Kui lisada mitteperioodilised lõpmatud kümnendmurrud, saadakse reaalarvud, mis moodustavad hulga . Reaalarvud jagunevad ratsionaal- ja irratsionaalarvudeks. Kompleksarvud Kui lisada reaalarvudele kõikide reaalarvuliste koefitsientidega algebraliste võrrandite lahendid, saame kompleksarvud, mis moodustavad hulga . Üldistused Üldistades võib arve käsitleda kui abstraktseid objekte, mida seostatakse mingi konkreetse kvantiteediga. Hüperkompleksarvud Üheks arvu mõiste üldistuseks on hüperkompleksarv, mis kuulub mõnda ühikelemendiga lõplikumõõtmelisse algebrasse üle reaalarvude korpuse . Kardinaalarvud Kardinaalarv mõõdab hulkade võimsust. Aritmeetika Aritmeetilisi tehteid arvudega, nagu näiteks liitmist ja korrutamist, üldistab üldalgebra ehk abstraktne algebra, mis tegeleb algebraliste struktuuridega, näiteks rühmade, ringide ja korpustega. Ajalugu Arvu mõiste on arenenud koos matemaatikaga. Naturaalarvu mõiste tekkis vajadusest esemeid loendada. Kõik rahvad, kes on tundnud kirja, on vallanud naturaalarvu mõistet ning kasutanud mingit arvutamissüsteemi. Ratsionaalarvude kasutamise kohta on andmeid perioodist enam kui 3000 aastat tagasi. Negatiivsete arvude kasutamise kohta on teateid II sajandist ekr. Hiina matemaatikute töödest. Euroopasse jõudsid negatiivsed arvud nähtavasti araablaste vahendusel Indiast. Neid hakati Euroopa matemaatikute hulgas laialdaselt kasutama alles pärast prantsuse matemaatiku R. Descartesi (1596–1650) tööde ilmumist. Üksikuid irrratsionaalarve tunti ja kasutati juba antiikajal. Seda mitmetest geomeetrilistest ülesannetest lähtudes. Reaalarvude matemaatiliselt korrektse käsitluse andsid 19. sajandi teisel poolel R. Dedekind (1831–1916), G. Cantor (1845–1918) ja K. Weierstrass (1815–1897). Esimesed teated imaginaararvu kasutamisest ulatuvad 16. sajandisse. On teada, et 1545. aastal avaldas Itaalia matemaatik G. Cardano (1501–1576) töö, milles vaadeldi võrrandit x3-12x+16=0. Lahendamisel kasutas ta avaldist ning leidis selle abil lahendid , . Laialdaselt kasutas kompleksarve Peterburi Teaduste akadeemia akadeemik L. Euler (1707–1783), kes muuhulgas võttis kasutusele sümboli i imagnaarühiku tähisena. Alles 18. sajandi lõpus anti kompleksarvude geomeetriline tõlgendus. Arve 0 1 2 3 4 5 10 100 1000 gross 1/2 ruutjuur kahest kuldlõike suhtarv φ π e googol Vaata ka Arvude loend Arvusüsteem Arvu standardkuju Suurte arvude nimetused Ideaalarvud Viited Arvuteooria Elementaarmatemaatika