0fe8 Dit document is overgenomen van EUR-Lex Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, 11. märts 2014 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, 11. märts 2014 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas PB L 181 van 20.6.2014, blz. 48–73 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Van kracht KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 640/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 63 lõiget 4, artikli 64 lõiget 6, artikli 72 lõiget 5, artiklit 76, artikli 77 lõiget 7, artikli 93 lõiget 4, artikli 101 lõiget 1 ja artiklit 120, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisala Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega täiendatakse määruse (EL) nr 1306/2013 teatavaid vähem olulisi aspekte järgmistes valdkondades: Artikkel 2 Mõisted 1. Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõikes 1 osutatud ühtse süsteemi rakendamiseks kasutatakse määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 punktis 1 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõikes 4 sätestatud mõisteid. Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „toetusesaaja”– määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud ja kõnealuse määruse artiklis 9 osutatud põllumajandustootja; toetusesaaja, kelle suhtes kehtivad nõuetele vastavuse eeskirjad määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 92 tähenduses, ja/või maaelu arengu toetust saav toetusesaaja, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (9) artikli 2 lõikes 10; 2) „nõuete rikkumine”– 3) „toetusetaotlus”– toetuse taotlemiseks või määruse (EL) nr 1305/2013 raames toetuskavaga liitumiseks esitatud taotlus; 4) „maksetaotlus”– toetusesaaja poolt riigiasutusele määruse (EL) nr 1305/2013 alusel toetuse väljamaksmiseks esitatud taotlus; 5) „muu deklaratsioon”– mis tahes deklaratsioon või dokument (v.a toetuse- või maksetaotlus), mille toetusesaaja või kolmas isik peab esitama või mis tuleb säilitada, et täita teatavate maaelu arengu meetmete erinõudeid; 6) „ühtse süsteemiga hõlmatud maaeluarengumeetmed”– määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 21 lõike 1 punktidega a ja b, artiklitega 28–31 ning artiklitega 33, 34 ja 40 ning vajaduse korral määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõike 1 punktidega b ja c ettenähtud toetusmeetmed (välja arvatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõikes 9 osutatud meetmed) ning kõnealuse määruse artikli 21 lõike 1 punktide a ja b kohased meetmed, kui on tegemist rajamiskuludega; 7) „loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteem”– veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000, (10) ja/või lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 21/2004 (11); 8) „kõrvamärk”– määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis a ja artiklis 4 osutatud kõrvamärk loomade identifitseerimiseks ja/või määruse (EÜ) nr 21/2004 lisa A jao punktis 3 osutatud kõrvamärk lammaste ja kitsede identifitseerimiseks; 9) „loomade elektrooniline andmebaas”– määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis b ja artiklis 5 osutatud elektrooniline andmebaas ja/või määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 3 lõike 1 punktis d ning artiklites 7 ja 8 osutatud keskregister või elektrooniline andmebaas; 10) „loomapass”– määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis c ja artiklis 6 osutatud loomapass; 11) „register”– loomade puhul loomapidaja peetav register, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis d ja artiklis 7 ja/või määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 3 lõike 1 punktis b ja artiklis 5;0fe8 12) „identifitseerimiskood”– määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõikes 1 osutatud identifitseerimiskood ja/või määruse (EÜ) nr 21/2004 lisa A jao punktis 2 osutatud koodid; 13) „loomatoetuste kava”– määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükis sätestatud vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetusmeede, mille puhul makstakse igal aastal toetust kvantitatiivselt piiritletud summa ulatuses vastavalt loomade kindlaksmääratud arvule; 14) „loomatoetusmeetmed”– maaelu arengu meetmed või tegevusliigid, mille puhul põhineb toetus loomade või loomühikute deklareeritud arvul; 15) „loomapidamistoetuse taotlus”– taotlused sellise toetuse saamiseks, mida makstakse määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükis sätestatud liikmesriikide jaoks vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse raames igal aastal kvantitatiivselt piiritletud summa ulatuses vastavalt loomade kindlaksmääratud arvule; 16) „deklareeritud loomad”– loomad, kelle kohta on loomatoetuste kava raames esitatud loomapidamistoetuse taotlus või loomatoetusmeetme kohane maksenõue; 17) „potentsiaalselt toetuskõlblik loom”– loom, kes iseenesest võiks vastata toetuskõlblikkustingimustele, et saada asjaomasel taotlusaastal toetust loomatoetuste kava või loomatoetusmeetme alusel; 18) „kindlaksmääratud loom”– 19) „loomapidaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab loomade eest ajutiselt või alaliselt, sealhulgas nende vedamise ja turustamise korral; 20) „pindalatoetuskavad”– pindalapõhised otsetoetused määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 4 punkti b tähenduses, välja arvatud põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 (12) IV peatükis, ning erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (13) IV peatükis; 21) „pindalatoetusmeetmed”– maaelu arengu meetmed või tegevusliigid, mille puhul põhineb toetus deklareeritud maa-ala suurusel; 22) „kasutusviis”– maakasutus määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõikes 4 osutatud põllumajanduskultuuri liigi kasvatamiseks, kõnealuse määruse a 0fe8 rtikli 4 punkti 1 alapunktis h määratletud püsirohumaana kasutamine, kõnealuse määruse artikli 45 lõike 2 punktis a osutatud püsirohumaana kasutamine, muu maana kui püsirohumaana kasutamine või maakasutus taimkatte kasvatamiseks või põllumajanduskultuuri puudumine; 23) „kindlaksmääratud pindala”– 24) „geograafilise informatsiooni süsteem (GIS)”– määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 70 osutatud arvutipõhise geograafilise informatsiooni süsteemi meetodid; 25) „võrdlusmaatükk”– geograafiliselt piiritletud maa-ala, millel on määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 70 kohases põldude identifitseerimise süsteemis registreeritud kordumatu identifitseerimisnumber; 26) „geograafiline materjal”– kaardid või muud dokumendid, mida kasutatakse GISi sisu edastamiseks toetusetaotlejate ja liikmesriikide vahel. 2. Käesoleva määruse IV jaotise kohaldamisel kasutatakse määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotises esitatud mõisteid. Lisaks tähendab mõiste „standardid” standardeid, nagu liikmesriigid on määratlenud vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 94, ning püsirohumaaga seotud kohustusi, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 93 lõikes 3. Artikkel 3 Kriminaalkaristuste kohaldamine Halduskaristuste kohaldamine ning toetuse andmisest keeldumine või toetuse tühistamine, nagu on ette nähtud käesoleva määrusega, ei tohi takistada kriminaalkaristuste kohaldamist, kui liikmesriigi õigusega on nii ette nähtud. Artikkel 4 Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud 1. Kui toetusesaaja ei ole saanud vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu täita toetuskõlblikkuskriteeriume või muid kohustusi, on tal seoses otsetoetustega jätkuvalt õigus saada toetust sellise pindala ja selliste loomade eest, mis olid vääramatu jõu või erandlike asjaolude ajal toetuskõlblikud. Kui toetusesaaja ei ole saanud vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu täita kohustusi seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 28, 29, 33 ja 34 kohaste maaelu arengu toetusmeetmetega, tühistatakse vastav makse proportsionaalselt nendeks aastateks, mil vääramatu jõud või erandlikud asjaolud aset leidsid. Tühistatakse üksnes need kohustuse osad, millega seoses ei tekkinud lisakulusid ega jäänud tulu saamata enne vääramatu jõu või erandlike asjaolude esinemist. Tühistamist ei kohaldata seoses toetuskõlblikkuse kriteeriumide ega muude kohustustega ja mingeid halduskaristusi ei rakendata. Muude ma 0fe8 aelu arengu toetusmeetmete puhul ei nõua liikmesriigid toetuse osalist ega täielikku hüvitamist vääramatu jõu või erandlike asjaolude esinemise korral. Mitmeaastaste kohustuste või maksete korral ei nõuta varasematel aastatel saadud toetussummade hüvitamist ning kohustused ja maksed jätkuvad järgmistel aastatel vastavalt algsele kestusele. Kui vastavusnõudeid ei täideta vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu, siis määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 91 lõikes 1 osutatud vastavat halduskaristust ei kohaldata. 2. Toetusesaaja või temalt sellekohase õiguse saanud isik teavitab kirjalikult pädevat ametiasutust vääramatu jõu ja erandlike asjaolude ilmnemisest viieteistkümne tööpäeva jooksul alates päevast, mil see on võimalik, ja esitab pädeva ametiasutuse nõutavad asjakohased tõendid. II JAOTIS ÜHTNE HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEM I PEATÜKK SÜSTEEMILE ESITATAVAD NÕUDED Artikkel 5 Põldude identifitseerimine 1. Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 70 kohane põldude identifitseerimise süsteem toimib võrdlusmaatükkide alusel. Võrdlusmaatükk on pindalaühik, mis vastab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punktis e määratletud põllumajandusmaale. Vajaduse korral hõlmab võrdlusmaatükk ka määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 32 lõike 2 punktis b osutatud maad ning määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõikes 2 osutatud põllumajandusmaad. Liikmesriigid määravad võrdlusmaatüki kindlaks selliselt, et võrdlusmaatükk oleks mõõdetav, et igal aastal deklareeritud põllu asukohta oleks võimalik kordumatult ja üheselt kindlaks määrata ning et põld oleks aja jooksul põhimõtteliselt sama. 2. Samuti peavad liikmesriigid tagama, et deklareeritud põld on usaldusväärselt identifitseeritud. Eelkõige nõuavad nad, et toetuse- ja maksetaotlused esitataks koos konkreetse teabe või pädeva asutuse kindlaks määratud dokumentidega, mis võimaldavad iga põllu asukoha kindlaks teha ja igat põldu mõõta. Iga võrdlusmaatüki puhul peavad liikmesriigid tegema järgmist: 3. Liikmesriigid tagavad, et lõike 2 punktis a osutatud maksimaalne toetuskõlblik pindala iga võrdlusmaatüki kohta on kuni 2 % suurust veamarginaali arvestades õigesti määratud ning võrdlusmaatüki piirjooni ja seisundit on arvesse võetud. 4. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 21 lõike 1 punktis a ning artiklites 30 ja 34 osutatud meetmete puhul võivad liikmesriigid kehtestada asjakohased alternatiivsed süsteemid sellise toetuskõlbliku maa kordumatuks identifitseerimiseks, mis on kaetud metsaga. 5. Geograafilise teabe süsteemi toimimise aluseks on riiklik koordinaatide viitsüsteem, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (17) ning mis võimaldab põldude standardmõõtmisi ja kordumatut identifitseerimist kogu asjaomases liikmesriigis. Eri koordinaatsüsteemide kasutamisel ei tohi need omavahel kattuda ja kõigi puhul peab olema tagatud, et samale asukohale viitavad teabeühikud oleksid omavahel kooskõlas. Artikkel 6 Põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteedi hindamine 1. Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatükis osutatud põhitoetuskava ja ühtse pindalatoetuse kava kohaldamiseks hindavad liikmesriigid igal aastal põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteeti. Kõnealune hindamine hõlmab kahte vastavusklassi. Esimese vastavusklassi puhul hinnatakse põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteeti järgmiste üksikasjade alusel: Teise vastavusklassi puhul tehakse identifitseerimise süsteemi võimalikud puudused kindlaks järgmiste kvaliteedikriteeriumide alusel: Kui kvaliteedi hindamise tulemusel ilmnevad puudused süsteemis, võtab liikmesriik asjakohased parandusmeetmed. 2. Liikmesriigid teostavad lõikes 1 osutatud hindamist komisjoni valitud ja esitatud võrdlusmaatükkide valimi alusel. Nad kasutavad andmeid, mis võimaldavad hinnata hetkeolukorda. 3. Hindamisaruanne ning vajaduse korral parandusmeetmed ja nende rakendamise ajakava saadetakse komisjonile asjaomasele kalendriaastale järgnevaks 31. jaanuariks. Artikkel 7 Toetusõiguste identifitseerimine ja registreerimine 1. Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 71 sätestatud toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteem on liikmesriigi tasandil peetav elektrooniline register, mis peab eelkõige kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud ristkontrolli silmas pidades tagama toetusõiguste tõhusa jälgitavuse eelkõige järgmiste tegurite puhul: 2. Liikmesriigid, kus on mitu makseasutust, võivad otsustada pidada elektroonilist registrit iga makseasutuse tasandil. Sel juhul tagavad asjaomased liikmesriigid eri registrite omavahelise ühilduvuse. Artikkel 8 Toetusesaajate identifitseerimine Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 72 lõike 3 kohaldamist, peab kõnealuse määruse artikli 73 kohane toetusesaaja isikuandmete registreerimise ühtne süsteem tagama kõikide ühe ja sama toetusesaaja esitatavate toetuse- ja maksetaotluste või muude deklaratsioonide kordumatu identifitseerimise. II PEATÜKK MAASTIKUELEMENTIDE JA PUUDEGA PÕLLUD Artikkel 9 Maastikuelementide ja puudega põldude kindlaksmääramine 1. Piirkondade puhul, kus teatavad maastikuelemendid, eelkõige hekid, kraavid ja piirded, on traditsiooniliselt hea põllumajandusliku taimekasvatus- või käitamistava osa, võib liikmesriik otsustada pidada vastavat ala määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 4 punktis a määratletud põllu toetuskõlbliku pindala osaks, tingimusel et see ei ületa liikmesr 0fe8 iigi kindlaks määratavat kogulaiust. See laius vastab kõnealuses piirkonnas traditsioonilisele laiusele ega või ületada kaht meetrit. Kui liikmesriigi on kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (18) artikli 30 lõike 2 kolmanda lõiguga enne 9. detsembrit 2009 teatanud laiusest, mis ületab kaht meetrit, võib seda laiust siiski kohaldada. Esimest ja teist lõiku ei kohaldata üksikute maastikuelementide ja puudega püsirohumaa suhtes, kui asjaomane liikmesriik on otsustanud kohaldada proportsionaalset süsteemi vastavalt artiklile 10. 2. Arvestades maastikuelementide tähtsust säästva põllumajanduse seisukohalt, tuleks kõiki maastikuelemente, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1306/2013 II lisas loetletud nõudeid ja standardeid ning mis moodustavad osa põllu kogupindalast, käsitada kõnealuse põllu toetuskõlbliku pindala osana. 3. Üksikute puudega põldu käsitatakse toetuskõlblikuna, kui on täidetud järgmised tingimused: Liikmesriigid lähtuvad esimese lõigu punktis b osutatud maksimumtiheduse kindlaksmääramisel traditsioonilistest taimekasvatustavadest, loodusoludest ja keskkonnakaitsekaalutlustest ning annavad sellest teada. See ei või olla suurem kui 100 puud hektari kohta. Selline piirang ei kehti siiski määruse (EL) nr 1305/2013 artiklites 28 ja 30 esitatud meetmete suhtes. Käesolevat lõiget ei kohaldata korduvat saaki andvate üksikute viljapuude suhtes, selliste üksikute puude suhtes, mida on võimalik kasutada karjatamise eesmärgil, ega selliste püsirohumaade suhtes, kus on üksikuid maastikuelemente ja puid, kui asjaomane liikmesriik on otsustanud kohaldada proportsionaalset süsteemi kooskõlas artikliga 10. Artikkel 10 Maastikuelementide ja puudega püsirohumaa suhtes kohaldatav proportsionaalne süsteem 1. Selliste püsirohumaade suhtes, kus on üksikuid maastikuelemente ja puid, võivad liikmesriigid otsustada kohaldada proportsionaalset süsteemi, et määrata kindlaks toetuskõlblik pindala võrdlusmaatükist. Esimeses lõigus osutatud proportsionaalne süsteem peab hõlmama eri kategooria homogeenseid maakattetüüpe, mille suhtes kohaldatakse kindlaksmääratud vähenduskoefitsienti vastavalt toetuskõlbmatu ala protsendimäärale. Kategooria, mis esindab toetuskõlbmatu ala vähimat osa, ei või ületada 10 % toetuskõlbmatust alast ja selle kategooria suhtes vähenduskoefitsienti ei kohaldata. 2. Kõiki maastikuelemente, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1306/2013 II lisas loetletud nõudeid ja standardeid ning mis moodustavad osa põllu kogupindalast, käsitatakse toetuskõlbliku maa osana. 3. Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise püsirohumaa suhtes, kus kasvavad korduvat saaki andvad viljapuud.0fe8 III PEATÜKK TOETUSE- JA MAKSETAOTLUSED Artikkel 11 Ühtne taotlus Ühtne taotlus peab hõlmama vähemalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 72 lõikes 1 osutatud otsetoetuste taotlust seoses põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava ning mõne muu pindalatoetuskavaga. Artikkel 12 Erandid seoses toetusetaotluste esitamise lõpptähtajaga Kui toetuse- ja maksetaotluste või muude deklaratsioonide või mis tahes tõendavate dokumentide või lepingute esitamise viimane kuupäev või ühtse taotluse või maksetaotluse muudatuste esitamise viimane kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, siis erandina nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (19) artikli 5 lõikest 1 lükatakse see edasi esimesele järgnevale tööpäevale. Esimest lõiku kohaldatakse ka artikli 13 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud võimaliku kõige hilisema kuupäeva suhtes, mil toetusesaajad võivad esitada toetuseõiguste jaotamise taotlusi, ja artikli 14 teises lõigus osutatud võimaliku kõige hilisema kuupäeva suhtes, mil toetusesaajad võivad esitada toetuseõiguste suurendamise taotlusi. Artikkel 13 Hilinenud esitamine 1. Kui käesoleva määruse kohaselt esitatakse toetuse- või maksetaotlus pärast lõpptähtaega, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti b alusel, vähendatakse summat, mis toetusesaajal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1 %, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 4. Ilma et see piiraks liikmesriikide võimalust võtta erimeetmeid seoses vajadusega esitada tõendavaid dokumente õigel ajal, et oleks võimalik kontrolli kavandada ja teha seda tõhusalt, kohaldatakse esimest lõiku ka pädevale asutusele esitatavate toetusetaotluste, dokumentide, lepingute või muude deklaratsioonide suhtes, kui sellised toetusetaotlused, dokumendid, lepingud või deklaratsioonid on olulised kõnealuse toetuse kõlblikkuse kindlaksmääramiseks. Sel juhul vähendatakse asjaomase toetuse raames makstavat summat. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta seda vastu ja toetusesaajale toetust ei anta. 2. Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (20) artiklitega 46 ja 47 ette nähtud kavade alusel toetuse saaja, kelle suhtes määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 92 kohaselt kehtivad ka nõuetele vastavuse kohustused, ei esita ühtse toetusetaotluse vormi käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud tähtajaks, kohaldatakse 1 % vähendamist tööpäeva kohta, v.a artiklis 4 osutatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral. Maksimaalne vähendamine ei ületa 25 %. Toetuse vähendamise määra kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 46 ja 47 kohaste meetmetega seotud maksete kogusumma suhtes, mis jagatakse ümberkorraldamise ja muutmise korral kolmega. 3. Kui ühtsesse toetuse- või maksetaotlusesse tehtav muudatus esitatakse pärast lõpptähtaega, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti b alusel, vähendatakse asjaomaste põldude tegeliku kasutamisega seotud summasid 1 % iga tööpäeva kohta, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral, nagu on osutatud 0018 käesoleva määruse ar 0fe8 tiklis 4. Ühtsesse taotlusesse või maksetaotlusesse tehtavaid muudatusi võetakse vastu ainult ühtse taotluse või maksetaotluse hilinenud esitamise võimaliku lõppkuupäevani, nagu on täpsustatud lõike 1 kolmandas lõigus. Kui see kuupäev on aga varasem või sama kui lõike 1 esimeses lõigus ühtse toetuse taotluse või maksetaotluse muudatuste esitamise kohta sätestatud viimane kuupäev, käsitatakse ühtse taotluse või maksetaotluse muudatusi pärast kõnealust kuupäeva vastuvõetamatuna. Artikkel 14 Toetusõiguste taotluse hilinenud esitamine Kui jaotatavate toetusõiguste taotlused või asjakohasel juhul toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlused esitatakse pärast lõpptähtaega, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti b alusel, vähendatakse summat, mis makstakse seoses toetusõigustega või vajaduse korral seoses toetusesaajale jaotatavate toetusõiguste väärtusega, iga tööpäeva kohta 3 %, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 4. Kui taotluse esitamisega hilinetakse üle 25 kalendripäeva, käsitatakse taotlust vastuvõetamatuna ja toetusesaajale toetusõigusi ei anta või vastavalt asjaoludele toetusõiguste väärtust ei suurendata. IV PEATÜKK OTSETOETUSTE KAVADEGA NING ÜHTSES HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMIS SISALDUVATE MAAELU ARENGU MEETMETEGA SEOTUD TOETUSTE JA HALDUSKARISTUSTE ARVUTAMINE 1. JAGU Üldeeskirjad Artikkel 15 Erandid halduskaristuste kohaldamisest 1. Käesolevas peatükis sätestatud halduskaristusi ei kohaldata toetuse- ega maksetaotluse selle osa suhtes, mille kohta toetusesaaja teavitab pädevat asutust kirjalikult, et toetuse- või maksetaotluses esitatud andmed ei ole õiged või on muutunud ebaõigeks pärast taotluse esitamist, tingimusel et toetusesaajat ei ole teavitatud pädeva asutuse kavatsusest teha kohapealset kontrolli ja pädev asutus ei ole toetusesaajat veel teavitanud toetuse- või maksetaotluses avastatud nõueterikkumisest. 2. Kui toetusesaaja on edastanud lõikes 1 osutatud teabe, kohandatakse toetuse- või maksetaotlust vastavalt tegelikule olukorrale. Artikkel 16 Kõikide pindalade deklareerimata jätmine 1. Kui toetusesaaja ei deklareeri jooksvaks aastaks kõiki määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 72 lõikes 1 osutatud pindaladega seotud põlde ning kui erinevus ühelt poolt ühtses taotluses ja/või maksetaotluses deklareeritud kogupindala ja teiselt poolt deklareeritud pindala pluss deklareerimata põldude kogupindala vahel on rohkem kui 3 % deklareeritud pindalast, vähendatakse sellele toetusesaajale kõnealuseks aastaks makstavate pindalapõhiste otsetoetuste ja/või pindalatoetusmeetmete alusel makstavate toetuste kogusummat kuni 3 %, olenevalt väljajätmise raskusastmest. Esimese lõigu kohaselt arvutatud karistust vähendatakse artikli 28 lõike 2 kohaselt kohaldatava halduskaristuse summa võrra. 2. Lõiget 1 kohaldatakse ka määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 46 ja 47 sätestatud kavadega seotud maksete suhtes, kui toetusesaaja suhtes kohaldatakse nõuetele vastavuse kohustusi vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 92. Toetuse vähendamise määra kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 46 j 0fe8 a 47 kohaste meetmetega seotud maksete kogusumma suhtes, mis jagatakse ümberkorraldamise ja muutmise korral kolmega. 3. Lõiget 1 ei kohaldata määruse (EL) nr 1307/2013 V jaotise kohase väikepõllumajandustootjate kava alusel tehtavate maksete suhtes. 2. JAGU Pindalatoetuskavad, v.a kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavadega seotud toetus, või pindalatoetusmeetmed Artikkel 17 Üldpõhimõtted 1. Käesoleva jao kohaldamisel eristatakse vastavalt vajadusele järgmisi põllumajanduskultuuri rühmi: 2. Kui sama pindala on toetuse- ja/või maksetaotluse aluseks mitme pindalatoetuskava või -meetme raames, arvestatakse kõnealust pindala iga sellise toetuskava või -meetme puhul eraldi. Artikkel 18 Pindalatoetuste arvutamise alus 1. Põhitoetuskava ja väikepõllumajandustootjate kava alusel esitatud toetusetaotluste, ümberjaotava toetuse ja looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse taotluste ning vajaduse korral noorte põllumajandustootjate kava alusel esitatud toetusetaotluste puhul ja põhitoetuskava kohaldavates liikmesriikides kohaldatakse järgmist: Käesolevat lõiget 0fe8 ei kohaldata toetusõiguste jaotamise esimesel aastal. 2. Noorte põllumajandustootjate toetuse puhul ja juhul, kui liikmesriik valib määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 50 lõigetes 6, 7 ja 8 sätestatud toetusmeetodi: kui põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava alusel deklareeritud pindala ületab liikmesriigis kõnealuse määruse artikli 50 lõike 9 kohaselt kehtestatud piirmäära, vähendatakse deklareeritud pindala selle piirmäärani. 3. Ümberjaotava toetuse puhul, kui põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava alusel deklareeritud pindala ületab liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 41 lõike 4 kohaselt kehtestatud piirmäära, vähendatakse deklareeritud pindala selle piirmäärani. 4. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse puhul ja juhul, kui liikmesriik valib määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 48 lõikes 4 sätestatud toetusmeetodi: kui põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava alusel deklareeritud pindala ületab liikmesriigi kehtestatud hektarite maksimumarvu, vähendatakse deklareeritud pindala selle hektariarvuni. 5. Pindalatoetuskavade või -meetmete alusel esitatud toetuse- ja/või maksetaotluste puhul: kui selgub, et põllumajanduskultuuri rühmale määratud pindala on suurem kui toetusetaotluses deklareeritud pindala, lähtutakse toetuse arvutamisel deklareeritud pindalast. 6. Ilma et see piiraks artikli 19 kohaste halduskaristuste kohaldamist, lähtutakse juhul, kui pindalatoetuskavade või -meetmete alusel esitatud toetuse- ja/või maksetaotluste puhul selgub, et deklareeritud pindala ületab artikli 17 lõikes 1 osutatud põllumajanduskultuuri rühmale määratud pindala, toetuse arvutamisel kõnealusele põllumajanduskultuuri rühmale määratud pindalast. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 60 kohaldamist, peetakse kindlaksmääratud pindala ja deklareeritud pindala siiski võrdseks, kui kindlaksmääratud kogupindala ja määruse (EL) nr 1307/2013 III, IV ja V jaotises kehtestatud otsetoetuskavade alusel toetuse saamiseks deklareeritud kogupindala või pindalatoetusmeetme alusel toetuse saamiseks deklareeritud kogupindala erinevus on kuni 0,1 hektarit. Selles arvutuses võetakse arvesse üksnes artikli 17 lõikes 1 osutatud majanduspõllukultuuri rühma tasandil üledeklareeritud pindala. Teist lõiku ei kohaldata, kui kõnealune erinevus on rohkem kui 20 % toetusetaotlusega hõlmatud deklareeritud kogupindalast. 7. Põhitoetuskava alusel makstava toetuse arvutamisel võetakse arvesse eri toetusõiguste keskmist väärtust asjaomase deklareeritud pindala suhtes. Artikkel 19 Halduskaristused üledeklareerimise korral 1. Kui pindalatoetuskava või -meetme alusel toetuse saamiseks deklareeritud pindala ületab artikli 17 lõikes 1 osutatud põllumajanduskultuuri rühma puhul artikli 18 kohaselt kindlaksmääratud pindala, arvutatakse toetus kindlaksmääratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne leitud erinevus, kui see erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaksmääratud pindalast. Kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast, siis asjaomasele põllumajanduskultuuri rühmale pindalatoetust ei anta. 2. Kui erinevus on üle 50 %, siis asjaomasele põllumajanduskultuuri rühmale pindalatoetust ei anta. Peale selle kohaldatakse toetusesaaja suhtes lisakaristust, mis on võrdne toetussummaga, mis vastab deklareeritud pindala ja artikli 18 kohaselt kindlaks määratud pindala vahele. 3. Kui kooskõlas lõigetega 1 ja 2 arvutatud summat ei ole võimalik komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 57 lõike 2 alusel kehtestatud e 0018 eskirjade kohaselt täie 0fe8 likult tasaarvestada nõuete rikkumise avastamise kalendriaastale järgneva kolme kalendriaasta jooksul, kustutatakse tasumata jääk. Artikkel 20 Puuvilla eritoetusega seotud halduskaristused Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 19 kohaste halduskaristuste kohaldamist, kaotab toetusesaaja õiguse määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 60 lõike 2 kohasele toetuse suurendamisele, kui leitakse, et toetusesaaja ei täida määruse (EL) nr 639/2014 (21) artikli 61 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi. Peale selle vähendatakse määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 57 alusel toetuskõlbliku hektari kohta makstavat puuvillatoetust sellise suurendamise summa võrra, millele toetusesaajal oleks muidu kõnealuse määruse artikli 60 lõike 2 kohaselt õigus olnud. Artikkel 21 Määruse (EL) nr 1307/2013 III ja V jaotise kohase noorte põllumajandustootjate toetusega seotud halduskaristused, välja arvatud pindala üledeklareerimisega seotud halduskaristused 1. Ilma et see piiraks artikli 19 kohaste halduskaristuste kohaldamist, jäetakse noorte põllumajandustootjate toetus maksmata või tühistatakse täielikult, kui leitakse, et toetusesaaja ei täida määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 50 lõikes 2 ega delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artiklis 49 osutatud kohustusi. Kui leitakse, et toetusesaaja on esitanud kohustuste täitmise tõendamiseks ebaõigeid tõendeid, kohaldatakse lisaks karistust, mis vastab 20 %-le summast, mille toetusesaaja on või oleks määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 50 lõike 1 kohase noorte põllumajandustootjate toetusena saanud. 2. Kui alusetult makstud summat ja lõikes 1 osutatud halduskaristusi ei ole võimalik komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 57 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt täielikult tasaarvestada rikkumise avastamisele järgneva kolme kalendriaasta jooksul, kustutatakse tasumata jääk. 3. JAGU Kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetamine Artikkel 22 Üldpõhimõtted 1. Käesoleva jaotise kohaldamisel eristatakse vastavalt vajadusele järgmisi põllumajanduskultuuri rühmi: 2. Kui üks ja sama pindala on deklareeritud mitme põllumajanduskultuuri rühma puhul, arvestatakse asjaomast pindala iga sellise põllumajanduskultuuri rühma puhul eraldi. Artikkel 23 Kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetuse arvutamise alus seoses põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava alusel toetuse saamiseks deklareeritud toetuskõlblike hektaritega 1. Kui liikmesriik kohaldab põhitoetuskava, kohaldatakse järgmist: 2. Ilma et see piiraks artikli 28 kohaste halduskaristuste kohaldamist, lähtutakse kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetuse (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus”) arvutamisel kindlaksmääratud pindalast, kui põhitoetuse või ühtse pindalatoetuse saamiseks esitatud ühtses taotluses deklareeritud pindala ületab kindlaksmääratud pindala. Kui põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava jaoks kindlaksmääratud pindala on suurem kui toetusetaotluses deklareeritud pindala, lähtutakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel deklareeritud pindalast. Artikkel 24 Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõude rikkumise korral 1. Kui peamine põllumajanduskultuur ei tohi määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 kohaselt katta põllu kogupindalast üle 75 %, kuid peamise põllumajanduskultuuri rühma jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 75 %, kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel artikli 23 kohaselt pindala, milleks on 50 % põllu kindlaksmääratud kogupindalast korrutatuna erinevuse suhtarvuga. Esimeses lõigus osutatud suhtarvuks on peamise põllumajanduskultuuri rühma pindalaosa muude põllumajanduskultuuri rühmade jaoks vajalikust kogupindalast, mis ületab 75 % põllu kindlaksmääratud kogupindalast. 2. Kui kaks peamist põllumajanduskultuuri ei tohi määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 kohaselt katta põllu kogupindalast üle 95 %, kuid kahe peamise põllumajanduskultuuri rühma jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab üle 95 %, kasutatakse keskkonnasäästl 0fe8 ikumaks muutmise toetuse arvutamisel artikli 23 kohaselt pindala, milleks on 50 % põllu kindlaksmääratud kogupindalast korrutatuna erinevuse suhtarvuga. Esimeses lõigus osutatud erinevuse suhtarvuks on kahe peamise põllumajanduskultuuri rühma pindalaosa muude põllumajanduskultuuri rühmade jaoks vajalikust kogupindalast, mis ületab 95 % põllu kindlaksmääratud kogupindalast. 3. Kui peamine põllumajanduskultuur ei tohi määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 kohaselt katta põllu kindlaksmääratud kogupindalast üle 75 % ja kui kaks peamist põllumajanduskultuuri ei tohi katta põllu kindlaksmääratud kogupindalast üle 95 % ning kui peamise põllumajanduskultuuri rühma jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab põllu kindlaksmääratud kogupindalast üle 75 % ja kahe peamise põllumajanduskultuuri rühma jaoks kindlaksmääratud pindala hõlmab põllu kindlaksmääratud kogupindalast üle 95 %, kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel artikli 23 kohaselt pindala, milleks on 50 % põllu kindlaksmääratud kogupindalast korrutatuna erinevuse suhtarvuga. Esimeses lõigus osutatud erinevuse suhtarvuks on lõigete 1 ja 2 kohaselt arvutatud erinevuse suhtarvude summa. Selle suhtarvu väärtus ei tohi siiski olla suurem kui üks. 4. Kui leitakse, et toetusesaaja ei ole täitnud käesolevas artiklis põllumajanduskultuuride mitmekesistamise kohta kehtestatud nõudeid kolm aastat, vähendatakse pindala, mida järgmistel aastatel kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel, lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt, põllu kindlaksmääratud kogupindala ja kohaldatava erinevuse suhtarvu korrutise võrra. Artikkel 25 Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine püsirohumaaga seotud nõuete rikkumise korral 1. Kui tehakse kindlaks määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 45 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud nõuete rikkumine, vähendatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse artikli 23 kohaseks arvutamiseks kasutatavat pindala selle pindala võrra, mille puhul on rikutud määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 45 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud nõudeid. 2. Kui tehakse kindlaks delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artiklis 44 osutatud kohustuste täitmata jätmine, vähendatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse artikli 23 kohaseks arvutamiseks kasutatavat pindala selle pindala võrra, mille puhul ei ole täidetud delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artiklis 44 osutatud kohustusi. 3. Nõuete rikkumine on „kindlaks tehtud” juhul, kui see tehakse kindlaks määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 74 kohaselt tehtud kontrolli tulemusel või pärast seda, kui pädev kontrolliasutus või makseasutus on sellest mõnel muul viisil teada saanud. Artikkel 26 Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamine ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaga seotud nõuete rikkumise korral 1. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, mille olemasolu on ette nähtud määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 1 kohaselt (edaspidi „nõutav ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala”), arvutatakse põllumaa kindlaksmääratud kogupindala alusel ja see peab hõlmama määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 kohaselt kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktides c, d, g ja h osutatud alasid. 2. Kui nõutav ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala on suurem kui määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 3 kohaselt kaalutud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel käesoleva määruse artikli 23 kohaselt pindala, milleks on 50 % põllumaa kindlaksmääratud kogupi 0018 ndalast (mis hõlmab ka 0fe8 – kui see on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 kohaselt asjakohane – kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktides c, d, g ja h osutatud pindala) korrutatuna erinevuse suhtarvuga. Esimeses lõigus osutatud erinevuse suhtarv väljendab ökoloogilise kasutuseesmärgiga nõutava maa-ala ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga kindlaksmääratud maa-ala vahel vahelist erinevust ökoloogilise kasutuseesmärgiga nõutava maa-ala suhtes. 3. Kui leitakse, et toetusesaaja ei ole täitnud käesolevas artiklis ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kohta kehtestatud nõudeid kolm aastat, vähendatakse pindala, mida järgmistel aastatel kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel lõike 2 kohaselt, põllumaa kindlaksmääratud kogupindala (mis hõlmab ka – kui see on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 kohaselt asjakohane – kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktides c, d, g ja h osutatud pindala) ja erinevuse suhtarvu korrutise võrra. Artikkel 27 Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse vähendamise ülemmäär 1. Artiklite 24 ja 26 kohaselt arvutatud vähendamiste summa, mida väljendatakse hektarites, ei tohi ületada põllu hektarite kindlaksmääratud koguarvu, mis hõlmab ka – kui see on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 kohaselt asjakohane – kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktide c, d, j ja k kohaselt kindlaks määratud maa-alasid. 2. Ilma et see piiraks artikli 28 kohaste halduskaristuste kohaldamist, ei ületa artiklite 24–26 kohaselt arvutatud koguvähendamine artikli 23 kohaselt arvutatud keskkonnasäästlikumaks muutmise toetust. Artikkel 28 Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusega seotud halduskaristused 1. Kui artikli 23 kohaseks keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks kasutatav pindala erineb pindalast, mida kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks pärast artiklite 24–27 kohaldamist, arvutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus viimati nimetatud pindala alusel, lahutades sellest kahekordse kindlaksmääratud erinevuse, kui erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % pindalast, mida kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks pärast artiklite 24–27 kohaldamist. Kui erinevus on suurem kui 20 %, siis toetust ei anta. Kui erinevus on suurem kui 50 %, siis toetust ei anta. Peale selle kohaldatakse toetusesaaja suhtes lisakaristust, mis on võrdne toetussummaga, mis vastab erinevusele keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel artikli 23 kohaselt kasutatud pindala ja sellise pindala vahel, mida kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamisel pärast artiklite 24–27 kohaldamist. 2. Kui toetusesaaja ei deklareeri kogu oma põllumaad, kuna see võiks ta vabastada määruse (EL) nr 1307/2013 artiklites 44, 45 ja 46 sätestatud kohustuste täitmisest, ja/või ei deklareeri kogu oma püsirohumaad, mis kõnealuse määruse artikli 45 lõike 1 kohaselt on keskkonnatundlik, ja kui deklareerimata pindala on üle 0,1 hektari, vähendatakse pindala, mida pärast käesoleva määruse artiklite 24–27 kohaldamist kasutatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse arvutamiseks, veel 10 %. 3. Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 77 lõikele 6 ei kohaldata käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt arvutatud halduskaristust taotlusaastatel 2015 ja 2016. Lõigete 1 ja 2 kohaselt arvutatud halduskaristus jagatakse viiega ja see ei tohi ületada 20 % keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusest, millele asjaomasel põllumajandustootjal olek 0fe8 s taotlusaastal 2017 artikli 23 kohaselt õigus olnud, ning jagatakse neljaga ja see ei tohi ületada 25 % samast summast, mis on ette nähtud 2018. ja järgmisteks taotlusaastateks. 4. Kui kooskõlas lõigetega 1, 2 ja 3 arvutatud halduskaristuste summat ei ole võimalik komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 57 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt täielikult tasaarvestada nõuete rikkumise avastamisele järgneva kolme kalendriaasta jooksul, kustutatakse tasumata jääk. Artikkel 29 Samaväärsete tavade suhtes kohaldatavad eeskirjad Käesolevat jagu kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõikes 3 osutatud samaväärsete tavade suhtes. 4. JAGU Loomapidamistoetuskavade alusel esitatud loomapidamistoetusetaotlustel põhinev vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja loomadega seotud toetusmeetmete alusel esitatud maksetaotlustel põhinev maaelu arengu toetus Artikkel 30 Arvutamise alus 1. Toetust ei tohi mingil juhul maksta suurema arvu loomade eest, kui on toetuse- või maksetaotluses märgitud. 2. Põllumajandusliku majapidamise loomi käsitatakse kindlaksmääratuna üksnes siis, kui nad on toetuse- või maksetaotluses identifitseeritud. Identifitseeritud loomi võib ilma toetusõigust kaotamata asendada juhul, kui pädev asutus ei ole toetusesaajale veel teatanud toetuse- või maksetaotlusega seotud nõueterikkumisest ega oma kavatsusest teha kohapealset kontrolli. Kui liikmesriik ei kasuta maksetaotluste esitamata jätmise võimalust vastavalt eeskirjadele, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti b alusel, tagab ta igal juhul olukorra, et on täiesti selge, millised loomad on toetusesaajate taotlustega hõlmatud. 3. Ilma et see piiraks artikli 31 kohaldamist, arvutatakse toetus kindlaksmääratud loomade alusel, kui toetuse- või maksetaotluses deklareeritud loomade arv ületab haldus- või kohapealse kontrolli tulemusel kindlaks määratud arvu. 4. Kui avastatakse veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemiga seotud nõuete rikkumine, kohaldatakse järgmist: Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kandeid ja sinna esitatud teateid võib igal ajal parandada, kui pädev asutus on avastanud ilmsed vead. 5. Põllumajandusliku majapidamise lammast või kitse, kes on kaotanud ühe kõrvamärgise, käsitatakse kindlaksmääratuna, tingimusel et loom on siiski identifitseeritav esimese identifitseerimisvahendiga vastavalt määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 4 lõike 2 punktile a, ning tingimusel, et lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kõik muud nõuded on täidetud. Artikkel 31 Loomapidamistoetuskavade või loomadega seotud toetusmeetmete alusel toetuse saamiseks deklareeritud loomadega seoses määratavad halduskaristused 1. Kui loomapidamistoetuskava alusel esitatud toetusetaotluse või loomadega seotud toetusmeetme alusel esitatud maksetaotluse puhul avastatakse erinevus deklareeritud loomade arvu ja artikli 30 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud loomade arvu vahel, vähendatakse toetuse kogusummat, mis toetusesaajal on õigus asjaomasel taotlusaastal selle toetuskava või -meetme alusel saada, käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kindlaks määratava protsendi võrra, kui nõuete rikkumisi ei leita rohkem kui kolme looma puhul. 2. Kui nõuete rikkumisi avastatakse rohkem kui kolme looma puhul, vähendatakse toetuse kogusummat, mida toetusesaajal on õigus asjaomasel taotlusaastal lõikes 1 osutatud toetuskava või -meetme alusel saada: Kui lõike 3 kohaselt kindlaks määratud protsendimäär on suurem kui 20 %, ei anta toetusesaajale asjaomasel taotlusaastal toetust, millele tal oleks toetuskava või -meetme alusel artikli 30 lõike 3 kohaselt õigus olnud. Kui lõike 3 kohaselt kindlaks määratud protsendimäär on suurem kui 50 %, ei anta toetusesaajale asjaomasel taotlusaastal toetust, millele tal oleks toetuskava või -meetme alusel artikli 30 lõike 3 kohaselt õigus olnud. Peale selle kohaldatakse toetusesaaja suhtes lisakaristust, mis on võrdne toetussummaga, mis vastab deklareeritud loomade arvu ja artikli 30 lõike 3 kohaselt kin 0018 dlaks määratud loomade 0fe8 arvu vahele. Kui seda summat ei ole võimalik komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 57 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt täielikult tasaarvestada nõuete rikkumise avastamise kalendriaastale järgneva kolme kalendriaasta jooksul, kustutatakse tasumata jääk. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud protsendimäärade kehtestamisel jagatakse loomapidamistoetuskava või loomadega seotud toetusmeetme alusel deklareeritud selliste loomade arv, kelle puhul on avastatud nõuete rikkumisi, kõnealuse toetuskava või -meetme alusel esitatud toetuse- või maksetaotluse puhul asjaomaseks taotlusaastaks kindlaks määratud loomade arvuga. Kui liikmesriik kasutab maksetaotluste esitamata jätmise võimalust vastavalt eeskirjadele, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti b alusel, käsitatakse potentsiaalselt toetuskõlblikke loomi, kes ei ole loomade identifitseerimis- ja registreerimissüsteemis õigesti identifitseeritud ega registreeritud, loomana, kelle puhul on avastatud nõuete rikkumisi. Artikkel 32 Erandid halduskaristuste kohaldamisest toetusesaajast sõltumatute asjaolude korral Artiklis 31 sätestatud halduskaristusi ei kohaldata, kui toetusesaaja ei suuda toetuskõlblikkuse kriteeriume või kohustusi täita toetusesaajast sõltumatute karja mõjutavate asjaolude tõttu, tingimusel et ta on teavitanud pädevat asutust kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast loomade arvu vähenemise avastamist. Ilma et see piiraks üksikjuhtude tegelike asjaolude arvesse võtmist, võivad pädevad asutused tunnistada karja mõjutavateks loomulikeks asjaoludeks järgmised asjaolud: Artikkel 33 Täiendavad karistused ja meetmed 1. Selleks et tagada kontrollinõuete, sealhulgas teatamiskohustuste täitmine, võivad liikmesriigid ette näha täiendavad siseriiklikud karistused, mida kohaldatakse toetuse taotlemises osalevate vahendajate suhtes. 2. Kui avastatakse, et teenistused, asutused või organisatsioonid (v.a pädevad asutused) on vastavalt eeskirjadele, mille komisjon on kehtestanud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 78 punkti c alusel, esitanud ebaõigeid tõendeid hooletuse tõttu või tahtlikult, kohaldab asjaomane liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke karistusi kooskõlas siseriiklike õigusaktidega. Sellise nõueterikkumise teistkordsel avastamisel võetakse rikkumisega seotud teenistuselt, asutuselt või organisatsioonilt vähemalt üheks aastaks õigus esitada tõendeid toetuse taotlemiseks. Artikkel 34 Veiste elektroonilise andmebaasi kannete muutmine ja parandamine Deklareeritud veiste puhul kohaldatakse artiklit 15 veiste elektroonilise andmebaasi kannete selliste vigade ja väljajätmiste suhtes, mis on tehtud pärast toetuse- või maksetaotluse esitamist. III JAOTIS MAAELU ARENGU TOETUSE MEETMEID KÄSITLEVAD ERISÄTTED Artikkel 35 Toetuskõlblikkuse kriteeriumide (v.a pindala suurus või loomade arv) ning sellekohaste või muude kohustuste täitmata jätmine 1. Taotletud toetust ei maksta või see tühistatakse täielikult, kui toetuskõlblikkuse kriteeriume ei täideta. 2. Taotletud toetuse maksmisest keeldutakse või see tühistatakse täielikult või osaliselt, kui ei ole täidetud järgmised kohustused: 3. Kui liikmesriigid teevad nõuete rikkumise või lõikes 2 osutatud kohustuste täitmata jätmise tõttu otsuse toetuse maksmisest keeldumise või selle tühistamise määra üle, võtavad nad arvesse lõikes 2 osutatud toetuse tingimustega seotud nõueterikkumise raskusastet, ulatust, kestust ja kordumist. Nõuete rikkumise raskusaste sõltub eelkõige selle tagajärgede olulisusest, võttes arvesse võetud kohustuste eesmärki, mida ei ole täidetud. Nõuete rikkumise ulatus sõltub eelkõige selle mõjust kogu tegevusele. Kestus sõltub eelkõige selle mõju ajalisest ulatusest või sellest, kas seda mõju on võimalik mõistlike vahenditega lõpetada. Kordumine sõltub sellest, kas ühe ja sama toetusesaaja puhul on avastatud samalaadseid rikkumisi seoses ühe ja sama meetme või tegevusliigiga eelmise nelja aasta või kogu programmiperioodi 2014–2020 jooksul või seoses analoogse meetmega programmiperioodi 2007–2013 jooksul. 4. Mitmeaastaste kohustuste või maksete puhul kohaldatakse lõikes 3 osutatud kriteeriumidel põhinevat toetuse tühistamist ka nende summade suhtes, mis varasematel aastatel on kõnealuse tegevuse eest juba makstud. 5. Kui lõikes 3 osutatud kriteeriumidel põhineva üldhindamise tulemusel tehakse kindlaks ränk nõuete rikkumine, toetust ei maksta või tühistatakse see täielikult. Lisaks arvatakse toetusesaaja välja sama meetme või tegevusliigiga seoses toetuse saamisest sel aastal, kui rikkumine avastati, ja järgmisel kalendriaastal. 6. Kui tehakse kindlaks, et toetusesaaja esitas toetuse saamiseks võltsitud tõendeid või jättis vajalikku teabe hooletuse tõttu esitamata, toetust ei maksta või tühistatakse see täielikult. Lisaks arvatakse toetusesaaja välja sama meetme või tegevusliigiga seoses toetuse saamisest sel aastal, kui rikkumine avastati, ja järgmisel kalendriaastal. 7. Kui toetuse maksmiseks keeldumist või halduskaristusi, millele on osutatud lõigetes 1, 2, 4, 5 ja 6, ei ole võimalik komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 57 lõike 2 alusel kehtestatud eeskirjade kohaselt täielikult tasaarvestada nõuete rikkumise avastamisele järgneva kolme kalendriaasta jooksul 0fe8 , kustutatakse tasumata jääk. Artikkel 36 Toetuse maksmise peatamine Makseasutus võib peatada teatavate kuludega seotud toetuse maksmise, kui avastatakse nõuete rikkumine, millega kaasneb halduskaristus. Makseasutus taastab toetuse maksmise kohe, kui toetusesaaja tõendab pädevale asutusele, et olukord on lahendatud. Maksimaalne peatamisaeg ei või ületada kolme kuud. Liikmesriigid võivad ka kehtestada lühemaid maksimumperioode olenevalt tegevusliigist ja sellest, missugune on nõuete kõnealuse rikkumise mõju. Makseasutus võib toetuse maksmise peatada üksnes juhul, kui nõuete rikkumine ei sea ohtu asjaomase tegevuse üldeesmärgi saavutamist ja kui eeldatakse, et toetusesaaja suudab olukorra lahendada kindlaksmääratud maksimumtähtaja jooksul. IV JAOTIS NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLI SÜSTEEM JA SELLEGA SEOTUD HALDUSKARISTUSED I PEATÜKK PÜSIROHUMAADE KAITSE Artikkel 37 Püsirohumaadega seotud kohustused 1. Kui tehakse kindlaks, et määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 3 lõikes 3 osutatud suhtarv on 2014. aastal riigi või piirkonna tasandil vähenenud, võivad asjaomased liikmesriigid näha otsetoetuste kava alusel 2015. aastal mis tahes toetust taotlevale toetusesaajale ette kohustuse mitte muuta püsirohumaa all oleva maa otstarvet ilma eelneva kooskõlastuseta. Kui tehakse kindlaks, et suhtarv on 2014. aastal vähenenud rohkem kui 5 %, näeb asjaomane liikmesriik ette sellise kohustuse. Kui esimeses ja teises lõigus osutatud kooskõlastuse suhtes kohaldatakse tingimust, et ala võetakse kasutusele püsirohumaana, loetakse selline maa erandina määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punktis 2 sätestatud määratlusest püsirohumaaks alates selle otstarbe muutmise esimesest päevast. Seda maa-ala tuleb viiel järjestikusel aastal alates otstarbe muutmise päevast kasutada rohu ja muude rohttaimede kasvatamiseks. 2. Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata toetusesaajate suhtes juhul, kui nad muutsid maa püsirohumaaks vastavalt nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2078/92, (22) (EÜ) nr 1257/1999 (23) ja (EÜ) nr 1698/2005. 3. Kui tehakse kindlaks, et määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 3 lõikes 2 osutatud kohustust ei ole võimalik 2014. aastal täita, näeb asjaomane liikmesriik lisaks lõike 1 kohastele meetmetele riigi või piirkonna tasandil ette, et otsetoetuste kava alusel 2015. aastal toetust taotleval toetusesaajal on kohustus muuta maa tagasi püsirohumaa all olevaks maaks. Esimest lõiku kohaldatakse üksnes selliste toetusesaajate suhtes, kelle käsutuses on maa, mis muudeti püsirohumaast muu kasutusotstarbega maaks. Esimest lõiku kohaldatakse sellise maa-ala suhtes, mille otstarvet on sedasi muudetud 24 kuu jooksul enne viimast kuupäeva, millal määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleb asjaomases liikmesriigis esitada ühtsed taotlused. Sel juhul tuleb põllumajandustootjatel protsentuaalne osa sellest pindalast püsirohumaaks tagasi muuta või võtta sama pindalaga ala tarvitusele püsirohumaana. Protsentuaalse osa arvutamise aluseks võetakse pindala, mille otstarvet põllumajandustootja on niimoodi muutnud, ja tasa 0018 kaalu taastamiseks vajal 0fe8 ik pindala. Kui aga selline maa-ala anti üle pärast selle muutmist muu kasutusotstarbega maaks, kohaldatakse esimest lõiku ainult juhul, kui üleandmine toimus pärast 6. maid 2004. Erandina määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punktist 2 käsitatakse püsirohumaaks tagasi muudetud või sellena uuesti kasutusele võetud maa-alasid püsirohumaana alates nende tagasimuutmise või uuesti kasutusele võtmise esimesest päevast. Neid maa-alasid tuleb viiel järjestikusel aastal alates otstarbe muutmise päevast kasutada rohu ja muude rohttaimede kasvatamiseks. 4. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse üksnes 2015. aastal. 5. Liikmesriigid teostavad 2015. ja 2016. aastal kontrolle, et veenduda lõigete 1 ja 3 täitmises. II PEATÜKK HALDUSKARISTUSTE ARVUTAMINE JA KOHALDAMINE Artikkel 38 Nõuete rikkumise korral kohaldatavad üldeeskirjad 1. Mõiste nõuete „korduv” rikkumine tähendab seda, et ühe ja sama nõude või standardi täitmata jätmine on kindlaks tehtud rohkem kui üks kord üksteisele järgneva kolme kalendriaasta jooksul, tingimusel et toetusesaajale on varasemast nõuete rikkumisest teatatud ja tal on vastavalt asjaoludele olnud võimalik võtta vajalikke meetmeid eelmise rikkumise kõrvaldamiseks. Nõuete korduva rikkumise väljaselgitamisel võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 1122/2009 kohaselt välja selgitatud rikkumisi ja eelkõige käsitatakse määruse (EL) nr 1306/2013 II lisas loetletud heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kolmandat nõuet samaväärsena määruse (EÜ) nr 73/2009 21. detsembril 2013 kehtinud versiooni II lisas esitatud teise kohustusliku majandamisnõudega. 2. Nõuete rikkumise „ulatuse” kindlakstegemisel võetakse arvesse eelkõige seda, kas rikkumisel on kaugele ulatuv mõju või kas see piirdub üksnes põllumajandusliku majapidamisega. 3. Nõuete rikkumise „raskusaste” sõltub eelkõige sellega kaasnevate tagajärgede olulisusest, võttes arvesse asjaomase nõude või standardi eesmärke. 4. Nõuete rikkumise „püsivus” sõltub eelkõige selle mõju ajalisest kestusest või võimalusest mõjurid mõistlike vahenditega kõrvaldada. 5. Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitatakse nõuete rikkumist „välja selgitatuna”, kui see tehakse kindlaks käesoleva määruse kohaselt teostatud mis tahes liiki kontrolli käigus või kui pädev kontrolliasutus või asjakohasel juhul makseasutus on sellest mõnel muul viisil teada saanud. Artikkel 39 Hooletuse korral rakendatavate halduskaristuste arvutamine ja kohaldamine 1. Kui kindlaks tehtud rikkumise põhjuseks on toetusesaaja hooletus, kohaldatakse vähendamist. Üldjuhul vähendatakse määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 92 osutatud maksete ja iga-aastaste toetuste kogusummat 3 %. Lähtudes nõuete rikkumise olulisuse hindamisest, mida pädev kontrolliasutus teeb artikli 38 lõigetes 1–4 osutatud kriteeriume arvesse võttes protokolli hindamisosas esitatud hinnangu alusel, võib makseasutus otsustada vähendada seda protsendimäära 1 %-le või suurendada seda 5 %-le esimeses lõigus osutatud kogusummast või vähendamist üldse mitte kohaldada, kui kõnealuse nõude või standardiga seoses on sätestatud võimalus jätta nõuete rikkumine käsitlemata või kui toetust antakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 17 lõigetele 5 ja 6. 2. Kui liikmesriik otsustab kohaldada halduskaristust vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 97 lõikele 3 j 0fe8 a kui toetusesaaja ei lahendanud olukorda pädeva asutuse määratud tähtaja jooksul, kohaldatakse halduskaristust. Pädeva asutuse määratud tähtaeg ei tohi olla hilisem kui hiljemalt nõuetele rikkumise avastamise aastale järgneva aasta lõpus. 3. Kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 99 lõike 2 teise lõiguga ette nähtud võimalust ja kui toetusesaaja ei ole lahendanud olukorda pädeva asutuse määratud tähtaja jooksul, kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud 1 % vähendamist tagasiulatuvalt varajase hoiatamise süsteemiga hõlmatud sellise aasta suhtes, kui nõuete rikkumine esimest korda kindlaks tehti, kui on selge, et nõuete rikkumist ei ole kõrvaldatud maksimaalselt kolme järjestikuse aasta jooksul alates kõnealusest aastast (see kaasa arvatud). Pädeva asutuse määratud tähtaeg ei tohi olla hilisem kui hiljemalt nõuetele rikkumise avastamise aastale järgneva aasta lõpus. Nõuete rikkumist, mille toetusesaaja on kõrvaldanud kehtestatud tähtaja jooksul, ei võeta arvesse nõuete rikkumise kordumise kindlakstegemisel kooskõlas lõikega 4. 4. Lõikes 1 kohaselt kohaldatav vähendamisprotsendimäär korrutatakse sama rikkumise esimest korda kordumise korral kolmega, ilma et see piiraks tahtliku rikkumise juhtude käsitlemist. Edasiste kordusjuhtude korral korrutatakse iga kord eelmise korduva rikkumise puhul kinnitatud vähendamine kolmega. Maksimaalne vähendamine ei ületa siiski 15 % lõikes 1 osutatud kogusummast. Kui on jõutud maksimaalse 15 %ni, teatab makseasutus asjaomasele toetusesaajale, et kui sama rikkumine tehakse veel üks kord kindlaks, käsitatakse toetusesaaja käitumist tahtlikuna käitumisena artikli 40 tähenduses. Artikkel 40 Nõuete tahtliku rikkumise korral kohaldatavate halduskaristuste arvutamine ja kohaldamine Kui toetusesaaja puhul kindlaks määratud rikkumine on tahtlik, vähendatakse artikli 39 lõikes 1 osutatud kogusummat üldjuhul 20 %. Makseasutus võib pädeva kontrolliasutuse poolt protokolli hindamisosas nõuete rikkumise olulisuse kohta esitatud hinnangu alusel artikli 38 lõigetes 1–4 osutatud kriteeriumidest lähtudes siiski otsustada seda protsendimäära vähendada, kuid mitte alla 15 %, või vajaduse korral suurendada seda 100 %ni kõnealusest kogusummast. Artikkel 41 Halduskaristuste kumuleerumine Kui artikli 2 lõike 1 teise lõigu punkti 2 alapunktis b osutatud nõueterikkumise puhul on ka tegemist artikli 2 lõike 1 teise lõigu punkti 2 alapunktis a osutatud nõueterikkumisega, kohaldatakse halduskaristusi vastavalt komisjoni poolt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 77 lõike 8 punkti a alusel kehtestatud eeskirjadele. V JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 42 Nõuetele vastavuse süsteemiga seotud üleminekueeskirjad 1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt rakendatavate meetmete alusel toetuse saaja selliste kohustuste suhtes, mis on seotud nõuetele vastavusega, kohaldatakse kontrollisüsteemi ja halduskaristusi käsitlevaid eeskirju, mis on kehtestatud käesoleva määruse ja rakendusmäärustega, mille komisjon on vastu võtnud määruse (EL) nr 1306/2013 alusel. 2. Nõuete selliste rikkumiste suhtes, mille puhul ei kohaldatud halduskaristusi seetõttu, et need kuuluvad kas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 23 lõikes 2 või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõikes 2 osutatud de minim 0fe8 is eeskirja reguleerimisalasse, kohaldatakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 97 lõike 3 teist lõiku seoses kontrolliasutuse kohustusega võtta vajalikke meetmeid veendumaks, et toetusesaaja on kõrvaldanud nõuete avastatud rikkumise. Artikkel 43 Kehtetuks tunnistamine Määrused (EÜ) nr 1122/2009 ja (EL) nr 65/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015. Nende määruste kohaldamist jätkatakse siiski järgmistel juhtudel: Artikkel 44 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 algavate taotlusaastate või toetusperioodidega seotud toetuse- ja maksetaotluste suhtes. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. märts 2014 Komisjoni nimel president José Manuel BARROSO (1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 549. (2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1). (3) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1122/2009, 30. november 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning 0018 ühtse haldus- ja kontr 0fe8 ollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65). (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608). (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487). (6) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1). (7) Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16). (8) Komisjoni määrus (EL) nr 65/2011, 27. jaanuar 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8). (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320). (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1760/2000, 17. juuli 2000, veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 1 0fe8 1.8.2000, lk 1). (11) Nõukogu määrus (EÜ) nr 21/2004, 17. detsember 2003, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8). (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23). (13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41). (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1). (15) Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7). (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7). (17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1). (18) Komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud täidetavate tingimuste, toetuse muutmise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18). (19) Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, 3. juuni 1971, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1). 0fe8 (20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671). (21) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1) (22) Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2078/92, 30. juuni 1992, keskkonnakaitsenõuete ja paikkondade alalhoiuga kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmismeetodite kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85). (23) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80). (24) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).


source: fineweb

text: Jekateriina kirik |Aadress:||Vee tn 8, Pärnu | Näita kaardil| |Telefon:||(+372) 444 3198| |Koduleht:||http://www.orthodox.ee/epc/index.php/et/parishes...| 1768. aastal valminud Jekateriina kirik on stiilipuhtaim ja rikkalikem barokk-kirik Eestis. Fassaadide kujundus on barokile omaselt liigendatud ja reljeefne ning kuue tornikiivri lõpetuseks olevad saledad nõeltipud lisavad hoonele kergust ja pidulikkust. Kuna kirik on ehitatud sajand varem kui enamik õigeusu kirikuid, erineb see arhitektuurselt nendest, samas on mõjutanud apostliku õigeusu kirikuarhitektuuri arengut kogu Baltikumis. Huvitav teada! Pärnu Jekateriina kirik ehitati Vene keisrinna Jekateriina II käsul ja rahastamisel. Kirikus tegutseb tänaseni Pärnu vene kogudus. Ajad ja hinnad Avatud igapäevaselt: 10:00 - 16:00 Avatud ainult ettetellimisel Tasuta. Omadused - Objekti valgustus


Poisi saava varustus� k�tte K�ttesaadu varustus� kotsil� pidi andma allkir�, et k�ik kallis kraam iks tagasi j�udnu 11. piim�kuust p��le ts��rit’ V�rol Kup�rjanovi pataljoni �mbre v�ega hulga eg�sugumaidsi �laiguliidsi� ja paari p��v� per�st oll’ v�rehti takan per�d�pikk joro massinit: 11.–13. piim�kuul oll’ s��l rahuao reservopp�kogon�mis� �Siil 2� alostus. Ma, tubli Eestimaa patrioot, olli k�g� tuu seen ja k�n�l� tsipak�n�, mid� n�t� sai. Reservopp�kogon�mis� alostus vai formiirmine t�hend�s tuud, et kokko kutsudu mehe – seok�rd nel� kooni s�itsme aastaga iist aoteenist�se l�p�tanu reservi arvadu mehe ja Kup�rjanovi pataljoni t��t�j� – jaetas kompaniid�s, andas k�tte p�ss�, s��k, r�iva ja saad�tas �r m�tsa, kon n� pi�t kats n�d�lit vasta pid�m� ja s�apid�mist opma (vast n�iti seo kuu keskpaigan esi kah S�mm�rpalo ja Urvast� kandi m�tsu seen laiguliidsi miihi?) Pia tuhand�l� s�amehele jagi kraami L�una ringkunna kaits�liitlas� P�lva, Valga, Sakala, Tarto ja V�ro mal�vast. Oll’ kuus formiirmispunkti ja �ts p��keskus. Tuu formiirmiskeskus oll’ kotus, kon olli t�hts� �lemb� kuun ja s��l ists� ma kah. Selle ma nii pall’o tii�gi, et k�ik teed�s juusks� mu k�tte – ma olli teed�ssetoim�ndaja. Mehe pelksi miinipildjat S�amiihile kraami jagamis� man juhtu iks m�ni tok�rus kah. N��t�ses oll’ s��ne lugu, et k�list�di ja kaivati, et �tte formiirmispunkti omma j�udnu kolm miist, kellele om ette n�tt anda miinipildja. A mehekese ajava vasta ja �tlese, et ei m�ista tuuga mid�gi p��le naada, ol�-i s��nest riista inne n�nn�ki! No s�av�en pandas s�ndse �i�ndaja k�rrap��lt paika. Otsus oll’ kip� ja s�av�ele paslik: ku papr� p��l om kir�n, et saat seo riista, sis saat kah! Ja ei m��nestki vasta ajamist! Oll’ ka s��ne juhus, et k�list�di keskust� ja k�sti n�vvo: mid� tet�, ku miis selet�s, et saa-i p�ss� k�tte v�tta – usk ei lupa! Mi sis palssimi selges tet�, m��ne usk tuu om, m��ne kiild p�ss� k�en hoita. Tsipak�s� ao per�st tull’ vahts�n� k�n� ja punktist anti teed�, et miis v�tt’ p�ss� vasta. Ma esi arva, et tuu oll’ vast �ts ludri miis, ki� p��dse hinn�st rass� p�ss� �tenvid�misest p�st�. A s�av�gi om iks s�av�gi, mitte latsiaid! Arvati, et ma tii� k�kk�! Mu t�� oll’ telehvoni man p�ss�, k�ik teed�andmis� kirja panda ja papr�majandust k�rran hoita. Muidogi miild� hindajil� (ohvitseeri, kapteni ja t�s� as’atundja, ki� olli kutsudu mi t��d hindama) minno kiusada! Kuna mu t��nimet�sen oll’ seen s�na �info�, sis n� arvsi, et ma tii� k�kk�. Halv tunn� oll’ sis k�lh, ku pidi j�lki �tlem�, et �ei tii�!� Muidoki, m�nik�rd panni ma p�� t��le, ots� veid�kese ja sai vastuss� k�tte kah. �ts hindaja k�sse mu k�est, et kas meil om formiirmisel �TE (�htlustatud tegevuse eeskiri) kah ol�man? Ma p�roti k�rraga r��msahe vasta, et meil iks s��nest asja ol�-i. A sis asts� mu mano �ts nuurmiis, ki� kirotas seost oppus�st Tarto korg�mbal� s�akoolil� l�put��d ja tsosist’, et kuul�, s��ne asi om iks ol�man k�lh! Sis ma k�lh tunds�, et l�tsi n�ost v�ega verev�s. Nigu �lemb�s staabiuss�st sisse ast’, sis n�uds� k�rraga, et mull� taad �TEt n��d�t� ja tr�kse seo k�rraga v�ll� kah – per�k�rd l�tt viil vaia. Ja l�ts’ki! �mbre hulki ma v�ega es saa, selle et telehvon mugu k�lisi. Meid k�ve kaeman mitmit t�htsit k�l�liisi ja hindajit. S�na loeti k�vast� p��le, et meedi�ga tohe-i seost ettev�tmis�st m��nestki juttu aia! V�ega pel�ti, et ka v��ril� riigele pakk huvvi teed�s s�ndse oppus� kotsil�. Vainlas� v�iva olla v�ega kavala! A ol�-s tuu as’aga m��nestki janti, minno es sek� �tski kir�ts’ura eg� muu v��ra. A n��t�ses kats formiirimispunkti, mi� olli �kvalt Kup�rjanovi pataljoni v�rehtide seen, teiv� iks hind�le er�le julg�stamis� miiskunna ja �� l�bi k�nds� neo mehe �mbre, p�ss� s�l�n. �ig� kah: vainlas� v�iva olla v�ega kavala! 12. piim�kuu �dagus ollimi suur� t�� �r tenn�: piaaigu k�ik mehe olli r�ivin ja valmis m�tsa minem�. Hindaja ja suur� �lemb� j�iv� mi L�una ringkunna kaits�liitlaisiga v�ega rahul�. No per�n m�tli, et ol�ssi saanu viil par�mbal� tet�, a kokkov�tt�n l�ts’ siski h�ste. V�inu viil pall’o jutusta, a v�ega pall’o tohe-i kah mulgata, sis pandas minno k�lh riigi riitmise iist kinni! Nii et kalli lug�ja, nii pall’o sis tuust, kuis k�� s�amiihi m�tsa oppus�l� saatmin�. Ja ol�-i tuu nii kerge joht, et eg��ts kraba p�ss� ja s�l�koti s�lg� ja padavai minem�. Eg�le�tele jagat kraam panti k�rraligult kirja, et k�ik as’a iks p��lt oppust ilosahe �ig� kotuss� p��le tagasi kah j�udnu.


parimad hüpoallergilised koeratõud: 20 erinevat tõugu, kes ei heida Niisiis, olete alati unistanud koera omamisest, kuid teil tekib allergiahoog alati, kui koeraga kokku puutute. Kas soovite teada, millised on parimad hüpoallergilised koeratõud? Noh, sa pole üksi! Ameerika allergia-, astma- ja immunoloogiakolledži koostatud statistika kohaselt on peaaegu kümnel protsendil USA elanikest koerte suhtes allergia ja paljud neist inimestest soovivad omada poega! Kui olete üks koeraallergiaga ebaõnnestunud kümnest protsendist, ärge heitke meelt. Võimalik, et saate ikkagi koera omada, ilma et peaksite kannatama ebameeldivaid kõrvaltoimeid! Selles artiklis selgitame välja, mis põhjustab lemmikloomade allergiat, ja arutame, mida saate teha, et takistada pookide kohaletoimetamist kõrvaltoimele. Samuti paljastame müüdi 100-protsendiliselt hüpoallergilisest kutsikast ja heidame pilgu meie 20 lemmik tõule, millel on madal kari ja lemmikloomade kõõm. Allergikuna peaks see andma teile ülevaate koerte kaaslasest, mis ei põhjusta täielikult allergilist reaktsiooni. üks Mis on koerte allergiad? kaks Lemmikloom Dander 2.1 Kuidas kõõm levib 2.2 Mis järgmisena juhtub 2.3 Kõõmust vabanemine 3 Hüpoallergilised koeramüüdid 4 20 madala langusega tõugu 4.1 Malta keel 4.2 Tiibeti terjer 4.3 Brüsseli grifoon 4.4 Shih Tzu 4.5 Portugali veekoer 4.7 Lääne-Highlandi terjer 4.8 Kerry siniterjer 4.9 Hiina harjaskoer 4.10 Šoti terjer 4.11 Cairni terjer 4.12 Iiri veespanjel 4.16 Yorkshire terjer 4.17 Austraalia siiditerjer 4.18 Bouvier des Flandres 4.20 Ameerika karvutu terjer Mis on koerte allergiad? Kõigepealt räägime sellest, mis põhjustab teie allergiat ja milliseid sümptomeid võite kannatada. Kuigi see loetelu ei ole kõikehõlmav, on see hea lähtepunkt selleks, mida võite tunda, kui teil on koerte suhtes allergiline reaktsioon. Lemmikloomade allergiad põhjustavad mõnda hästi tunnustatud sümptomit, sealhulgas: Tihe, kinnine tunne rinnus Teil võib tekkida üks või kõik neist mõjudest olenemata sellest, kas koer on olemas või mitte. Sageli mõjutab allergikuid lihtsalt sisenemine ruumi, kus koer on olnud, või veetma aega koerteomanike läheduses, kes on oma lemmikloomadega tihedalt suhelnud. Kuidas siis? Noh, lemmikloomade allergia on põhjustatud lemmiklooma kõõm mis jääb keskkonda ka siis, kui loom on läinud. Lemmikloomade kõõm on aine, mis koosneb väikestest nahakihtidest, mille viskavad kõik olendid, kellel on karusnahk või suled. Need naha mikroskoopilised fragmendid võivad põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on nende konkreetsete päästikute suhtes haavatavad. Koerad, kes oma karva liiga palju või sageli heidavad, on peamised allergiate põhjused. Seda seetõttu, et iga valatud juuksed kannavad endas pisikest nahakildu. Lisaks lemmiklooma kõõmale võivad teie lemmikloomade sülg, väljaheited ja uriin põhjustada vastuvõtlikku allergilist reaktsiooni. Koerte puhul põhjustab probleemi teie karvase sõbra süljes olev Can f II valk. Allergeenidega koormatud kuivatatud sülg koorub koera karusnahast eemale pärast seda, kui ta on ennast lakkunud ja õhus. Te hingate seda valguga laetud tolmust ainet sisse, kui see hõljub teie kodus nähtamatult ja allergilised sümptomid algavad. Samamoodi võib kuivanud koera väljaheidetest tekkiv tolm õhku sattuda ja pahaaimamatu allergik hingab selle sisse. Isegi kui võtate oma kutsika õue jalutama või koeraparki vannituppa puhkama, on pisikesed uriinitilgad kinni koera karusnaha saab teie koju tagasi tuua. Kui uriin kuivab, sisenevad atmosfääri pisikesed helbed ja need hingatakse sisse, põhjustades teie allergia. Kuidas kõõm levib Kõõma killud on karedate, räsitud servadega ja ka uskumatult kerged. See tähendab, et kõõm hõljub õhus ja kleepub igale pinnale, mida see puudutab, näiteks riietele, vaipadele, eesriietele ja mööblile. Nii et iga kord, kui kodus ringi jalutate, häirite vaipades tolmu. Kõõmust laetud tolm hõljub siis õhku, kleepub riiete külge ja haakub teiega kõikjale, kuhu lähed. Nii võiksite tahtmatult lemmiklooma kõõma viia keskkonda, mida koer pole kunagi varem näinud, näiteks teie kohalikus kaubanduskeskuses, kontoris, meditsiinikeskuses või isegi lennukis. Saate pildi. Pärast seda, kui olete need minutilised uriini, sülje, väljaheidete või naha osakesed sisse hinganud, läheb teie immuunsüsteem üle jõu, mõtlevad mikroobid ründavad seda. Allergiat põdevatel inimestel eeldab nende immuunsüsteem, et need kahjutud koeravalgud on ohtlikud sissetungijad, ja loob nendega toime tulemiseks antikeha. Iga kord, kui teie keha kohtab vallandavaid valke, stimuleerivad antikehad nuumrakke. The nuumrakud vabastada kemikaale nn histamiinid , mis ründavad sissetungivaid valke ja põhjustab sellega ülalnimetatud allergiasümptomeid. Niikaua kui olete vallandavate valkudega kokku puutunud, jätkub allergiline reaktsioon. Siis võib koerte allergia muutuda ohtlikuks, kuna pikaajaline allergiahoog võib põhjustada tõsiseid sekundaarseid tüsistusi, nagu sinusiit, bronhiit ja astma. Niisiis, kuidas vabaneda koera kõõmast? Allergiat põhjustava koera kõõma vähendamiseks teie kodus on mitu võimalust. Vaatame mõnda viisi allergeenide vähendamiseks ja mõningaid häid harjumusi, mis teil peaksid olema, kui lemmikloomade kõõm on teie leibkonna probleem. Peene oma poeg iga päev, et vähendada tekkiva kõõma hulka. Püüdke oma lemmiklooma alati väljaspool oma kodu, et kõõm teie näole ei lendaks. Ärge suplege oma koera liiga tihti - see võib teie kutsika nahale halba teha. Selle asemel kasutage alternatiivina lemmiklooma salvrätte ja peaksite iga päev või nädalas kasutama eraldamise tööriista. Kui võimalik, puhastage oma kodu tolmuimejaga. Hea on kasutada HEPA-filtreeritud tolmuimejat. Vältige kotita tolmuimeja kasutamist, sest tolmumahuti tühjendamine põhjustab allergeenide teket. Kui teil on silindritolmuimeja, pange enne prügikasti tühjendamist tolmumask pähe. Tolmuimejaga puhastage alati kõik oma kodu alad, sealhulgas seinad, vaibad, mööbel, eesriided, rulood ja vaibad. Kasutage oma kodus HEPA õhufiltrit. Kasutage allergiavastaseid spreisid oma kodus kõigis piirkondades, kuhu teie koer pääseb. Valige parkimisvastane allergiavastane pihusti või valige leeliselisi aineid kasutavad tooted. Piirake oma kutsika juurdepääsu teatud kodupiirkondadele. Eriti hoidke Fidot oma voodist eemal ja magamistoast eemal. Ideaalis peaks teie magamistuba olema kõõmavaba tsoon. Kuivatatud süljest, uriinist ja väljaheidetest vabanemiseks peske oma koera mänguasju ja voodipesu sageli. Teine viis koeraallergia kontrollimiseks on regulaarne immunoteraapia või allergiavõtted. Immunoteraapia toimib, suurendades teile saadava allergeeni annust järk-järgult. Aja jooksul suurendab see teie tolerantsust allergeeni suhtes, vähendades või kõrvaldades teie sümptomid. Lisateabe saamiseks immunoteraapia , vestelda oma perearstiga. Võib-olla olete kuulnud, et teatud koeratõud on hüpoallergilised. Väidetavalt ei põhjusta hüpoallergilised koerad allergilisi reaktsioone, kuid kas see on tõesti tõsi? Noh, vastavalt a aastal läbi viidud uuring , testiti väidetavalt hüpoallergiliste koeratõugudega kodude tolmuproove koos teiste tõugudega kodudest võetud proovidega. Leiti, et kõik proovid sisaldasid sama tolmu ja kõõma. Seetõttu on tõsi öelda, et 100 protsenti hüpoallergiline koer on tegelikult lihtsalt linnamüüt ja isegi mitte huvitav fakt . See tähendab, et seal on suur hulk koeri on minimaalsed heidikud . Teoreetiliselt tähendab minimaalne heitmine vähem kõõma. Seega, kui valite ühe nendest tõugudest ja võtate teadmiseks meie ülaltoodud kõõma tõrje soovitused, võiksite ikkagi omada koera ja mitte selle pärast kannatada! 20 madala langusega tõugu Siin on meie 20 parimat tõugu, mis võiksid teile koerte allergia korral sobida. Pidage meeles, nagu me oleme öelnud, et mitte kõik tõud pole hüpoallergilised. See on hea nimekiri, mida saate testida ja proovida, kui teil on lemmikloomade allergia, et näha, kas üks neist hüpoallergilistest koeratõugudest võib teie allergiatega ühilduda. Enne ühe koju toomist soovitame alati proovida tõuaretaja juures või päästa. The Malta keel on kuulus oma näitustel peatuva, põrandani ulatuva, voolava valge mantli poolest. Maltalased kuuluvad mänguasja tõugude rühma, kaaludes vaid kuni seitse naela. Kui valite Malta, siis leiate neile mängulised, võluvad ja armastusväärsed koerad, kes palju ei viska. Seda tõugu ületatakse ka teiste hüpoallergiliste koertega, nagu näiteks puudel maltipoo loomiseks. Tiibeti terjerid on väikesed, võsastunud koerad, kes viskavad minimaalselt. Kuid peate oma koera sageli hoolitsema, et tema karvkate heas seisukorras oleks. Tiibeti terjerit, tuntud ka kui 'Tiibeti püha koera', kasutati algul valvekoerana ja kaaslasena budistlikes kloostrites. Tiibeti terjerid on teadaolevalt intelligentsed, tundlikud ja armastavad. Kui elate väikeses korteris ja teil pole lapsi, siis Brüsseli grifoon võiks teha täiusliku tasku suuruse lemmiklooma, kes peaaegu üldse ei heida. Mänguasja Brüsseli griffon on sõbralik tõug, kes on ühele inimesele ägedalt lojaalne. Nad on väga ainulaadsed kutsikad ja tõmbavad kindlasti rahvahulka, ükskõik kuhu lähete. USA-s on neid teiste koeratõugudega võrreldes suhteliselt harva. Shih Tzu on veel üks mänguasjarühma liige. Need väikesed koerad on sõbralikud ja lojaalsed ning nad on ka minimaalsed heitajad . Tegelikult kukub „Lõvikoera” karv välja alles siis, kui see on harjatud või katki. Kui valite Shih Tzu, liitute pika omanike reaga, mis ulatub üle 1000 aasta tagasi! Shih Tzu on väga populaarne koer, kes ristub teiste tõugudega, luues muid huvitavaid madalaid varjualuseid, näiteks Shichi . Kui eelistate suuremat koerte kaaslast, võiksite kaaluda järgmist Portugali vesikoer . Sportlik, hell ja seiklushimuline Portugali veekoer on töörühma liige. Nendel poegadel on lühike lokkis karv, mis langeb minimaalselt. Suur Portugali veekoer võib kaaluda umbes 50 naela, ulatudes õlani kuni 23 tolli, nii et kui soovite ühte neist kutsikatest omada, vajate avarat kodu ja aeda. Puudleid on mitmes suuruses; mänguasja , miniatuurne ja standardne . Puudlid on uhked, väga intelligentsed, aktiivsed ja neid on lihtne treenida. Samuti on neil lühikesed, lokkis mantlid, mis ei vaevu üldse lahti. Seetõttu kasutatakse puudleid sageli aastal teiste tõukoerte ristandid . See hõlmab selliseid kutsikaid nagu cavalier king charles spanjel ja puudel , sama hästi kui Bernedoodle . Westie on veel üks tõug, mis vaevu heidab, muutes need koeraallergikute jaoks sobivaks valikuks. Westies on sõbralikud, aktiivsed väikesed koerad, kes on hõõgumatult lojaalsed ja teevad suurepäraseid valvekoeri. Westie võib olla väike, kuid tõug on olnud juba üle 300 aasta ja on väikeste terjerite rühma kõige populaarsem. The Kerry siniterjer on tuntud ka kui Iiri sinine. Neid arukaid, valvsaid koeri kasutati töökoertena selliste ülesannete täitmiseks nagu kariloomade valvamine, kahjurite jahtimine ja karjatamine. Kerry bluesil on väga peen lokkis karvkate, mis on tekstuurilt sarnane inimese juustega ja ei lähe maha. Kerry sinine on üks terjerite rühma suurimaid ning on populaarne oma seltskonna ja valvekoera omaduste poolest. The Hiina harjas on väga ebatavaline, kummalise kiilase nahaga välimusega tõug, mis ei meeldi kõigile. Hiina harjasel on kaks sorti; karvutu ja pulbriline. Mõlemad tüübid heidavad väga vähe ja neid peetakse sobivaks koeraallergikutele. Pisike hiina harjas on pärit Aafrikast. Hiina kaupmehed kasutasid kahjurite tõrjeks siiski oma laevade pardal olevaid koeri ja tõug nimetati seetõttu hiinlasteks. The Šoti terjer ehk Scottie on väga ustav kaaslane. Need lühikesed, jässakad terjerite rühma liikmed on hoogsad ja enesekindlad. Mõni omanik ütleb, et nende šotlased on peaaegu inimlikud! Samuti on tõul lühike karvane karvkate, mis ei heida palju. See tõug on suurepärane tõug neile, kellel on allergia ja kes vajavad hüpoallergilist tõu kaaslast. Šotimaalt pärit Cairn on veel üks terjerite rühma liige. Tõu nimi tuleneb suurtest kivihunnikutest (koertest), kus koeri kasutati kahjurite jahipidamiseks. Cairni lühike, karvane karvkate on vetthülgav ja on tuntud oma madala varisemise ja värvilised mantlid . Õnnelik, uudishimulik ja särav, teie Cairn naudib kuskil, kus ta saab kaevata ja uurida, nii et innukad aiapidajad hoiduge! Iiri veespanjel kuulub spordigruppi ja on tegutsenud juba mitu sajandit. Kui otsite suuremat koera, võivad need kutid kaaluda umbes 58 naela ja mõõta õlga kuni 24 tolli. Iiri veespanjelit kasutati algselt kaaslase ja jahikoerana, olles aktiivne, sõbralik ja pühendunud omanikele. Kuigi peate oma koera regulaarselt peibutama, et tema karvkate heas seisukorras oleks, ei tõug paljugi ja seda peetakse seetõttu sobivaks lemmikloomade allergiatega inimestele. Labradoodle on suhteliselt kaasaegne disainer tõug, mis on ristand labradori retriiver ja a miniatuurne või tavaline puudel . Ehkki iga koera temperament pärandub osaliselt kõigilt tema vanematelt, on hästikasvatatud labradoodlid üldiselt sõbralikud, heatahtlikud tüübid, kes on madalad. Populaarsed on ka mini-labradoodlid ja sageli suurepärane võimalus neile, kes vaatavad hüpoallergilist koera tõugu. Seal on ka Labradoodle'i Austraalia versioon samuti. The Borderterjer on vapper, südamlik tõug, mis aretati näriliste ja rebaste jahiks. Harrastajate poolt karmi ja tugeva terjerina tunnustatud Borderil on kõva mantel, mis heidab väga vähe ja saab läbi lühikese iganädalase harjamisega. Kuigi need väikesed koerad sobivad ideaalselt lemmikloomaallergiaga inimestele, võiksite neist eemale juhtida, kui teil on väikseid lemmikloomi, näiteks küülikuid või rotte, kuna piiri jahiinstinkt on endiselt väga tugev! Populaarne Šnautser on kolmes suuruses, miniatuursed, standardsed ja hiiglaslikud. Kõigil tõu versioonidel on madala karvkattega karv ja see oleks sobiv kaaslane koerallergiaga inimesele. Saksa šnautseri tõugu kasutati algselt valvekoertena, valvekoeradena ja kahjurite püüdmiseks. Šnautser on suure energiaga kaaslane tõug, kes sobiks aktiivsele, õues elavale perele. Armsat, kuid särtsakat Yorkiet ei tohiks alahinnata! Tõug aretati algselt rottide püüdmiseks Inglismaal Yorkshire'i kaevandustes ja veskites. Hiljem kuulsusrikas, läikiv, Yorkie põrandakattega mantel jäi silma Victoria ajastu daamidele, kes võtsid tõu kiiresti ära hellitatud lapdogina. Vaatamata Yorkie luksuslikule karvkattele on tõug kergekaaluline, mis sobiks lemmikloomaallergiaga koeraarmastajale ja nemadki elavad üsna kaua . Nad ka tulevad väiksemad suurused . The Austraalia siiditerjer on Yorkshire terjeri lähisugulane. Arvatakse, et Aussie terjer tuleneb varajaste kolonistide poolt Austraaliasse toodud erinevate terjerite tüüpi koerte ristamisest. Kartmatud ja karmid aussid kasutati universaalsete hävitajatena, püüdes võidelda väikeste imetajate ja isegi madudega! Tõug on julge ja julge, kuid võrdselt pühendunud ja naudib midagi muud kui oma peremehega kaisutamist. Samuti ei lase Aussie siidine karv peaaegu alla, mis on hea uudis koerte allergikutele. Bouvier des Flandres on oma esialgse okupatsiooni tõttu nimetatud kui „Flandresi lehmakarja“. Tünnirinda, karvat tõugu kasutati karjapidamisel ja valvekoerana. Kaasaegne Bouvier des Flandres on teenistuses näinud politseikoeri ja valvekoeri. Kuid need madala koorumisega koerad on teadaolevalt ka õrnad, ustavad, kaaslased. The Basenji pärineb Kesk-Aafrikast, kus tõugu kasutati jahikoerana. Tüüpiliselt iseseisev ja koolitamiseks mõnevõrra keeruline väljakutse on Basenji ka intelligentne ja sõbralik. Tõu karv on lühike ja selle hea väljanägemise huvides on vaja vähe hoolitsust. Samuti on Basenji väga kerge varjualune. Basenji on üks väheseid tõuge, kes ei haugu. Selle asemel ulguvad need pojad, mis võiks olla midagi, mida tuleks meeles pidada, kui teil on naabreid, kes soovivad rahulikku elu! Ameerika karvutu terjer The Ameerika karvutu terjer on Louisiana osariigi elanik ja ta on ideaalne valik neile, kellel on koerallergia ja kes soovivad lemmiklooma. Leiate, et tõug on tark, uudishimulik ja väga mänguline karvkattega, mis vaevu viskab. Ameerika karvutu terjer on Roti terjeri looduslikult esinev sort. Ilmselt pole sellel koeral karvu, mistõttu on see populaarne valik allergikutele. See, et teil on koeraallergia, ei tähenda, et peate koeraomanduse rõõmudest ilma jääma! Nagu olete sellest artiklist näinud, võiks kaaluda vähemalt 20 erineva suuruse ja isikupäraga koera tõugu, kellega võiksite arvestada, kes kõik lasevad oma mantlid minimaalselt, muutes need allergikutele sobivaks. Siiski on oluline meeles pidada, et koerte allergia on tavaliselt tingitud lemmikloomade kõõmast, mitte koera karvadest. See tähendab, et peate oma lemmiklooma iga päev peibutama, vähemalt korra päevas oma kodu tolmuimejaga kasutama ja kasutama HEPA filtrit, et hoida oma kodu kõõmast vabana. Kui külastate koerte sõprade kodusid, võib teie allergia ikkagi vallanduda. Enne oma koera saamist on mõistlik pöörduda perearsti poole, et saada lisateavet immunoteraapia või muu teile sobiva allergiaravi kohta. See on kõige keerukam loend, mida olen seni näinud. Kuid tahaksin lisada, et ka Barzoi väärib selles nimekirjas kohta. Olen koerte suhtes 100% allergiline, kuid tavalise tolmuimeja puhastamise ja harjamisega (iga kahe päeva tagant või umbes) on mul kõik hästi. Nüüd tahaksin lisada, et Borsoi on väga konkreetne tõug ja kindlasti mitte kõigile: nad viskavad aastaringselt vähe ja kaks korda aastas massiliselt, et karvkatte mattimisest hoidumine pole mõeldud ainult allergikutele, vaid on väga vajalik , vajavad nad päevas kaks tundi jooksmist (mitte jalutusrihmaga kõndimist, vabapidamise jooksu). Nad magavad Täname kommentaar Debora eest! Selle tõu lisame kindlasti artiklit uuendades järgmisesse vooru! Shih Tzu segud: 40 unikaalset ristandit, mida te jumaldate Greyhoundi segud: 20 ainulaadset ristandit ja nende isiksused shih tzu chihuahua segu Prantsuse buldogi mopside segu: teave konnatõugude kohta ja ülevaade Minu koer sõi just kosmose! Mida ma peaksin nüüd tegema? Kas Cosmos on koertele mürgine? Saksa lambakoerte takside segu: teave tõu kohta Teave Portugali veekoeratõu kohta: faktid, tunnused, pildid ja palju muud Beagle Jack Russelli terjerite segu: Jack-A-Bee tõu teave Nutro vs. Purina Pro koeratoidu võrdlus: kumb on parem?


Kas alla 21-aastased peaksid saama alkoholi osta või mitte? | Buduaar Kas alla 21-aastased peaksid saama alkoholi osta või mitte? Tallinna abilinnapea Jaanus Mutli sõnul kaalub linnavalitsus uute alkoholimüügipiirangute kehtestamist – nimelt soovib linn, et alla 21-aastased ei saaks alkoholi osta. „Ühendriikides saab alkoholi osta 21. eluaastast. Ka Eestis on see piirang kehtinud,“ ütles Mutli. Tallinna abilinnapea Jaanus Mutli sõnul kaalub linnavalitsus uute alkoholimüügipiirangute kehtestamist – nimelt soovib linn, et alla 21-aastased ei saaks alkoholi osta. „Ühendriikides saab alkoholi osta 21. eluaastast. Ka Eestis on see piirang kehtinud,“ ütles Mutli linnavalitsuse ajalehele Pealinn, vahendab Eesti Päevaleht . Mutli lisas, et tänapäeval pole mingi haruldus, kui 18- ja 19-aastased õpivad gümnaasiumi viimases klassis. „See loob aga absurdse olukorra, kus gümnaasiumiõpilased pääsevad vabalt alkoholi ostma nii endale kui ka oma alaealistele klassikaaslastele. Teine eeskuju võiks tulla Põhjamaadest, kus on olemas eraldi alkoholipoed või alkoholiosakonnad kauplustes,“ rääkis ta. Tallinna linnavalitsus kehtestas alates eelmise aasta 1. augustist piirangu, millega ei või pealinnas alates kella kaheksast õhtul poodides alkoholi müüa. Narkoloogi Jaanus Mumma sõnul võiks alkoholimüügipiirang kehtida ka hommikutundidel. „Inimesed harjuvad piirangutega päris kiiresti – see hüsteeria, mis alguses teatud inimesi tabas, on praeguseks ju vaibunud,“ märkis ta. Mida arvad Sina, kas alla 21-aastased peaksid saama alkoholi osta või mitte?


source: CulturaX

text: Henry V – Vikipeedia Henry V (16. september 1387 – 31. august 1422) oli Inglismaa kuningas 1413–1422. Henry nimetati oma isa, Inglismaa kuningas (1399–1413) Henry IV poolt 13-aastaselt Walesi printsiks ning osales Walesis toimunud Owain Glyndwri mässu mahasurumises, mille käigus kasutati ka esmakordselt Inglismaal kahureid. Prantsuse kuninga ja Inglise-Burgundia poolt kontrollitud alad 1435. aastal. Henry V oli äärmiselt edukas väejuht, kes võitis Saja-aastases sõjas, Prantsusmaal 1415. aastal Agincourt'i lahingu ning neli aastat hiljem vallutasid inglased tema juhtimisel kogu Põhja-Prantsusmaa. 1419. aastal võttis ta naiseks Prantsusmaa Catherine'i. Inglismaa liitlaseks ajavahemikul 1420–1435 sai seni Prantsuse kuningale allunud Burgundia hertsogkond, kes vallutas antud perioodil suuri alasid Prantsusmaal ja Madalmaades. Henry sundis seejärel 1420. aastal Prantsusmaa kuningat Charles VI-t sõlmima Troyes' lepingut, et tolle surma järel saab temast kogu Inglise ja Prantsusmaa monarh. Kuid sõjaleeris olles tabas Henryt surmav haigus ning ta suri mõned nädalad enne Charles VI-t. Tema alaealine poeg Henry VI päris ametlikult küll Inglise ja Prantsusmaa troonid, kuid pärast Henry V surma ei suutnud inglased Prantsusmaa tähtsamaid linnu enam kuigi kaua enda kontrolli all hoida. Henry V oli Inglismaa kuninga (1399–1413) Henry IV ja tolle esimese abikaasa Northamptoni krahvinna Mary de Bohun poeg. Henry V oli abielus Prantsusmaa kuninga Charles VI tütre Prantsusmaa Catherine'iga, kellega ainus järglane:


§ 6 Jäätmeveo nõuded


text: Toit ning selle keskkonnamõju on tõusnud Eestis ja Euroopa Liidus laiemalt oluliseks teemaks. Kui enamus inimeste jaoks jäävad Euroopa Liidu Ühine põllumajanduspoliitika (loe ÜPPst lähemalt ELFi maaelublogist) või Ühine kalanduspoliitika kaugeks, siis seal sõnastatud eesmärgid hakkavad tulevikus aina enam igaühe toidulauda kujundama. Viis, kuidas me seni oleme oma toitu kasvatanud ning püüdnud, on avaldanud suurt mõju Läänemerele. Maailma Looduse Fondi (WWF) Läänemere keskkonnaprogrammi (BEP) partnerorganisatsioonina keskendub ELF ühe keskse teemana Läänemere eutrofeerumise (ületoitmise) vähendamisele. See tähendab vajadust vähendada merre jõudva lämmastiku ja fosfori koguseid. Lämmastik ja fosfor jõuavad merre mitmest allikast, kuid suurim on hajakanne põllumajandusmaalt. See tähendab suurt tööd veepoliitika ja põllumajanduspoliitika valdkonnas, aga ka keskkonnasõbralike praktikate esiletõstmist, milleks korraldatakse juba palju aastaid Läänemeresõbraliku taluniku konkurssi. Selle eesmärgiks on inimesi teavitada toidu kasvatamise keskkonnamõjudest ning esile tõsta neid talunikke, kes püüavad oma tegevusi võimalikult keskkonnasõbralikuks muuta. Lisaks põllumajandusele mõjutab Läänemerd ka kalandus. Koostöös Maailma Looduse Fondiga on ELF juba kolmandat aastat koostanud kalasööjate juhendit "Kalafoor", mis aitab teha keskkonnahoidlikumaid kala- ja mereannivalikuid (kalafoor.ee). Juhendis on hinnatud enamikku Eestis müüdavaid kalu vastavalt nende kestlikkusele. Kalad ja mereannid on tähistatud valgusfoori värvidega. Valides rohelisega märgitud mereanni, panustad säästvama kalapüügi ja -kasvatuse arengusse. Kollasega märgistatud kalade puhul tuleks olla ettevaatlikum: tundke huvi, kust ja kuidas nad on püütud. Punases kategoorias olevaid kalu tuleks aga vältida. ELF hindab kõiki kalajuhises toodud liike vastavalt WWFi välja töötatud meetodile, mis põhineb kolmel kestliku kalanduse põhimõttel: kalapopulatsioonide hetkeseis, püügivahendite keskkonnamõju ja mil viisil on kalandus juhitud. Kasvatustest tulevate kalade puhul on hinnatud nii sööda päritolu kui ka kasvatuse mõju ümbritsevale keskkonnale. Täna järgib Kalafoori juhist poekett Rimi, kes on müügilt eemaldanud kõik punases kategoorias liigid ning aina enam on hakanud sellele toetuma ka kokad erinevates toidlustusasutustes. vt ELF maaelublogi: Värsked kalafoori hinnangud soovitavad suuremate kalade tarbimisest hoiduda Käesoleva aasta (2021) kevadel tutvustatakse avalikkusele ka lihafoori (lihafoor.ee). See on eelkõige tarbijat abistav rakendus, mis suunab keskkonnasõbralikumalt liha valima. Lihafoori peamiseks sõnumiks on "Kestlikult ja vähem!" Mida see tähendab? Kestlikkuse taga on mitmeid märksõnu, mida lihafooris arvesse võetakse. Kindlasti mitte pole see ainult kliima mõju, mis on seotud nii kasvuhoonegaaside emissiooni kui ka maakasutusega. Liha keskkonnamõju juures on oluline rääkida mõjust bioloogilisele mitmekesisusele ehk elurikkusele, pestitsiidide kasutamisest ja veekogude eutrofeerumisest. Euroopas olemasolevates lihafoorides käsitletakse ka loomade heaolu ja antibiootikumide kasutamist. Sõnumi teine pool viitab tarbitavale kogusele ja siin on põhimõte lihtne: liha kõrvale peaks mahtuma ka rohkem maitsvat taimset toitu. Meie kohalik lihafoor selgitab huvilistele, kust liha keskkonnamõju pärineb ja millised on nö paremad valikud. Paremad just keskkonna seisukohalt. Lihafoor julgustab uurima toidu päritolu kohta ja pigem valima väiksemat aga loodust toetavat lihatükki. Kindlasti ei ole igasugune liha tootmine ilmtingimata keskkonnale kahjulik, vaid karjakasvatusel on ka positiivseid külgi. Euroopa kõrge loodusväärtusega põllumajandusmaa saab kestlikult majandatud üksnes siis, kui karjamaadel on piisavalt palju veiseid ja lambaid. Kõrge loodusväärtusega põllumajandusmaa tähtsaimaks osaks on pärandniidud, mis on elupaigaks paljudele liikidele. Näiteks Läänemere niidurüdi asurkond säilib vaid juhul, kui selle liigi elupaigaks olevad rannakarjamaad on hästi karjatatud. Teisalt näiteks Brasiilias on loomakasvatus üheks suurimaks vihmametsade ja savannide hävitajaks, seda nii otseselt loodusalade karjamaadeks raadamise tõttu kui ka veidi kaudsemalt intensiivses tootmises söödana kasutatava soja põldude rajamise pärast. Nii saabki sedastada, et mõju elurikkusele sõltub kohast ja tootmisviisist, kogu liha, sealhulgas ka ühe ja sama loomaliigi oma, ei saa lüüa elurikkuse mõttes ühe vitsaga. Sama kehtib ka kliimamõju, veekaitse ning üldse kogu keskkonnamõju kohta. Täpsemalt loe lihafoorist siit. Eestimaa Looduse Fond jätkab lähiaastatel toidu keskkonnamõju selgitamist eelkõige noortele muuhulgas projekti "Eat4Change - mobilizing youth for sustainable diets" raames, mida kaasrahastab Euroopa Liit (https://wwf.fi/en/eat4change/). 14.02.2019 EESTIMAA LOODUSE FOND: Algas Läänemere-sõbraliku taluniku konkurss Täna, 14. veebruaril kuulutas Eestimaa Looduse Fond (ELF) välja 2019. aasta Läänemere-sõbraliku taluniku konkursi. Kandideerima on oodatud kõik Eesti põllumajandustootjad ja talunikud, kes kasutavad enda igapäevatöös keskkonnasõbralikke majandamise viise, et vähendada taimetoitainete jõudmist veekogudesse. Infot kandideerimise kohta leiab SIIT Kaheksandat korda toimuvale rahvusvahelisele konkursile võivad kandideerida nii suured kui väikesed, nii mahe- kui ka tavatootmisega tegelevad põllumajan