Finantskontrolli küsimused - Finantsprotsessid Müüja turg - finantskohustuse küsimise küsimused Finantskohustustest (FDD) on saanud ühinemiste ja omandamiste maastiku lahutamatu osa. See artikkel on suunatud ettevõtete omanikele, kes kaaluvad järgmise viie aasta jooksul oma ettevõtte (või selle osa) müümist, et aidata neil potentsiaalsete FDD-küsimuste kaudu oma ettevõtte valmisolekut hinnata. Samuti saab ostja sama teavet kasutada potentsiaalses sihtmärgis olevate punaste lippude tuvastamiseks. Terminite selgituste saamiseks vaadake palun sõnastikku lõpus. Käime läbi üldise küsimustiku, mille eesmärk on aidata potentsiaalsel müüjal hinnata, kui valmis on nende ettevõte FDD jaoks (ja seega ka müügiks). See artikkel ei asenda igakülgset ja kohandatud finantskontrolli ega ole mõeldud finantsnõustamiseks. Eesmärk on saada müüja juhtkond müügiprotsessile mõtlema ja jagada oma kogemusi FDD protsessiga. FDD ei ole auditi- ega kinnitustöö ning see ei saa tagada täielikku kaitset otsese pettuse ja juhtkonna valeandmete esitamise eest. e-posti turbeprobleem, mille tekkimist saab vältida, on Kas olete müügiks valmis? Mõelge hoolikalt läbi seitse küsimust allpool. Skoorige iga küsimus vastavalt hindamissuunistele (maksimaalselt 10 punkti küsimuse kohta). Kui müüte ainult osa ettevõttest, pidage seda osa eraldiseisvaks ettevõtteks: 1. Kas sihtmärgil on tugev finantsdirektor? Mis on võtmeküsimus ? Kui tugev on sihtmärgi finantsmeeskond? See näitab tõsidust numbrite suhtes ja annab märku sihtjuhtkonna pühendumusest kontode kvaliteedile. Mida mõtlete 'tugeva finantsdirektori' all ? Kogenud (vähemalt viis aastat) finantsdirektor, eelistatavalt kvalifitseeritud raamatupidaja tipp-raamatupidamisfirmast / sarnasest ettevõttest. Töötasin keskmise suurusega ettevõtte (ettevõte A) FDD kallal, millel ei olnud finantsdirektorit; äri oli kiiresti kasvanud, kuid rahandusosakond polnud tempot pidanud. Seisime silmitsi suurte raskustega ühtsete teabekogumite hankimisel, mis muutusid punasteks lippudeks (nt andmete kvaliteet märgiti kehvaks, mis põhjustas müüjatele survet varundada oma arv juriidiliselt siduvate juhtimisavalduste ja tagasimakseklauslitega). Äri müüdi lõpuks strateegilistel alustel, kuid mitte enne, kui ostja tegi märkimisväärse allahindluse (sobiva finantskomando olemasolu kulud pandi sissetulekukvaliteedi korrigeerimise ja heastamise klauslina SPA-sse). Erandid ja abinõud Kui sihtmärk on väga väike ja ei saa praeguses arenguolukorras endale lubada vanurite palkamise kulusid, aitaks see, kui meeskonnas oleks vähemalt 2–3 aastat keegi tugevate finantstaustadega, loodetavasti oodatud tehinguni või palgake kogenud osalise tööajaga konsultante, kes aitaksid arendada müügi üle mõtlemist, finantsnumbrite kvaliteedi parandamist ja tehinguks valmistumist. Punktide hindamise juhend Targetil on olnud tugev finantsdirektor üle kolme aasta. 10 Target on regulaarselt kaasanud väliseid nõustajaid, et tagada numbrite kõrge kvaliteet. Targetil on olnud tugev finantsdirektor juba üle aasta ja ta võtab vahel tööle ka väliseid nõustajaid. Mis tahes muu stsenaarium 0 2. Milline on finantsandmete ja nende aluseks olevate süsteemide tugevus? Kas nõustajatel on arvamuse kujundamiseks piisavalt kvaliteetseid andmeid? Kvaliteetsete andmete puudumine annab ostjatele läbirääkimistel võimenduse ja võib isegi tehingu tappa. Seevastu hea kvaliteediga andmed tugevdaksid müüja kätt. Mida peate silmas finantsandmete tugevuse all ? Piisavalt üksikasjalikud, sisukad ja asjakohased arvud, mida toetab tugev IT-süsteem. Näiteks kaubeldavatest toorainetest nagu metall sõltuva ettevõtte jaoks on oluline, et numbrid näitaksid, kuidas juhtkond tegeleb kulude kõikumisega või kui tõhusalt suudavad kulud klientidele üle kanda. Numbrid peavad rääkima müügipunktist ja aitama ostjatel peamisi riske mõista. Väikesel erakapitaliettevõttel (ettevõte B) oli FDD nõustajate jaoks kättesaadavad kvaliteetsed andmed, kuna neil oli varem olnud kogemusi. See hõlmas viimase kolme aasta üksikasjalikke kuunumbreid, auditeeritud raamatupidamisaruandeid, üksikasjalikke jaotusi ning sisulist juhtimiskontode ja auditeeritud raamatupidamisaruannete võrdlust. Need kõik olid välja võetud raamatupidamistarkvarast (vs arvutustabelid), millel oli rangelt määratletud juurdepääs, et vältida igasugust põhjendamatut käsitsi alistamist ning tagatud andmete täpsus ja hankimine. See võimaldas meil seotuse kiiresti sulgeda ja pakkuda välja selge (positiivse) ülevaate andmete tugevusest. Kui kunagi on kvaliteedi ja kvantiteedi vahel möödapääsmatu valik, valige kvaliteet - tihedad kvartalianumbrid on paremad kui veaohtlikud kuunumbrid. Ettevõtte raamatupidamisaruanded koostatakse vastavalt tööstusharu standardile. 1,5 punkti (null, kui kasutate ainult Exceli) Auditeeritud raamatupidamisaruanne koos tingimusteta arvamusega Väga väikese ettevõtte puhul vaatas kolmas osapool üle kontod / VDD, mis annavad üldise täpsuse ja täielikkuse osas mõningast mugavust 1 punkt, kui see on olemas ja hõlmab vähemalt viimase kolme aasta numbreid Üksikasjalikud igakuised P&L kontod Üksikasjalikud ajaloolised kvartalipõhised kasumiaruanded 0,5 punkti iga aasta eest (max 2 punkti) 0,25 punkti iga aasta eest (maksimaalselt 1 punkt) Üksikasjalik ajalooline käibekapital Üksikasjalik ajalooline kvartaalne käibekapital 0,5 punkti iga kuue kuu eest (max 2 punkti) 0,25 punkti iga kuue kuu eest (maksimaalselt 1 punkt) Üksikasjalik ajalooline aasta bilanss 0,5 punkti, kui see on saadaval kolme aasta jooksul Üksikasjalik ajalooline aastane rahavoog, mis sobib kokku kasumiaruande ja bilansiga 0,5 punkti, kui see on saadaval kahe aasta jooksul Selgelt määratletud protseduurid kuu lõpu, aasta lõpu ja auditi jaoks 0,5 punkti, kui see on määratletud Regulaarsed sularaha lepitamised 0,5 punkti, kui see on viimase aasta jooksul saadaval Prognoosi / eelarve andmed 0,5 punkti, kui see on saadaval vähemalt üheks aastaks Juhtimiskontode ühitamine auditeeritud kontodega Kui auditeeritud raamatupidamisarvestust ei ole, siis juhtkontode ja üksikasjalike ajakavade loomiseks kasutatud operatsioonisüsteemide (nt CRM, laotarkvara jne) vastavusse viimine 0,5 punkti, kui see on olemas ja töötab Põhikontodega sobivate oluliste reaüksuste üksikasjalik jaotus 0,5 punkti, kui juhtkond on kindel, et teeb seda rohkem kui 50% reaartiklitest 3. Kui tõhusalt jälgib praegune juhtkond sihtmärki? Mis on ettevõtte peamised tõukejõud? Võtke arvesse juhtimisteavet ja peamisi tulemusnäitajaid (KPI-sid), mida juhtkond kasutab tulude, kulude, kasumlikkuse, raha, lepingute või käibekapitali käsitlemiseks. Tõhusad seiresüsteemid võimaldaksid juhtkonnal hoolsusküsimustega hõlpsasti toime tulla. Mida mõtlete mõiste „tõhus jälgimine” all ? Teadlikkus ja võime selgitada ettevõtte peamisi suundumusi (nt peamised kuluprobleemid, millised tooted kasvavad jne) ning teadlikkus peamistest riskidest (nt valuutad, toorained, määrused, lepingud). Ärianalüüsi süsteemide olemasolu viitab ennetavale juhtimisele. on scala raske õppida Ettevõtte B juhtkond kohtus iga kuu, et arutada olukorda ja otsustada edasise tegevuse üle. Finantsjuhi kontorit toetas väga arvukas meeskond, kes kasutas Tableau't andmete visualiseerimiseks erinevatel viisidel ja potentsiaalsete arvude ootamatute muutuste tuvastamiseks. Ennustatavalt oli hoolika meeskonna raamatupidamise läbi kammimisel juhtkond peamiste suundumuste selgitamisel mugav ja kiire. Target koostab regulaarselt juhtimisaruandeid, milles kasutatakse selgelt määratletud KPI-sid progressi mõõtmiseks / probleemide tuvastamiseks. 2 Juhtkond saab sõnastada viis suurimat ajaloolist muutust arvudes ja nende muutuste põhjused. 2 Juhtkond kohtub vähemalt kord kuus, et arutada peamisi ärisuundumusi (välja arvatud kriisi lahendamiseks peetavad hädaolukorra koosolekud). 2 Viimase aasta jooksul kaasas juhtkond vähemalt korra väliskonsultante, et saada kolmanda osapoole vaade peamistele võimalustele ja ohtudele sihtmärgi strateegilises ruumis. 2 Target kasutab äriteabe tööriistu, et tõhusalt jälgida ärimuutusi. 2 4. Kui hea on ettevõtte tulu? Mis on õige number, mida kasutada hindamise eesmärgil? Üks levinumaid hindamistehnikaid on hinna kokkuleppimine kasumi mitmekordsena. Sõltuvalt ettevõtte staadiumist võib see olla tulu või EBITDA. Selle tehnika kasutamisel ei esitata väärtuse muutmiseks kasutatud numbrit ega auditeerita seda, vaid numbrit, mis on kokku lepitud FDD alusel. 100 000 dollari suurune põhitulu vähenemine võib põhjustada 10-kordse kasumiga tehingu hinna 1 miljoni dollari suuruse languse. Mida mõtlete „hea äritulu“ all ? Tulud ja kulud, mis teenitakse / tekivad ettevõtte määratletud äritegevuse käigus, ei ole ühekordsed, on seotud õige aastaga ja on jätkusuutlikud. Jaemüügiettevõttes, mille ma hoolega hoolitsesin, oli jooksva aasta müük järsult kasvanud, millele aitas kaasa tarnijate aasta lõpu kava, mis julgustas neid ostma varakult suures koguses varusid. See aga viis järgmise aasta tulud tegelikult jooksvale aastale, kuna tarnijad ei ostnud kõrge ostutaseme tõttu tavapärasest kauem (klassikaline kanalite täitmine ). Ostja sai edukalt mahaarvamise, et kajastada jooksva aasta jätkusuutlikku tulu. Ettevõtted, mida kasum või sularaha ei väärtusta, ei pea selle pärast liiga palju muretsema. See võib hõlmata kõrgtehnoloogilisi idufirmasid, mis saavad väärtuse peamiselt oma patentidest, veebi-idufirmadest, mida hinnatakse näitamiste / klikkide / kasutajate järgi, vararikkaid ettevõtteid, kus vara on väärtuslikum kui tuluvoog, või varahaldusettevõtteid, kus hallatav vara võib olla võtmetähtsusega . Peamine asi, millele mõelda, on see, mis ajab äri hindama. Kui see pole ettevõtte sissetulek, sularaha ega kasum, pole kasumlikkuse pärast muret muretseda. Kui teie ettevõte kuulub mõnda neist kategooriatest, andke endale hindeks 10. Kui vastus on hõlpsasti kättesaadav või kui sihtasutuse juhtkond on kindel, saab selle iga vastuse jaoks kiiresti ette valmistada; 0,5, kui te pole 100% kindel, kuid arvate, et saate seda teha mõne vaevaga; ja 0, kui see tundub praeguste süsteemidega liiga raske või pole saadaval: Kas tulud kasvavad / vähenevad? Miks? Milline on tulevikuväljavaadete väljavaade ja miks? Kas loodate, et see kasvab / väheneb? Kas näeme tulusid jaotuse / toote / geograafia järgi? Kas tulude muutused on tingitud mahust või hinnast? (peate kvantifitseerima ja tõenäoliselt määrama segmendid) Kui palju tulusid tulenes ettevõtte orgaanilisest kasvust ja kui palju omandamisest? Mis on kliendi vaev / kleepuvus? Kuidas on kasumimarginaal viimastel aastatel arenenud? Mis olid aluseks olevad draiverid? Kuidas on tootevalik muutunud ja milline on selle mõju kasumlikkusele? Kui palju tulusid korduvad / tagavad lepingud? Millised olid teie ühekordsed kulud ja sissetulekud viimase kolme aasta jooksul (mõelgem soetamiskulud, kohtuasjad, trahvid, vaidlused, lõpetatud tegevused, jumalakartuslikud kaotused)? Peaksite suutma tuvastada nii mõju P&L-le kui ka kõik sellega seotud postitused SOFP-s. 5. Kas oskate sõnastada sihtmärgi aluseks olevat tulemuslikkust lisaks makroteguritele? Kas ettevõtte parendamine on tingitud juhtimispädevusest või makroteguritest? Kõik on suhteline. 10% -line kasv 20% -lises sektoris on optimaalsest madalam, kuid 5% -line kasv on fenomenaalne. See mõjutaks otseselt läbirääkimisi mitmekordsete läbirääkimiste üle. Samuti soovib ostja mõista, kui suure osa tootlusest juhib valuutakurss, kui tõhusalt suudab ettevõte toorainehindade muutusi läbi viia ja kuidas selliseid riske maandatakse. Suure Ühendkuningriigis asuva kirjastamisettevõtte, mis levis 40 riigis, FDD ajal avastas minu meeskond, et muljetavaldava ärikasvu taga oli suuresti Briti naela märkimisväärne devalveerimine, mille põhjustas Brexiti ebakindlus. A püsivaluuta analüüs näitas tegelikult optimaalsest madalamat kasvu. See viis hindamise juhtimiseks kasutatud arvu ja pakutavate arvude arvu vähenemiseni. Osa sellest ei ole kohaldatav väikeettevõtetele, kes tegelevad ühisraha ja mitte tootmisega. Sihtgrupi juhtkond viis läbi sektori uuringu (ise või konsultantide abiga), et võrdleda sihttulemust sarnaste ettevõtetega. 2, kui see on tehtud, muul juhul 0 Sihtjuhtimine teostab a püsivaluuta analüüs vähemalt kord kvartalis ja suudab selgelt (koos analüüsiga) kogu ettevõtet selgelt väljendada tehingupositsioon , tõlke ekspositsioon , Forex riskimaandamine ja looduslik hekk . Äritehingud ühes valuutas Püsiva valuuta analüüs: 1 Tehingu kokkupuude: 1 Tõlke ekspositsioon: 1 Forexi riskimaandamine: 1 Looduslik hekk: 1 - suudab näidata edu lenduvate toorainekulude kõikumiste edastamisel klientidele - oskab selgelt väljendada ettevõtte peamisi riskipositsioone - On määratlenud leevendamise või asendamise strateegiad, mida vaadatakse perioodiliselt üle Analüüsi läbimine: 1 Peamise kokkupuute tundlikkuse analüüs: 1 Riskimaandamise / asendamise strateegiad: 1 6. Kui keerukas on sihtmärgi puhas käibekapitali (NWC) juhtimine? Kas ostja saab piisavalt kapitaliseeritud äri? Teadlikult alakapitaliseeritud sihtmärk, mille nõuded ja varud on tühistatud, kui võlausaldajad on välja veninud, vajaksid ostjalt märkimisväärset rahasüsti. Hinnast arvestatakse maha kõik erinevused käibekapitali tavapärasest tasemest. Kõik teavad, mis on NWC, eks ? Tehingu käibekapital on mitte sama mis tavaline käibekapital. Investopedia määratleb käibekapitali käibevarana, millest on lahutatud lühiajalised kohustused. See hõlmab sularaha. Tehingute seisukohast välistab käibekapital tavaliselt kõik sularahataolised kirjed ja hõlmab otseselt ettevõtte juhtimisega seotud SOFP-saldosid (nt kaubavõlgnikud, kaubandusvõlausaldajad). Rusikareeglina käsitletakse tehingumaailmas bilansikirjeid, mis langevad üle EBITDA, NWC-ks. Minu meeskond viis hoolsalt läbi suure tootmisettevõtte, kelle juhtkond soovis välja nikerdada ja müüa. Juhtkond ei olnud üksikasjalikult kaalunud, kuidas piiritleda jagunemisega seotud konkreetsed varud, nõuded või võlad, et teha kindlaks, mis koosneb käibekapitali normaalsest tasemest. See aitas ostjatel pidada läbirääkimisi nõutava NWC taseme soodsate kohanduste üle. Üldiselt ei pääse NWC-st täielikult välja. Sõltuvalt ettevõtte tüübist võivad teatud kategooriad olla vähem olulised kui teised (nt tooraine ja varud ei oleks tehnoloogiaettevõtte jaoks sama olulised, kuid võivad olla kriitilised tootmisettevõtte jaoks). Mõelge, kui hõlpsasti saab sihtmärk valmistada järgmised 10 analüüsi (hindeks 1, kui see on hõlpsasti kättesaadav või olete kindel, et saate selle kiiresti ette valmistada; 0,5, kui te pole 100% kindel, kuid arvate, et saate seda teha mõne vaevaga; ja 0 kui see tundub liiga raske või pole saadaval): NWC ridade kuunumbrid viimase 12–24 kuu jooksul. Kui teie ettevõte muutub kiiresti, prognoosige järgmise kuue kuu jooksul kuuprognoose. Väga väikeettevõtete jaoks võib kvartaliandmetest piisata. Perioodi lõpu saldode (eriti tekkepõhiste ja eraldiste, aga ka ettemaksete, muude võlgnike, muude võlausaldajate) üksikasjalikud jaotused, mis vastavad kokkuvõtlikule nimekirjale. KPI-de, nagu DSO, DIO, DPO, areng viimaste aastate jooksul ja kõigi oluliste muudatuste põhjus. Kõik need ei pruugi olla asjakohased iga ettevõtte jaoks (nt DIO ei pruugi olla lühiajaliste projektidega tegeleva teenindusettevõtte jaoks väga asjakohane või DPO ei pruugi olla asjakohane väikeettevõtte jaoks, kes peab maksma kõigile võlausaldajatele sularahas). Kaubandusvõlglaste, kaubandusvõlausaldajate ja varude vananemisanalüüs Võlgnike ja varude tagamise poliitika Aastal võlgnike ja inventari jaoks tegelikult maha kantud summad Kaubavõlglaste jaotused põhiklientide kaupa Jaotus võlausaldajate peamiste tarnijate lõikes Kapitalikulude, ettevõtte tulumaksu ja võlaga seotud võlausaldajate saldod Eelmise aasta igapäevased sularahanumbrid, mis tähistavad kõiki makseid, mis on seotud üksustega, mis kristalliseeruvad alla EBITDA (nt ettevõtte tulumaksu maksed) või on seotud üksustega, mida tavaliselt SOFP-s ei näe (nt igakuised palgamaksed) 7. Kui palju netovõlg on sihtmärgil? Kas tehinguväärtus katab netovõlg ja kas on ka vastikuid üllatusi? Tehinguid hinnatakse sageli a võlgadeta ja sularahata nii et võla väärtus võetakse lõplikult hinnalt maha ja lisatakse sularaha summa. Lisaks hõlmab see kõiki võimalikke bilansiväliseid kohustusi, mille on avalikustanud juhtkond, maksunõustajad, õigusnõustajad, pensioninõustajad ja muud reguleerivad asutused. Kõik teavad, mis võlg on, eks ? Jällegi EI OLE tehingu netovõlg sama mis tavaline netovõlg. Investopedia määratleb netovõlg järgmiselt: Võlg, mille maksetähtaeg on 12 kuud või vähem (lühiajalised pangalaenud, võlgnevused ja liisingumaksed) PLUS Võlg tähtajaga üle ühe aasta (võlakirjad, rendimaksed, tähtajalised laenud, võlad, mis tuleb maksta) VÄHEM Sularaha ja likviidsed instrumendid, mida saab hõlpsasti rahaks muuta (hoiusertifikaadid, riigivõlakirjad, kommertspaber) Tehingumaailmas ei jää miski kaubavahetusega seotud netovõlg. Lisaks arvestaks see ka võimalikke tingimuslikke kohustusi ja kõiki suuremaid sularaha väljavoolusid pärast tehingu kuupäeva. Teisest küljest võib käibekapitaliks lugeda kogu sularaha, mida peetakse ettevõtte juhtimiseks vajalikuks (sularaha kassas, üürihoiused). Rusikareegel on see, et kui see kristalliseerub rahaks (välja või sisse) ilma oluliste takistusteta, on tegemist netovõlaga. 2018. aastal Sports Direct ostis maja of Fraser . Tundub, et kas nende hoolsusmeeskond ei valinud kõike või tegelesid piiratud hoolsusega ja seisavad nüüd silmitsi a 605 miljoni naela arve Belgia maksuametilt . Sellised kirjed valitakse tavaliselt maksualase hoolsuse ajal ja märgitakse netovõla analüüsi käigus. Analüüs on piiratud kasutusega sularaharikaste ettevõtete jaoks, kellel on ebaoluline võlg. Sellegipoolest ei teeks ma seda analüüsi enamikus stsenaariumides alla. Mõelge, kui hõlpsasti suudab sihtmärk valmistada järgmised 10 analüüsi (hindeks 1, kui see on hõlpsasti kättesaadav või olete kindel, et seda saab kiiresti valmistada; 0,5, kui te pole 100% kindel, kuid arvate, et saate seda teha mõningase vaevaga; ja 0, kui see tundub liiga raske või pole saadaval): Kokkuvõte võlgnevustest, milles on kokku võetud võla põhitingimused, sealhulgas tähtaeg, intress, valuuta, vahetustasu ja kontrolli tagajärgede muutmine Lepingu üksikasjalikud nõuded ja arvutused Kui suur osa teatatud võlasaldost on kapitaliseeritud võlatasu? Kui suur osa aktsionäridele ja seotud osapooltele antud laenudest arveldatakse soetamisel rahas? Mis tahes tingimuslikud ja bilansivälised kohustused, millest juhtkond on teadlik, sealhulgas mis tahes juriidilised või maksuvaidlused, millega ettevõte on seotud, hinnangulise lahenduse ja ettevõtte eeldatava maksumusega Kui suurt osa sularahast peaks juhtkond pidama ettevõtte igapäevase tegevuse jaoks lõksus olevaks või sihtotstarbeliseks (nt sularaha, mis on kinni jäänud piiravate kontrollidega jurisdiktsioonides, reguleerivatel eesmärkidel eraldatud sularaha / hoiused, sularaha kassas)? Sularaha jaotus riikide ja vääringute kaupa Erakulude jaotus ja koht, kus sellega seotud vastutus on SOFP-s kajastatud Üksikasjad kavandatavate tehingupreemiate kohta Üksikasjad intressimäära maandamise kohta Mis on skooris? Kui viskasite ülaltoodud FDD küsimustele üle 50 punkti, super. Võimalik, et teil on laeval kitsas käepide, saate aru tehingutest ega vaja isegi FDD rindel nõu ega abi eksperdid nagu näiteks ApeeScape’s. Kui jääksite alla 30 punkti, peaksite tegutsema kiiresti, kui loodate sujuvat müügiprotsessi. Mõelge esiletõstetud küsimustega tegelemisele, tehingukogemusega finantsdirektori palkamisele või konsultantide kaasamisele, et aidata kohandatud tegevuskava sõnastada. Kui olete 30–50-aastane, soovitaksin teil jätkata oma olemasolevate edusammude jätkamist või kaasata konsultante, et sõnastada kohandatud tegevuskava. Sõltub sinust! Loodan, et see artikkel aitas teil kaaluda, kui valmis olete potentsiaalseks müügiks. Tehnilisema suunitlusega peade jaoks, kes sooviksid ülaltoodud küsimuste põhjendusi paremini mõista ja asjalikkust uurida, süveneme tulevastes artiklites tehnilistesse üksikasjadesse. Sihtmärk : Ettevõte või selle osa, mida müüakse Müüja : Üksus, kes müüb sihtmärki: võivad olla aktsionärid, juhtkond, administraatorid jne. Ostja : Ettevõte või üksus, kes üritab sihtmärki osta VDD : Teenuseosutaja hoolsus: kui müüja teostab müügiprotsessi hõlbustamiseks sihtotstarbelist investeeringute ennetavat hoolsust. Selles artiklis viitab VDD ainult finantskontrollile. SOFP : Finantsseisundi aruanne / bilanss P&L : Koondkasumiaruanne / kasumiaruanne SPA : Ostu-müügileping: müüja ja ostja vahel sõlmitud tegelik juriidiliselt siduv leping Võtmeküsimus : Potentsiaalse ostja küsimusele, millele vastate / saate aru, et saada tehingu parem väärtus Miks on rahaline hoolsus oluline? Finantskohusus on ettevõtte müügiprotsessi oluline samm. Sel põhjusel võib peamiseks sammuks müügi ettevalmistamisel (ja valmisoleku hindamisel) teadmine, mida tuleb käsitleda ja mida oodata. Mis on finantskontrolli kontroll-loend? Finantskontrolli kontrollnimekiri aitab müüja juhtkonnal hinnata oma ettevõtte valmisolekut protsessiks ja seega müügiks. See hõlmab selliseid küsimusi nagu finantsandmed ja juhtimissüsteemid ning võib osutada vajalikele parandusmeetmetele. Mida tähendab hoolsus? Nõuetekohane hoolsus on finantsvara ostja poolt läbi viidud range protsess, et hinnata selle potentsiaali, paljastada spetsiifilised probleemid ja nõrkuse või tugevuse valdkonnad ettevõttes ning mõista, kuidas eelmised omanikud ja juhid seda kontrollisid ja juhtisid. Selle üks komponentidest on finantskohusus Maksimalistlik kujundus ja probleem minimalismiga häkkige krediitkaardi täielikke üksikasju 2018 kui objekti eesmärk on atribuutide seadistamine ja haldamine, kuhu neid atribuute tuleks salvestada? Tulud Ja Kasv Projekti Juht Vilgas Talent Muu Vilgas Tööriistad Ja Õpetused Veebi Kasutajaliides Kasumlikkus Ja Tõhusus Investorid Ja Rahastamine Trendid


Nord Stream: gaasitoru ehitus võib alata aprillis(34) Gaasitoruettevõte Nord Streami hinnangul on gaasitorule Soomes esitatud keskkonnatingimused mõistlikud. Nord Streami ühiskondlike suhete juht Sebastian Sass ütles Soome rahvusringhäälingu tele-eetris, et ehitustööd võivad alata graafiku järgi aprillis. Sassi sõnul ei olnud Lõuna-Soome keskkonnateenistuse reedehommikuses otsuses üllatusi, sest asja on arutatud juba aastaid, vahendab YLE Uutiset. Nord Streami juht Matthias Warnig tänas omalt poolt Soome võime ja teisi asjaga seotuid koostöö eest.


source: wikipedia

text: Keemiline side on side, mis ühendab aatomeid üksteisega. Keemilise sideme lihtsaima mudeli järgi aatomid n-ö üritavad keemilise sideme moodustamise abil saavutada: vesiniku puhul dubletti ehk kahte elektroni väliskihis ehk elektronpaari, sp-elementide puhul elektronoktetti ehk kaheksat elektroni aatomi väliskihis ja d-elementide puhul võivad keemilise sideme tekkes osaleda ka eelviimase elektronkihi elektronid. Aatomite ülesehitus Nüüdisaegne arusaam aatomi ülesehitusest tugineb kvantmehaanikale. Iga aatom koosneb elektronkihtidest. Igas elektronkihis on aatomorbitaalid. Igale orbitaalile mahub kõige rohkem kaks elektroni (elektronpaar). Aatomorbitaale liigitatakse s-, p-, d- ja f-orbitaalideks, millel on iseloomulikud kujud. Esimese elektronkihi moodustab üks s-orbitaal, teise elektronkihi üks s-orbitaal ja kolm p-orbitaali, kolmanda elektronkihi üks s-orbitaal, kolm p-orbitaali ja viis d-orbitaali jne. Orbitaalid on üksteise suhtes paigutatud kindla suunaga. Orbitaalide täitumise järjekord käib Aufbau printsiipi järgi: orbitaalid hakkavad elektronidega täituma madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka elektronidega täituma enne kui madalama energiaga orbitaal ei ole veel täis. Keemilised elemendid Keemilised elemendid liigitakse metallideks, metalloidideks ehk poolmetalliseks ja mittemetallideks. Keemilist sidet saavad moodustada valentselektronid (need on peaalarühma elementide jaoks väliskihi elektronid). Elektronid esinevad keemilistes ühendites tavaliselt elektronpaaride kujul. Ühe paari moodustanud elektronid paiknevad samas ruumipiirkonnas ning omavad sama energiat, kuid vastassuunalist spinni. Keemilisi sidemeid on eri tüüpe. Olenedes aatomi omadustest, nt elektronegatiivsusest, tekivad kovalentne (polaarne ja mittepolaarne), iooniline ja metalliline side. Kovalentse sideme moodustab selle käsitluse järgi kahe aatomi poolt jagatud elektronpaar. Elektronegatiivsemad aatomid tõmbavad elektronpaari tugevamalt enda juurde. Kui keemilist sidet moodustavad aatomid (nt Cl–Cl) tõmbavad elektrone enda poole võrdselt, siis on tegemist mittepolaarse kovalentse keemilise sidemega. Eri elementide aatomite vaheliste keemiliste sidemete korral omandab elektronegatiivsema elemendi aatom negatiivse laengu. Kui elementide elektronegatiivsuste vahe on väike, siis on ka tekkivad laengud väikesed ja ka väiksemad ühe elektroni laengust (elementaarlaengust), mistõttu kutsutakse selliseid laenguid osalaenguteks. Osalaengute paiknemist keemilises valemis tähistatakse kreeka tähega δ ja nende suuruseid mõõdetakse elementaarlaengu suhtes. Kovalentset sidet, milles osalevatel aatomitel (nt H–Cl) on osalaengud, kutsutakse polaarseks keemiliseks sidemeks. Metalliline side – lihtsaima käsitluse järgi moodustavad valentselektronid metallides n-ö elektrongaasi, liikudes vabalt positiivse laenguga metalliioonide vahel (nt Lin, n = ∞). Metallilise sideme moodustamiseks peab elementide ionisatsioonienergia (ja sellega seotult elektronegatiivsus) olema üsna madal, tagades elemendile suure positiivsete ioonide moodustamise võime. Samas peab sidet moodustavate elementide elektronegatiivsuste vahe olema väike (vastasel korral tõmbaks ühe elemendi aatomid elektrone enda poole nii tugevalt, et moodustuks iooniline side). Alati omab kovalentset komponenti. Mida suuremaks muutub sidet moodustavate aatomite elektronegatiivsuste vahe, seda suuremaks muutuvad ka aatomite osalaengud. Kui elementide elektronegatiivsuste vahe on piisavalt suur, siis võib nende vahelist keemilist sidet pidada enamasti iooniliseks (nt Na–Cl). Puhta ioonilise sideme puhul on elektronpaar täielikult elektronegatiivsemale aatomile või aatomite rühmale üle läinud. Täiesti puhast ioonilist sidet ei esine – ioonilistes ühendites on keemilisel sidemel alati ka teatav kovalentne komponent. Sama moodi saab osalaenguid polaarses kovalentses sidemes pidada enamasti kovalentses sidemes esinevaks täiendavaks iooniliseks komponendiks. Nõnda puudub ioonilise ja kovalentse sideme vahel selge piir. Molekulide vahel esinevad eri jõud: van der Waalsi jõud (nt dispersioonimõju ja induktsioonimõju) ning vesiniksidemed. Vesiniksidemed on üsna tugevad (aga 10 korda nõrgemad, kui kovalentsed sidemed) ning mõjutavad ühendi keemilisi ja füüsikalisi omadusi. Van der Waalsi jõud on vesiniksidemeist veelgi nõrgemad. Keemilise sideme liigi üle otsustamine Keemilise sideme liik määratakse elektronegatiivsuste erinevuse ∆χ põhjal: kui ∆χ = 0...0,4, siis on mittepolaarne kovalentne side (nt Cl2) kui ∆χ = 0,4...2, siis on polaarne kovalentne side (nt HCl) kui ∆χ > 2, siis on iooniline side (nt NaCl), aga kuna puhast ioonilist sidet ei esine (alati on olemas kovalentne osakaal), siis on õigem määrata kahe elemendi vahel domineeriva keemilise sideme liigi. Selle ligikaudseks hindamiseks saab kasutada van Arkel–Ketelaari kolmnurka. Aastal 1941 tunnustas van Arkel kolm selgelt eristavate omadustega materjali ja paigutas need võrdkülgse kolmnurka tippudele. Ketelaar täiendas kolmnurka suurema binaarsete ühendite kogusega. Antud kolmnurka arendati veel ning leiti sõltuvust: x-teljel asuva kahe aatomi keskmist elektronegatiivsuse y-teljel asuva kahe aatomi elektronegatiivsuste vahe vahel. Teades need koordinaate leiab kolmnurka pealt domineeriva sideme liiki. Pilt kolmnurgast asub siin: Siin Vaata ka Kovalentne side Kovalentne side (Doonor-aktseptorside) Metalliline side Iooniline side Vesinikside Kaksikside Kolmikside Kompleksühend Konjugeeritud sidemed Koordinatiivside (ehk doonor-aktseptorside) Molekulaarorbitaalide teooria Pauli printsiip Valentssidemete teooria Välislingid "Aatomi ehitus. Keemiline side. Õppevahend". digi.lib.ttu.ee . Toomas Tamme 2016 a. "Keemia aluste" loengusalvestuse redigeeritud versioon.


source: CulturaX

text: Võimlejad näitasid Miss Valentine'il häid esitusi | TDK Meie kooli võimlejad saavutasid Tartus toimunud võimlemismaailma suurüritusel Miss Valentine häid tulemusi. Esimest korda meistriklassis võistelnud VK Janika Diamonds, kuhu kuuluvad Marleen Ereline, Marleen Viinapuu, Helena Seliste ja Annela Seliste, sai 22 rühma seas tubli viienda koha kahe Venemaa ja kahe Soome rühma järel. Kusjuures finaalis õnnestus rühmal oma esitust veelgi lihvida ja hinnet 0,2 punkti tõsta. Vaata esitust siit. VK Janika rühm Grisete, kuhu kuuluvad meie 7.a klassi tüdrukud Vita Enok, Christina Kodanik, Helena-Liisa Moks, Kristine Munitsõn, Kleer Siigrur ja Roberta Solom, sai noorteklassis 13 rühma konkurentsis kõrge kolmanda koha. Nende esitust saab vaadata ka Youtube'ist. VK Janika rühm Dondella, kuhu kuuluvad Eliis Aid, Emilia Margaret Katrin Kums, Terit Michelle Sild ja Laura Vahejõe, võistlesid esimest korda noorteklassi konkurentsis ja saavutasid 8. koha. Kuna see koht ei taganud kahjuks pääsu finaali (finaali sai iga riigi kaks parimat rühma), siis jäid Dondellad kokkuvõtvalt 11. kohale. VK Janika rühm Mireth, kuhu kuuluvad Isabel Marie Arro, Carmen-Ly Lubi ja Elis Pauljukaite, võistles esimest aastat juuniorklassis ning seetõttu oli neil võimalus osaleda ka maailmakarikaetapil. Peale esimest võistluspäeva õnnestus tüdrukutel saada finaali ning tüdrukud lõpetasid oma esimese maailmakarikaetapi väga tugeva kuuenda kohaga. Kokku võistles juuniorklassis üle maailma 19 rühma. Kuues koht tagas tüdrukutele pääsu mai lõpus Soomes toimuvale MM võistlusele Eestit esindama. Järgmine maailmakarikaetapp, kuhu sõidavad nii Diamonds, Mireth, Dondella kui Grisete, toimub Itaalias, Padovas 29. märtsist 2. aprillini. Pöidlad pihku! Meie õpilane Keilin Lepaste kuulub VK Rütmika juuniorgruppi Perfetto Juunior. Rühm saavutas Miss Valentine'i raames toimunud rühmvõimlemise maailmakarika esimesel etapil 19ne võistkonna seas parima Eesti tiimina tubli viienda koha, mis andis rühmale ka pääsme maailmameistrivõistlustele.


Ojuland sai Euroopa liberaalide asepresidendiks(128) Eile õhtul Berliinis toimunud kongressil valiti Riigikogu asespiiker Kristiina Ojuland Euroopa Liberaalide, Demokraatide ja Reformipartei asepresidendiks.“Eesti on üks väikseima rahvaarvuga ELi liikmesriike ja just seepärast on eriti oluline olla otsustamise juures, olla valitud üle-euroopaliste struktuuride juhtorganitesse. Sest kui räägime kõrgemalt on meid kaugemale kuulda,” rõhutas Ojuland selle ameti olulisust. Euroopa liberaalide ühenduse juhatuse neljale kohale oli viis kandidaati ning neist kõige suurema toetuse sai Kristiina Ojuland, teatas Delfile Reformierakonna pressinõunik. Kristiina Ojuland oli Euroopa Liberaalide ja Demokraatide Reformipartei asepresident ka 1999. kuni 2002. aastani, mil ta sai Eesti välisministriks. 2007. aastast on Kristiina Ojuland riigikogu esimene aseesimees. Euroopa Liberaalide, Demokraatide ja Reformipartei (ELDR) viib kokku ühiste liberaalsete, demokraatlike ja reformi ideaalidega poliitilised parteid enam kui 30 Euroopa riigist. Ojulandi kandidatuuri Euroopa liberaalide aseesimehe kohale esitas Refotmierakonna esimees, peaminister Andrus Ansip. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17209748


Eile kell 6.51 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Kärberi ja Ussimäe tänavate ristmikul, kus 31-aastase Igori juhitud sõiduauto Mercedes Benz E320 sõitis ette peateel liikunud mopeedile Lifan, mida juhtis 63-aastane Juri. Rolleri juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpusesse. Kella 14.00 ajal toimus liiklusõnnetus Tartumaal Kambja vallas Tatra-Otepää-Sangaste maantee ja Nõo-Kambja tee ristmikul, kus 48-aastase Jaanuse juhitud veoauto Volvo FM12 sõitis otsa peateel liikunud sõiduautole Suzuki Grand Vitara, mida juhtis 45aastane Anneli. Suzuki juhi ja kaasreisija, 66-aastane Anu toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi. Kella 14.48 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnus Merimetsa tn. 71 juures, kus sõidukile Toyota Hilux, mida juhtis 57-aastane Harri jooksis Olevi bussipeatuses peatunud bussi eest ette 12-aastane poiss. Sõidukilt löögi saanud poiss toimetati Pärnu haiglasse kontrolli. Kella 16.47 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Viimsi vallas Randvere külas Randvere tee ja G.H.Schüdlöffeli tee ristmikul, kus liiklusmärgi 222 (Peatu ja anna teed) nõudeid eiranud 39-aastase Juri juhitud sõiduauto Toyota RAV4 põrkas kokku 55-aastase jalgratturi Mardiga. Jalgrattur toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse. Kella 17.10 ajal toimus liiklusõnnetus Põlvas Lao tn. 14 asuva Meie Toidukaubad kaupluse parklas, kus sõiduautot Audi A4 juhtinud 24-aastane Aleks tagurdas parkimisplatsil otsa seal liikunud jalakäijale, 74-aastasele Mattile. Sõiduauto juht toimetas jalakäija Põlva Haigla EMO-sse kontrolli. Kella 18.24 ajal toimus liiklusõnnetus Võrumaal Võru vallas Võru - Põlva maantee 6. kilomeetril, kus 38-aastane Lidia sõitis sõiduautoga Volkswagen Passat ette peateel liikunud sõiduautole Audi A6 mida juhtis 23-aastane Marti. Volkswageni ja Audi juhid ning Audis kaasreisijatena viibinud 43-aastane Meelis ja 20-aastane Rando toimetati Lõuna-Eesti haiglasse. Kella 18.40 ajal toimus liiklusõnnetus Võhma linnas Laia ja Pärna tänava reguleerimata ristmikul, kus 20-aastase Taavi juhitud sõiduauto Renault Megane sõitis parema käe reeglit eirates otsa mopeedile, mida juhtis 16-aastane noormees. Õnnetuses kannatada saanud mopeedi juht ja kaassõitja, 15-aastane noormees toimetati Viljandi haiglasse.


text: iPhone 6 + iPhone 6s + iPhone 7s Tapeet abstraktne. IPhone 6s - Retina 3308922 iPhone 6 + iPhone 6s + iPhone 7s Tapeet abstraktne, IPhone 6s - Retina HD Tapeet tasuta. 3308922 Põhivärvideks seda pilti: Sevilla nights #1a101e · Yellow ochre #cb9d06 · Ultramarine blue 1 #1805db · Ultramarine #120a8f · Deep blue #220878 · Quickstep dancer #a56462 · Late Last Summer #b09122 · Jaguar #080110 · Cherry Pie #2a0359 · Golden brown #b27a01 · Nikitsky Gardens fall #6b5211 · Seance #731e8f · Rhinoceros skin #a49c5f · Dark blue #0000c8 · Indigo #791cf8 · Dull green #74a662 Inimesed juba ammusest ajast külge erilise tähtsusega lugemine keele värvid. Valgus annab pildi võlu või võtab selle ära. Dekoratiivne kunst. Tapeet 3308922: Eredad värvid. Elegants. Illustratsioon töö. Pimestavad. Kunstiline pilt. Loovust ideede. Värvi mängib inimese elus tähtsat rolli. Valguse omadusi. Kunstniku kujundus. Hele kunsti. Kujundusest aktsendiga. Kaasaegne kunst. Värvikad pildid - Värviline hd tapeet tasuta lae alla. Kaasaegse kunsti. Toretsev. Värvispektri. Võtmiseks on lihtsalt pilk tavalisi asju uue pilguga. Loov strateegiate disain. Dekoratiivne kunst. Plekk. Argpükslik. Koosseis. Kunsti on soovitatav olla üsna rahutult veider kui täiesti külm. Mitmevärviline. Meie põgus ja Ilmalik maailma, inimesed on harva võimalus pöörduda oma fantaasia. Visuaalne efekt


ETV24: Veskimägi on kindel nelja erakonna kandidaadis - Äripäev ETV24: Veskimägi on kindel nelja erakonna kandidaadis 10. august 2006, 13:57 Eelmine artikkel: Tallinlane peab Big Maci ostmiseks töötama 39 minutit Järgmine artikkel: Edelaraudtee on tänavu teenindanud üle miljoni reisija Res Publica esimees Taavi Veskimägi jätkub nelja erakonna koostöö ühise presidendikandidaadi leidmiseks hoolimata Keskerakonna ja Rahvaliidu leppest. 'On väga kahetsusväärne, kui Keskerakond ei tule ümarlauale ja loobub varem väljaöeldud eesmärgist,' ütles Veskimägi ETV24-le. 'Kuid Res Publica, Isamaaliit, Reformierakond ja sotsiaaldemokraadid jätkavad koostööd, et meie kandidaat valitaks presidendiks kas riigikogus või siis valijameeste kogus,' märkis Veskimägi. Veskimägi hinnangul eeldab see nelja erakonna senisest veelgi tõhusamat koostööd. URL: http://www.aripaev.ee/article/20060810/NEWS/308109982


source: fineweb

text: Head lugejad! Teie ees on õpetajate võrgustikutöö uudiskirja teine number. Et kevad on koolides veidi erilisem aeg - eksamid, ja kõige lillerohkem aeg - lõpuaktused, siis on avalugu seekord ka veidi teistsugune. Omi mõtteid avaldavad kolm lõpuklasside juhatajat. Head lugemist, kaasaelamist ja äratundmisrõõmu! Üksikasjalik ülevaade võõrkeeleõpetajate koostööseminarist, mis toimus aprilli lõpus Tartus. Mõtteid vahetati nii uuest õppekavast kui arvuti kasutamisest keeleõppetunnis. Autor EKTKÕL-i aseesimees Leili Sägi. 6.-7. mail 2010. a. toimus Pärnus programmi „Üldhariduse pedagoogide kvalifikatsiooni tõstmine 2008-2014“ raames pedagoogide võrgustike koostööseminar. Seminari eesmärk oli pedagoogide võrgustike esindajate koostöösidemete arendamine nii programmi sihtrühma kui ka Soome aineühenduste esindajatega. Lugeda saab pedagoogikadoktori Jaana Vasama ülevaadet aineliitude päevast ning Mart Reiniku Gümnaasiumi õpetaja Liina Reinupi ülevaadet teistest ettekannetest. Eesti Käsitööõpetajate Seltsil koostöös Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liiduga on valminud pikaajaline projekt, mis kulmineerub 2011. aastal Tallinnas koolinoorte laulu- ja tantsupeol. 2011. aasta on kuulutatud ehteaastaks. Eesmärk on, et meie noored on end ehtinud laulu- ja tantsupeol päevateemaliselt. Käsitööõpetajad on kutsutud valmistama töölehti, metoodilisi materjale, millel oleksid näpunäiteid koos tööjuhenditega: kuidas lihtsate vahenditega valmistada esemeid, mis on ehteks kandjale. Kandjat ei kaunista ainult kaelaehe, see võib olla näiteks kott, müts, lihtne rahvuslikel ainetel rõivas, vöö, randmekaunistus, seelik jne. Peaasi, et oleks eestimaine ja kaunistaks kandjat suurel peol. Töölehti võivad valmistada ka käsitöömeistrid, kunstnikud - kõik, kellel on hea idee. Töö tuleb vormistada A-4 formaadis ja kindlasti peaks seal olema ka foto valmis esemest. Esialgu on eesmärk vormistada nendest metoodilistest lehtedest mapp, mis jagatakse koolidele. Hiljem köidetakse huvitavamad tööd raamatuks. Autorid teadku, et nende õpetusi võivad kasutada kõik soovijad. Projekt põhineb heategevusel. Oma loominguline sähvatus saada juba nüüd Viimane tähtaeg on augustikuu lõpp. Lahedat meisterdamist! Seljakott "Sõlg" laulupeolisele. Valmistamise õpetus. Eesti Käsitööõpetajate Selts koostöös Tallinna Spordi- ja Noorsooameti ning Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liiduga kutsub koole osalema võrgustikutööna korraldatud projektis KUDUMISGRAFITI. KÜSIMUSTELE VASTAB Selle aasta alguses võtsid perearstid hoiaku tõendite osas – enam ei väljastata vabastusi kehalise kasvatuse tundideks. Mis saab nendest õpilastest, kellel on olnud aastaid pikaajaline vabastus kehalise kasvatuse tundidest ( kas täielikult või siis osaliselt) seoses tervislike probleeemidega? Kui nüüd arstid ei kirjuta tõendit – kas peaks siis arvestama lapsevanema ütlusega või siiski annavad tõendi erialaarstid? Vastab eksamikeskuse peaspetsialist Inge Raudsepp: Kui tegemist on pikaajaliste terviseprobleemidega, tuleb pöörduda kindlasti erialaarsti poole, kes annab ka vastava tõendi, aga ka suunised tegelemiseks kehaliste harjutustega. Igal juhul peab kehalise kasvatuse õpetaja olema kursis õpilaste tervisliku seisukorraga. Oluline on siin kodu ja kooli koostöö, kus lapsevanem informeerib kooli õpilase tervisega seotud probleemidest. Traditsiooniline Eesti Inglise Keele Õpetajate Seltsi suvekool toimub Tartus 18. ja 19. augustil 2010 Koos TÜ avatud ülikooli ja inglise filoloogia osakonnaga korraldatava suvise täienduskoolituse teema on "Värske pilk inglise keelt kõnelevate maade keelele, kultuuridele ja keeleõpetuse metoodikale". Kursustele registreerimine kuni 2. augustini aadressil , kust saate vastu kinnituse osalejaks registreerimise kohta ja elektroonilise arve. Registreerimisel on vajalik esitada iga osaleja kohta järgmised andmed: ees-ja perekonnanimi, seos Inglise Keele Õpetajate Seltsiga (liige/lisada liikmemaks arvele või mitte/ mitteliige), isikukood, kodune aadress, töökoht, täpsed andmed arve tasuja kohta. Kõik arved peavad olema tasutud hiljemalt 9. augustiks 2010 Eesti Inglise Keele Õpetajate Seltsi arveldusarvele 10152001597007 SEB pangas. Kui kool ei saa enne kursuse toimumist osalustasu maksta, tuleb sellest informeerida aadressil Siis peab kursusele tulles kaasas olema kooli garantiikiri. Kuni 18. juunini on osavõtumaks seltsi liikmetele 700 krooni, mitteliikmetele 800 krooni, ajavahemikus 19. juuni – 2. august liikmetele 800.- ja mitteliikmetele 900.- Hinna sees on kohvipausid, kerged lõunad ja õppematerjalid. Kursusele kogunemine 18. augustil 10.00-11.00 Tartus Lossi t. 3 TÜ filosoofiateaduskonna hoones. Täpse kursuse plaani saab registreerimisel. Raplamaa inglise keele õpetajad Hiiumaal Päivi Aljamaa, Raplamaa inglise keele ainesektsiooni juhataja Rapla maakonna inglise keele ainesektsioon on aastaid organiseerinud oma õpetajatele tutvumist erinevate koolidega, et leida uusi ideid ja vahetada kogemusi igapäevatöö ja ainesektsiooni ettevõtmiste mitmekesistamiseks. Oleme külastanud Laagri, Viimsi, Jüri, Tallinna Gustav Adolfi ja Tartu Miina Härma Gümnaasiumi. Ühiseid metoodikapäevi oleme kolmel aastal korraldanud Valmiera ja Vaidava koolidega Lätist. Sel kevadel sõitsime külla Kärdla Gümnaasiumile, et viia läbi ühine metoodikapäev 23. aprillil. Hiiu maakonna inglise keele ainekomisjoni tööst rääkis Milvi Tikka, Hiiu maakonna ainekomisjoni juht. Rapla maakonna inglise keele ainekomisjoni tööst kõneles selle kirjatüki autor; Eesti Inglise Keele Õpetajate Seltsi tööst ning IATEFL aastakonverentsi muljetest Harrogate linnas Inglismaal rääkis Leena Punga, seltsi juhatuse esimees. Veel oli juttu väärtushinnangute kujundamisest rahvusvaheliste projektide kaudu jpm. Õpetajate hinnangul andis päev uusi ideid ja mõtteid. Projektides osalenud õpilastelt kuulsime väga huvitavaid esitlusi: "Energy in Art and Culture", "Our Forests", "Easter", "Pärimuse kaudu hiidlaseks", "Hiidlase õlletegu". Oleme väga tänulikud Milvi Tikkale ja Diana Liivatile, kes selle päeva organiseerisid. Raplamaa õpetajate sõit sai teoks tänu Raplamaa Omavalitsuste Arengufondi toetusele. Õpetajalt õpetajale: inimeseõpetuse aineviktoriin Heli Maaslieb , Võru I Põhikooli ja Parksepa Keskkooli õpetaja, IÜ juhatuse liige Võrumaa ja Pärnumaa korraldasid koos 26.-30.aprillini inimeseõpetuse aineviktoriini, mille sihtgrupp oli seitsmenda klassi õpilased. Ürituse populaarsust näitas fakt, et osalejaid oli ka viiendast ja kuuendast klassist. Viktoriin oli individuaalne, valikvastustega. Kokku võttis osa 404 õpilast. Küsimused oli koostatud viienda kuni seitsmenda klassi õppematerjali kohta. Teemad olid valitud sellised, millega noor inimene elus kokku puutub. Erinevad käitumisviisid, nende äratundmine; uimastikäitumise valdkonna teadmisi pidid õpilased lahendama läbi juhtumite. Veel oli seksuaalvaldkond ja esmaabi. Tagasiside õpetajatelt oli valdavas osas positiivne. Märgiti, et juhtumid olid huvitavad ja elulised. Meeldisid valikuvastused ja see, et vale vastus andis miinuspunkti. Kavalalt olime valikusse aeg-ajalt ka mitu õiget vastust pannud. Eks elus just nii ongi. Inimeseõpetus on eluline õppeaine. Teadmised, mida tundides, viktoriinidel, olümpiaadidel, tasemetöödes näidatakse, peaksid ka elus tööle hakkama. Aineviktoriin oli ilus õppeaasta lõpetus õpilastele ja tagasiside ka õpetajatele. Iga õpetaja teeb täpsemad kokkuvõtted ise, tulemused on saadetud kõikidele koolidele. Projektimeeskonda kuulusid ja küsimused valmistasid Võru I Põhikooli ja Parksepa Keskkooli õpetaja Heli Maaslieb ning Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi õpetaja Eva Palk. Arvutisse pani Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi arvutiõpetaja Krista Kõlli. Toimus tenoloogiaõpetuse rahvusvaheline suvekonverents 2010 Mart Soobik , Eesti Tehnoloogiakasvatuse Liidu juhatuse esimees Traditsiooniline tehnoloogiaõpetuse-alane rahvusvaheline suvekonverents toimus tänavu Soomes, Ylivieskas koostöös Step Systems OY ja Teknokasega. Koos oldi 7.-9. juunini. Kohal oli tunnustatud disainer Ristomatti Ratia. Tehnoloogiaõpetuse töötoad olid eriti kaasaegsed: CO2 auto valmistamine, CNC- ja lasertööpingid, elektritööde meisterdamine, tehnoloogiakasvatus ja keemia, energiatöötuba, masin-lintsaagimise töötuba, klaasitööde töötuba ja Picaxe töötuba algajatele. Järgmisel aastal on rahvusvaheline suvekonverents Pärnumaal. Eelinfo üldharidusasutuste üleriigilise tunnustussüsteemi kohta Eestimaal on palju kooli- ja lasteaiainimesi, kelle tegevus õppija arengu toetamisel vajab tunnustamist. Haridusala väärt tegude ja ettevõtmiste märkamiseks ja hea kogemuse levitamiseks luuakse ESF-i programmi „Õppe kvaliteedi parendamine õppeasutuste sise- ja õpitulemuste välishindamissüsteemi arendamise kaudu“ (ÕKVA) toel kahetasandiline (regionaalne ja üleriigiline tasand) üldharidusasutustele suunatud tunnustussüsteem. Tähelepanu all on mitmekesine arengukeskkond, loodus- ja täppisteadused, Eesti väärtustamine, juhtimine ning koostöö. Kandidaate võivad esitada ka õpetajate ühendused ja aineliidud. ÕPPIJA ARENGU TOETAJA AUHIND Tunnustatakse pedagoogi, töörühma või õppeasutust, kelle tegevuse tulemusena on loodud tähelepanuväärselt soodsad tingimused õppija arengu toetamiseks. HARIDUSE SÕBRA JA TOETAJA AUHIND Tunnustatakse kodanikku, kodanike rühmitust, õppeasutuse pidajat, organisatsiooni või hoolekogu, kes on heategevuslikel alustel õppeasutust toetanud ja abistanud õppija jaoks mitmekülgse arengukeskkonna loomisel. ÕPPEASUTUSE EESTVEDAJA JA ARENDAJA AUHIND Tunnustatakse õppeasutuse juhti, juhtkonna liiget või õppeasutuse töörühma, kes on õppeasutuse ja organisatsiooni arengule arvestatava tõuke andnud, mis on omakorda aidanud kaasa õppija jaoks mitmekülgse arengukeskkonna loomisele. LOODUS- JA TÄPPISTEADUSTE AUHIND Tunnustatakse pedagoogi, õppeasutuse töötajat, töörühma või õpilast, kes on algatanud ja ellu viinud ettevõtmisi, kus õppijatel on olnud suurepärased võimalused ja arengukeskkond loodus- ja täppisteaduste omandamiseks. EESTIMAA JA KODANIKUTUNDE AUHIND Tunnustatakse pedagoogi, õppeasutuse töötajat, töörühma või õpilast, kes on toetanud õppija arengut eesti keele, kultuuri ja riikluse väärtustamisel ja loonud kodanikutunde kujunemiseks soodsa arengukeskkonna. Lähem info taotluse esitamise kohta alates 31.08.2010 eksamikeskuse kodulehel Programmid>ÕKVA Lääne-Virumaa Algklassiõpetajate Liit kutsus 16. juunil maakonna algklassiõpetajad ja teised huvilised Uhtna Põhikooli tarkuseturule. Kindlasti on õpetajad aastate jooksul ise koostanud ja ise valmistanud palju õppematerjale ja -vahendeid, mida oli nüüd hea kolleegidele tutvustada, näiteks harjutusi, ülesandeid, töölehti, lotosid, töökavu, tunniplaane, õppemänge, näidendied, peokavu, ekskursioonimarsruute ja palju muud. Tarkuseturul sai oma parimat kogemust kolleegidele tutvustada, rikastada metoodikaid, osta-müüa-vahetada ise tehtud ja ise koostatud õppematerjale, mida sobib kasutada I-II kooliastmes. Uue riikliku õppekava märksõnad on väärtuskasvatus ja kujundav hindamine. Neil teemadel rääkis maakonna õpetajatele Rocca al Mare kooli direktor Rein Rebane ja Rocca al Mare seminari juht Meedi Neeme. Täpsemalt vaata http://laaneviruklop.blogspot.com/ Õppematerjal-DVD "Eesti muusika" üldhariduskoolidele ja muusikakoolidele Inge Raudsepp, projektijuht, Eesti Muusikaõpetajate Liidu juhatuse liige, eksamikeskuse kunstiainete peaspetsialist Vajadus muusikalise DVD-materjali järele on olnud suur. 2007. aastal ilmus kirjastuselt „Talmar & Põhi“ gümnaasiumiõpik „Eesti muusikalugu“ ning aasta hiljem üheksast CD-st koosnev komplekt eesti muusikast. DVD lisab eeltoodud materjalidele visuaalse poole - näeme ja kuuleme tänaseid ja toonaseid eesti artiste esitamas meie oma muusikat. DVD materjal pärineb Eesti Rahvusringhäälingu videoarhiivist aastatest 1959 – 2008 (koostajad Eeva Potter Eesti Rahvusringhäälingust ja Eve Karp, Tallinna Reaalkooli muusikaõpetaja). Aleksander Kunileiu, Karl August Hermanni, Miina Härma, Rudolf Tobiase, Artur Kapi, Peeter Süda, Mihkel Lüdigi, Mart Saare, Heino Elleri, Eduard Tubina, Gustav Ernesaksa, Ester Mägi, Veljo Tormise, Eini Tambergi, Jaan Räätsa, Arvo Pärdi, Lepo Sumera, Urmas Sisaski, Erkki-Sven Tüüri muusikat on salvestatud tuntud interpreetide esituses. Arhiivimaterjalidest pärinevad ka unikaalsed kaadrid, kus oma loomingust kõnelemas M. Saar, E. Tubin, H. Eller, G. Ernesaks jt. DVD väljaandmine nõudis suurt ettevalmistamist ja aega, kuna valdavalt tuli kasutada ja töödelda VHS-lindistusi. Tuleb arvestada, et videopildi kvaliteedi tagamiseks on vajalik DVD- aparatuur või DATA-projektor. DVD "Eesti muusika" valmimist rahastas Tiigrihüppe Sihtasutus, väljaandjaks Eesti Muusikaõpetajate Liit. DVD on õppeotstarbeliseks kasutamiseks üldhariduskoolidele ja muusikakoolidele. Seekordes uudiskirjas löövad mitme kirjutisega kaasa Inimeseõpetuse Ühing ja Eesti Muusikaõpetajate Liit. Siin ka nende tegevustest lähemalt. Foto on tehtud Inimeseõpetuse Ühingu suvekoolis 2009. a Maidlas. Suvekool ei tähenda ainult koolitust, see on ka puhkus ja lustakad hetked kolleegide seltsis.


Mul ei ole enam mitte midagi öelda | Pärdikute päevaraamat Mul ei ole enam mitte midagi öelda Tõsiselt. Teised inimesed teevad SÜNNITUSMAJAST OTSEÜLEKANDEID. Seda piiri saaks nüüd nihutada ainult siis, kui ma läheksin lahtisele südameoperatsioonile ja seda laivstriimiksin. Või noh, oma sünnitust lähivaates vms. Kuni selle hetkeni on nüüd kogu ülejäänud blogindus mõttetu ja küündimatu. Ehk siis minu südamlikud õnnesoovid Mallukale, kes teise lapse edukalt välja surus. PALUN ära kuula neid vaimuhaigeid, kes soovitavad sul talle Lysethe nimeks panna. Ma saan aru, et küünetehnikud on ka inimesed, aga las laps ikka valib ühel hetkel ise oma tee, ei ole vaja seda tema eest määrata. Muidu olen ma pahur, sest ma tahaksin täiega trenni, aga ei saa, sest ma ei tunne end selle jaoks veel piisavalt hästi. Ideaalses maailmas ei läheks ma homme töölegi veel, aga olen juba end sinna lubanud, nii et pean ikka minema. Ideaalses maailmas ei läheks ma IGATAHES homme tantsutrenni, aga kui ma ei lähe, jään ma seal veel rohkem maha ja ei saa varsti enam üldse mitte midagi aru (võrreldes praegusega, kus ma olen suutnud need viis positsiooni ikka kuidagi selgeks saada). Täna on kindlasti vaja kodus tõlkida, sest tähtajad. Elu on raske. Aga see-eest magab mu koer nii armsasti, nagu tal poleks ühtki muret siin ilmas. Jee. Ta ei tea veel, et täna lõigatakse küüsi. Tema elu on ka raske, aga hetkel elab ta veel õndsas teadmatuses. oktoober 9, 2016 Kommentaar kirjutas w on oktoober 9, 2016 3:17 p.l. Ma võiks sulle mõne teema ja laivstriimi soovituse anda, kuid lepime enne kokku, et nime vahetamise ja migreerumisega seonduvad kulud jäävad sinu kanda. Kommentaar kirjutas Anonüümne on oktoober 9, 2016 3:28 p.l. Mis sünnitus. Striimitakse usinalt ka lapse eostamist või selle harjutamist. Sa elad keskajas või. Kommentaar kirjutas henzen on oktoober 9, 2016 4:13 p.l. on täpselt see point, miks striim voogama pannakse. Sõnad on ammendatud, laused on lõpetatud, aga elu... see paganlik protsess ei tunnista lõppu enne kui ... Kaamera pannakse juba kirstu ja IoT on hauas olemas ... Aga Atu karv läigib ja kõrv näitab, et ta teab mida sa teed 😀 Eks me homme koeraveebist saame lugeda, kuidas R. mu taguotsast pilte klõpsis ja siis veebi riputas oma hirmude jutu taustale. Kommentaar kirjutas Narva Mari on oktoober 9, 2016 9:22 p.l. See koer unistab oma sohvast. 🙂 Kommentaar kirjutas Narva Mari on oktoober 9, 2016 10:18 p.l. Eesti Loomakaitse Selts tähistas eile ülemaailmset loomade päeva! Huvitav kas loomad ka teatsid et selline päev on olemas? Kommentaar kirjutas Anonüümne on oktoober 10, 2016 6:17 e.l. Ma ausalt ei kujuta ette, kes tahaks sünnitust vaadata. Olen oma kahe lapse ilmaletuleku juures olnud ja kõige tugevam elamus oli, et mu armsat inimest piinatakse hullumoodi aga ma ei saa kuidagi aidata. Olin kohal kaasa soovil pakkumaks moraalset tuge, ehkki ei saanud aru mida minu sealviibimine sisuliselt paremaks tegi. Kommentaar kirjutas väga väga naine on oktoober 10, 2016 8:58 e.l. Ma sünnitasin esimese lapse tolle isa süles, mõlemil jalad harkis ja minu omade vahelt ta siis lõpuks tuli. Õudselt oli abiks. No et ta oli seal ja tahtis aidata juba oli väga! Kommentaar kirjutas Ray D. Noper on oktoober 10, 2016 8:44 p.l. ... ja uudistest tuli teemasse... Kas Eestis mõnes koolis vene keelt ka õpetatakse? Ei iial enam


text: Saaremaa muuseum hakkab Korsi talu korda tegema KORSI TALU: Sellisena joonistasid Korsi talu üles Eesti kunstiakadeemia tudengid kolmkümmend aastat tagasi. Repro Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et kuna Saaremaa muuseum sel aastal Euroopa Liidu piirkondliku konkurentsivõime tugevdamise programmist Korsi talukompleksi kordategemiseks raha ei saanud, hakkasid nad otsima muid võimalusi, kuidas Ruhnus asuv arhitektuurimälestis kokkuvarisemisest päästa. "Koostöös kultuuriministeeriumiga me esimese lahenduse ka leidsime," rääkis Püüa. "Juba eeloleval nädalal lähevad Ruhnu OÜ Saare Tare esindajad, kes teevad seal ära kõige hädavajalikumad tööd, et vähemalt Korsi talukompleksi pikkmaja lähiajal kokku ei kukuks." Püüa sõnul on kavas pikkmaja seinte proteesimis- ja korrastustööd, maja kooshoidmiseks paigaldatakse sinna ankrutrossid ja maja ise läheb koormatendi alla. "Loodame, et sellises olukorras peab maja talve vastu," sõnas Püüa. "Siis saame järgmisel aastal töödega edasi minna." Katuseraha küsitakse Rootsist Endel Püüa rääkis ka, et Korsi talukompleksi pikkhoonele rookatuse panemiseks on muuseum koostanud toetustaotluse Stockholmis asuvale kuningas Gustav VI Adolfi Rootsi kultuuri fondile. Praegu on vastav taotlus saadetud kultuuriministeeriumile ja Rootsi suursaatkonnale tutvumiseks. "Loodame sealt toetuskirju, et siis hiljemalt 15. septembriks taotlus ära saata," lausus Püüa. Rääkides kogu Korsi talukompleksi renoveerimistööde ja selle muuseumiks muutmise maksumusest, ütles Püüa, et esialgsete kalkulatsioonide kohaselt kulub selleks ligi 14 miljonit Eesti krooni (u 895 000 eurot – toim). "Kuna ehitusturul on aga juba praegu näha esimesi buumi ilminguid, siis võib oletada, et tööde maksumus tõuseb veelgi," lisas ta. Millal võiks Korsi talumuuseum valmida? Endel Püüa: "Sääraselt väikeste summade jupitades... ma ei usu, et me viie aastaga toime tuleme. Kui tulevikus on aga struktuuritoetuste voorus ka meede, mis lubab ehitada selliseid objekte nagu Korsi talu, siis on olukord loomulikult teine." Saaremaa muuseumi direktor lisas, et muuseumi seekordne taotlus oli igati korrektne ja tunnistati kõlblikuks. Rahuldamata jäi see aga põhjusel, et raha oli fondis vähe ja seetõttu arvasid otsustajad, et Korsi talukompleks on liialt lokaalse tähtsusega objekt. Korsi talukompleksi muuseumiks muutmise kava on päevakorras juba 2008. aasta sügisest, kui talu pärija Thomas Dreier kinkis selle Eesti riigile. Tegemist on unikaalse, ainsa Baltimaades säilinud ranna-rootslaste arhitektuurimälestisega. talvepealinlane Lisatud: 26.08.2011 / 08:19 "...ehitusturul märgata esimesi buumi märke" – ai, ai kas te siis aru ei saa, et buum ja ülekonkureerimine on kaks eri nähtust. Praegu on tegu ikka viimasega – hinnad tõusevad, et katta püsikulusid ja kliente ei jagu. Kliendid võidab see, kes esimesena hinnad alla laseb ja mahu peale läheb. Siis järgneb pankrotilaine jne aga muidu on väga hea eesmärk! Toetan ja kiidan! Lisatud: 26.08.2011 / 09:10 "hakkab korda tegema", "kavas küsida toetust" – ehk kirjutad artikli ka sellest, mitu poega su kassil ülejärgmisel aastal tuleb? Ja veel, Baltimaades ainulaadsena ei ole mõtet Korsit nimetada, seetõttu et Lätis-Leedus rannarootslasi lihtsalt ei ole elanud.


text: JANE KRUUSMAA: HOVERY COVERY'GA LIITUDES OLI KÕIGE RASKEM LAULUSÕNAD SELGEKS SAADA - MuusikaPlaneet Lauljatar Jane Kruusmaa, kes eelmise aasta lõpus siirdus ansamblist Respekt kollektiivi Hovery Covery, tunnistas raadiole Elmar antud intervjuus, et Hovery Covery'ga liitudes oli kõige raskem repertuaar selgeks õppida. "Mul on väga raske sõnu pähe saada, aga õnneks on Hoveri [Erik] väga mõistev olnud ja ka mina olen aru saanud sellest, et kui ma kahtlen, võtan ikkagi sõnad kaasa et nad oleks mul vähemalt olemas. Vahel on olnud abi ka sellest, et ma tean, et need sõnad on kuskil olemas ja siis ma ei lähe nii endast välja," kommenteeris lauljatar. Küsimusele, kui raske oli tal ühest ansamblist teise minna, vastas Jane, et üleminek ei ole olnud raske – tõenäoliselt seetõttu, et nii Respekt kui Hovery Covery on mõlemad tantsumuusikaansamblid ning Hovery Covery'l on olnud esinemisi mõistlikus koguses, mistõttu on tal harjumiseks aega olnud. Nagu mainitud, oli kõige raskem laulusõnade õppimine. "Kui ma olen päris aus, siis mina Hovery Covery't lapsena ei kuulanud," märkis Jane. "Kui paljud ütlesid mulle: "Sõnu õpid! Need on ju kõigil peas!", siis ma ütlesin, et ei ole. "Kaks me kaks" ja "Ära jahtu" muidugi on vist tõesti igal eestlasel peas, aga teiste lauludega oli väheke raskem." Jane sõnul meeldivad talle kõik Hovery Covery lood, aga üks emotsionaalsemaid on tema jaoks pala "Lootuste kaev" ehk Hoveri Eriku kirjutatud laul oma tütrele. Lõpetuseks päris raadio Elmar saatejuht Janelt, kuidas fännid teda kui ansambli uut lauljatari vastu on võtnud ning kas ollakse ka pettunud, et Estinit enam Hovery Covery's pole. "Ma ei ole veel kordagi kuulnud, et keegi oleks seda öelnud," lausus Kruusmaa. "Ka näod ei ole olnud mornid või kurjad. Isegi kui on mõnigaid nägusid nähtud, siis tavaliselt esinemise keskel need muutuvad. Kui mõni ei ole reklaami või Facebooki jälginud ja tuleb kontserdile teadmata, et bänd on uues koosseisus, siis see väike tusasus hajub esinemise keskel."


⓵ Amazonase madalik Home » Arm » Amazonase madalik Püsivamaks kujunes asustus Amazonase jõe retsept äres. Aegajalt andis suuri tulusid kautšuki kogumine metsast, kuid selline "palavik" vaibus kiiresti. Amazonase jõgikond oli pikka aega inimtühi. Wikipedia article written by contributors ( read / edit ). Kuid põldudest on osa jõudnud juba muutuda viljatuks ja paljud asukad on lahkunud, et otsida paremaid maid. Amazonase veerikkusel on kaks põhjust - väga suur jõgikond ja suur sademete hulk selles piirkonnas. Nagu vihmametsas kunagi, on seal palju liaane ja epifüte. Kõige ulatuslikumad vihmametsad, mis hõlmavad ligi 6 miljoni km2 suuruse ala, kasvavad lõuna-Ameerikas Amazonase madalikul. Ookeani tõusulaine ulatub mitusada kilomeetrit jõgepidi üles, see puhastab jõesängi ja kannab enamiku setteid kaugele ookeani. Igapo meenutab mangroovmetsi, ta on madal, kuid võrdlemisi tihe. Madalik - eesti Entsüklopeedia 29,337 likes 560 talking about this 371 were here. 24000,12 mm, 190 jm/50 kg, 0,73, 138,70, läbipaistev termokile. 225C ja 10 min. 6) Õnnetunne ei tohiks sõltuda välistest teguritest. Avatud lastetreeningud juba sellel reedel myfitness viimsis! A butterfly knife (colloquial:fan knife; balisong philippines) is a folding pocket knife. Amazonase madalik - leiti 85 faili Amazonase madalik - referaat Uurimustö bioloogia Ants hein pästab uppuvat Atlantist reisijutud sodobni čas. 57 (11 põllumehi 46 (8,7) jne., liikmeks astumise ajal olid 2 inimest tötud. Aadress, pärnu mnt Tallinn. Kuid isegi väikesed veetaseme kõikumised põhjustavad suuri üleujutusi, sest nii amazonas kui ka ta lisajõed voolavad väga tasasel madalikul laugete kallaste vahel. Lisajõed toovad Amazonasesse suure hulga sogast vett ja tänu neile kannab Amazonas igal aastal ookeani umbes 1 mlrd. Amazonas ja tema lisajõed on erakordselt kalarikkad. Siinsetes vetes elavad ohtlikud kalad piraajad, kes parves võivad kallale tungida isegi suurtele loomadele. Jõgede äres peavad jahti vee ärde jooma tulnud loomadele anakondad. Suurt deltat tal siiski ei ole. Sealseid vihmametsasid kutsutakse selvadeks, mis portugali keeles tähendab metsa. Valged inimesed vältisid kaua seda piirkonda, üksikud asulad tekkisid vaid jõgede ärde. Puudel elab tohutult sipelgaid ja muid mürgiseid putukaid. Buduaari foorum - riukalikud koduabilised / devious maids (Nüd mugav sinu nutitelefonil ) 14 päeva vastu pidada pole üldsegi raske, sest nii lühikeseks. 2 sotsiaalfoobia ehk perearstikeskus sotsiaalärevushäire 3 lihtfoobiad 2 2 muud ärevushäired 1 paanikahäire 2 üldistunud ärevushäire 3 depressiooni sümptomitega ärevushäire 3 3 obsessiiv-kompulsiivne häire ehk sundseisund 4 4 rasked stressreaktsioonid ja kohanemishäired. Buduaari turg - loote doppler Guayana m-maa patagoonia lavamaa. Maismaal on mägiste alade kõrval ka palju tasaseid alasid, mida nimetatakse tasandikeks. Credit: ( see original file ). Amazonase madalik - leiti 85 faili. Text is available under the, cc by-sa.0 license; additional terms may apply. Amazonas voolab ekvatoriaalse kliimaga alal, seepärast pole veetaseme kõikumised kuigi suured. Kogu see tegevus ohustab tugevasti looduskeskkonda. Neid põhjustavad vaid lõuna poolt, lähisekvatoriaalse kliima aladelt saabuvad lisajõed, millel esineb suvine suurvesi. Tasandikke omakorda saab kõrguse järgi jaotada: kui kõrgus merepinnast on alla 200 meetri, siis see ala on madalik. Blog klassi vandersons - travel blog Suured madalikud on rannikutel või jõgede suudmetes, nt Amazonase madalik. 10 nippi, kuidas lapse s nnip ev edukalt le elada Arvan, et auhind läks siiski õigele mängijale. Beauty injections - vitaclinika Amazonase madalik on kujutatud helekollase värviga. Amazonase madalik on madalik lõuna-Ameerika põhjaosas, kõige suurem madalik maailmas (pindala on üle 5 miljonit km2). Dieser Artikel basiert auf dem Artikel Amazonase madalik aus der freien Enzyklopädie wikipedia und steht unter der Doppellizenz gnu-lizenz für freie dokumentation und Creative commons cc-by-sa. Amazonas on maailma suurim jõgi. Igal aastal kannab ta Atlandi ookeani 3800 km3 vett, ligi kolm korda rohkem kui kongo ja 60 korda enam kui niiluse jõgi. laetud-2 korda-lõik sisust-8-klass mai 2012 Kliima päikesetõusu ajal on õhutemperatuur 20C ringis-Hommikupoolikul palavus suureneb jatemperatuur ulatub pärastlõunal umbes 30 kraadini. Maapind aurab-lämbe õhk tõuseb üles japärastlõunaks kogunevad. Madalik on tasandik, mille absoluutne kõrgus on kuni 200. Madalikud absoluutkõrgused alla 200. m/ Amazonase madalik kõige suurem madalik maailmas. Võrtsjärve madalik samanimelise järve nõo osa. St Lawrence. San Juliani alamik -105. Hommikupoolikul palavus suureneb ja temperatuur ulatub pärastlõunal umbes 30 kraadini. Maapind aurab, lämbe õhk tõuseb üles ja pärastlõunaks kogunevad taevasse pilved, millest vallandub tugev vihmavaling, sageli koos. Jõe laius künib 3-5 kilomeetrini, enne deltasse jõudmist isegi 15-20 km, sügavus on saja meetri ringis. Amazonas on nii lai ja sügav, et temal saavad sõita ka merelaevad. Lisajõgedel takistavad laevasõitu tihti kärestikud. Viimase kolmekümne aasta jooksul on Brasiilia valitsus püdnud Amazonase jõgikonda sihikindlalt kasutusele võtta. Formaat: tase: amazonase madalik on suurim vihmametsa ala mille ulatus on kuni 6 miljonit. Nende vähesed järglased elatuvad siiani jahist ja södavate viljade korjamisest. loomad elavad peamiselt puude otsas, eriti palju on mitmesuguseid ahve, laisikud, sipelgaid, papagoisid. Kivimid murenevad keemiliselt ja toimub vee-erosioon ehk mullaosakeste ümberpaigutamine ajutiste vooluvete toimel. Iquitose linn Peruus Andide jalamil on Atlandi ookeani sadam. Amazonasel on umbes 500 lisajõge, kiiruse millest mõned kuuluvad maailma suurimate hulka. ekvatoriaalsed vihmametsad hõlmavad 17 kogu maismaa pindala. Cover photo is available under :me 'Unknown' license. Agykeme , Sat, February, 10, 2018 Sellele on iseloomulik palav ja niiske ilm kogu aasta jooksul. Ekvatoriaalse kliima levikuala on lõuna-Ameerika põhjaosa, amazonase madaliku piirkonnas, aafrika keskosa kongo jõgikonnas. Kõige ulatuslikumad vihmametsad, mis hõlmavad ligi 6 miljoni km 2 suuruse ala, kasvavad lõuna-Ameerikas, amazonase madalikul. Hefeta , Sat, February, 10, 2018 Sealseid vihmametsasid kutsutakse selvadeks, mis portugali keeles tähendab metsa. Amazonas on maailma suurim jõgi. Igal aastal kannab ta Atlandi ookeani 3800 km 3 vett, Amazonas. Aqelisy , Sat, February, 10, 2018 Madalik, suur enam-vähem tasase pinnamoega madal maa-ala; harilikult vähem kui 200. M., mõni paikneb allpool maailmamere taset (Kaspia madalik). Uvesitog , Sat, February, 10, 2018 Maailma suurim on, amazonase madalik. Klass mai 2012 Kliima päikesetõusu ajal on õhutemperatuur 20C ringis.


text: ''Siin on loetletud Eesti kaitsealad (rahvuspargid, looduskaitsealad, maastikukaitsealad ehk looduspargid, kaitsealused pargid, kaitsealused puistud, hoiualad ja kohaliku omavalitsuse objektid). Nimestik kajastab ka Eesti kaitsealuseid üksikobjekte. Loe ka Eesti looduskaitsest üldiselt. Eraldi on Eesti Natura-alade loend. 31. detsembri 2016 seisuga oli Eestis kokku 3864 kaitstavat loodusobjekti, nendest: 158 looduskaitseala, 152 maastikukaitseala, 6 rahvusparki, 80 vana ehk uuendamata kaitsekorraga ala, 534 parki ja puistut, 335 hoiuala, 1426 püsielupaika, 20 kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavat loodusobjekti, 1153 kaitstavat looduse üksikobjekti. Looduskaitsealad hõlmavad 18,7% Eestist. Kõige rohkem looduskaitse all olevaid maid asub Kuusalu vallas. A Aardla järve botaanilis-ornitoloogiline kaitseala Abruka looduskaitseala Aegna rändrahnud (Lemmikneeme kivikülv, Lemmiku kivikülv) (Harju maakond Tallinna linn) Aegna saare maastikukaitseala Aela-Viirika sookaitseala Agusalu looduskaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala (Põlva maakond Põlva vald) Aidu looduskaitseala (Jõgeva maakond Põltsamaa vald) Ainja maastikukaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Akste looduskaitseala (Põlva maakond Põlva vald) Alam-Pedja looduskaitseala (Tartu maakond Tartu vald) Alatskivi-Padakõrve looduskaitseala (Tartu maakond Peipsiääre vald) Alatskivi maastikukaitseala (Tartu maakond Peipsiääre vald) Alema looduskaitseala (Harju maakond Saue vald) Alliku liigikaitseala Allikukivi koopad ja allikad Allirahu looduskaitseala Alu liigikaitseala Alutaguse rahvuspark Ammassaare mägi Andsu järvede maastikukaitseala (Võru maakond Võru vald) Angasilla hoiuala Anija looduskaitseala (Harju maakond Anija vald) Anne looduskaitseala Anumäe kaitseala Aruküla koobaste kaitseala Aseri maastikukaitseala Atla raba kaitseala Audru liigikaitseala Audru roostik Aula karstikaitseala Avaste looduskaitseala (Pärnu maakond Lääneranna vald) E Ebavere maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Väike-Maarja vald) Elva-Vitipalu maastikukaitseala (Tartu maakond Nõo vald) Emajõe-Suursoo maastikukaitseala (Tartu maakond Luunja vald) Emumäe maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Väike-Maarja vald) Endla looduskaitseala Esna maastikukaitseala Estonia mäe kaitseala H Haanja looduspark (Võru maakond Rõuge vald) Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala (Lääne maakond Haapsalu linn) Hageri karstikaitseala Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala Hiie tammiku kaitseala Hiiumaa laidude maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Hiiu madala hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Hirmuste hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Hino maastikukaitseala Holdre männikud I Iganõmme maastikukaitseala (Rapla maakond Märjamaa vald) Ihamaru looduskaitseala Ihamaru ürgmetsa kaitseala Iidva looduskaitseala Iigaste park (Valga maakond Valga vald) Iisaku pargimets (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Iisaku mõisa park (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Ikepera liigikaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Illuka park (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Illuste park (Pärnu maakond Lääneranna vald) Ilmatsalu park (Tartu maakond Tartu linn Ilmatsalu alevik) Ilumetsa ürgmetsa kaitseala Ilumetsa kuusiku kaitseala; Sügavhaua kuusik (Põlva maakond Räpina vald Kikka) Imastu park parkmetsaga (Lääne-Viru maakond Kadrina vald Imastu Imsi järv (Rapla maakond Kehtna vald) Imukvere parkmets ja puistud (Jõgeva maakond Jõgeva vald) Ingliste park (Rapla maakond Kehtna vald) Inju park parkmetsaga (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Intsikurmu metsapark; (Intsikurmu mets ja lagendik) (Põlva maakond Põlva vald) Issaku metsapark; (Issaku park) (Tartu maakond Kastre vald Issaku J Jaandi hoiuala Jalase maastikukaitseala (Rapla maakond, Rapla vald) Jalgsema hoiuala Juminda-Suurekõrve sihtkaitsevöönd Jõempa kurisud Jõepere veskiallikate kaitseala (Jõepere veskiallikad (ka Kalevipoja allikad)] Jägala joa kaitseala Jäneda allikad Järlepa järve kaitseala Järve luidete maastikukaitseala Järveküla looduskaitseala (Viljandi maakond, Viljandi vald) Järveotsa maastikukaitseala Järvevälja maastikukaitseala (Ida-Viru maakond, Alutaguse vald) Järve luidete maastikukaitseala Järvselja looduskaitseala Jäärumetsa looduskaitseala K Kaali maastikukaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Kaansoo liigikaitseala Kabelimägi (Kalevipoja iste) Kabjamäe kaitseala Kabli looduskaitseala Kahvena looduskaitseala Kalita looduskaitseala Kalbuse liigikaitseala Kalevipoja künnivao kaitseala Kalli maastikukaitseala Kalli-Nedremaa puisniit Kallukse maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Kadrina vald) Kalmistu paljand; (Tartu Devoni paljand) Kanahaua sulglohu kaitseala Kareda looduskaitseala Karinõmme looduskaitseala Karksi maastikukaitseala Karula Pikkjärve maastikukaitseala (Valga maakond) Karula rahvuspark Kassinurme linnamägi Kasti maastikukaitseala (Saare maakond Kaarma vald) Kastna maastikukaitseala Kaubi kaasik Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Kaunispe hoiuala Kavilda ürgorg Keema järved Keeri-Karijärve looduskaitseala Kellavere maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Kergu looduskaitseala Kesknõmme looduskaitseala Kesselaiu maastikukaitseala (Saare maakond Muhu vald) Kesu sookaitseala Kiigumõisa allikate kaitseala Kiigumõisa maastikukaitseala Kiisa mikrokaitseala Kikepera looduskaitseala Kiltsi allikad Kiltsi park Kirikumäe maastikukaitseala (Võru maakond Võru vald) Kisejärve maastikukaitseala (Võru maakond Rõuge vald) Kivikupitsa maastikukaitseala Kivikupitsa mäe kaitseala Kivikülv; Aruküla kivikülv Kivimurru männik Kivinõmme maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Kivisaare liigikaitseala Kuiaru looduskaitseala Kurese maastikukaitseala Koigi maastikukaitseala Koiva-Mustjõe maastikukaitseala Kolga lahe maastikukaitseala (Harju maakond Kuusalu vald) Kolga looduskaitseala Kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitseala Koluvere saar Konguta looduskaitseala Koolma kaitseala Koonga tammiku kaitseala Koorküla looduskaitseala Koorküla põlispuud Koorunõmme looduskaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Kopli tammed Kosemäe metsa kaitseala Kostivere karstiala Kostivere maastikukaitseala (Harju maakond Jõelähtme vald) Kuimetsa maastikukaitseala Kukka maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kullamäe maastikukaitseala (Viljandi maakond Viljandi vald) Kuningvere kaitseala Kura kurgu hoiuala Kuremaa kaitseala Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala Kurgja-Linnutaja kaitseala Kuri-Hellamaa hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kurimetsa looduskaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Kurisoo looduskaitseala Kurtna maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Kuulmajärve maastikukaitseala Kõnnumaa maastikukaitseala (Rapla maakond Kehtna vald) Kõpu looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kõpu-Vaessoo hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kõrgessaare maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kõrgessaare-Mudaste hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kõrvemaa maastikukaitseala (Järva maakond Järva vald) Kägi pirnipuud Käina lahe – Kassari maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Kämbla looduskaitseala (Harju maakond Kose vald Saula küla) Käntu-Kastja hoiuala Kärdla linnapark (Hiiu maakond Kärdla linn) Kärdla rannapark (Hiiu maakond Kärdla linn) Kärevere looduskaitseala (Tartu maakond) Kääpa maastikukaitseala Kübassaare maastikukaitseala Kürema kivikülv L Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala Laane tammed Lahemaa rahvuspark (Lääne-Viru maakond Haljala vald) Laidevahe looduskaitseala (Saare maakond Saaremaa ja Saaremaa vald) Laidu saare looduskaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Laikmaa kadakad Laiksaare looduskaitseala (Pärnu maakond) Laiksaare männiku kaitseala Langevoja joa kaitseala Linnumängu hoiuala (Rapla maakond, Türi vald) Laukesoo maastikukaitseala (Harju maakond Kose vald) Laulasmaa maastikukaitseala Laulaste looduskaitseala Lehtsaare looduskaitseala (Viljandi maakond Põhja-Sakala vald) Leidissoo looduskaitseala (Lääne maakond Lääne-Nigula vald) Leigri looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Lepakõrve ja Küdema kurisud Lepna tammiku kaitseala Leppoja looduskaitseala (Viljandi maakond) Letipea maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Viru-Nigula vald) Lihula maastikukaitseala (Pärnu maakond Lääneranna vald) Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala Liiva-Putla looduskaitseala Lillepi park (Harju maakond Tallinn) Lindi looduskaitseala (Pärnu maakond Pärnu linn) Lindmetsa hoiuala Lindmetsa maastikukaitseala Linnulahe kaitseala Linnumängu hoiuala (Rapla maakond, Türi vald) Linnuraba looduskaitseala Linnutaja linnamägi Loode tammiku kaitseala Loodenina rand Loodi looduspark (Viljandi maakond Viljandi vald) Luhasoo maastikukaitseala (Võru maakond Rõuge vald) Luhastu hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Luidja maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Luitemaa looduskaitseala Lustimäe kaitseala Luusika looduskaitseala Lähkma looduskaitseala Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Harju maakond Lääne-Harju vald) Lüllemäe sanglepp (Valga maakond, Valga vald) Lümandu maastikukaitseala Lüsingu maastikukaitseala Lüütre oru kaitseala M Maapaju looduskaitseala Madissaare looduskaitseala Mahtra looduskaitseala Kolgu raba (Mahtra sookaitseala) Mahu-Rannametsa looduskaitseala Maiorg; (Maiorg (idanõlv)) Malluste männikute kaitseala Manija maastikukaitseala (Pärnu maakond Pärnu linn) Marjalaid Marimetsa looduskaitseala (Lääne maakond Kullamaa vald) Maruoru looduskaitseala (Põlva maakond Kanepi vald) Matsalu rahvuspark Matsi-Kärneri tammiku kaitseala Meelva maastikukaitseala (Põlva maakond Räpina vald) Meenikunno maastikukaitseala (Põlva maakond Räpina vald) Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala Metsaääre looduskaitseala Metsõunapuude kasvukoht Mihka-Jüri allikad Mihkli looduskaitseala (Pärnu maakond Lääneranna vald Mihkli küla) Mihkli Salumäe kaitseala Mihkli tammiku kaitseala Mukri maastikukaitseala (Rapla maakond Kehtna vald) Muraka looduskaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Muraste looduskaitseala Mustallika looduskaitseala Mustoja maastikukaitseala (Võru maakond Setomaa vald) Muti maastikukaitseala (Viljandi maakondViljandi vald) Mõdriku-Roela maastikukaitseala Mõisamõtsa looduskaitseala Mõntu park Mädapea tammiku maastikukaitseala Mäealuse maastikukaitseala (Viimsi vallas) Mäesuitsu pärn Mäetaguse maastikukaitseala Mäetaguse tammiku kaitseala Mäkumäe kaitseala Märjamaa järtade maastikukaitseala (Rapla maakond Märjamaa vald Kõrtsuotsa ja Nõmmeotsa küla) Mügramäe kaitseala N Naage maastikukaitseala Nabala looduskaitseala (plaanitav) Naissaare looduspark (Harju maakond Viimsi vald) Naissoo looduskaitseala Naissoo tammiku kaitseala Narva jõe kanjoni maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Narva linn) Navesti maastikukaitseala (Viljandi maakond Põhja-Sakala vald) Nedrema looduskaitseala Neeruti maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Kadrina vald) Nehatu looduskaitseala (Lääne maakond Lääneranna vald) Neitsipere allikad (Märjamaa vald) Nigula looduskaitseala (Pärnu maakond Häädemeeste vald) Niidiaia tammiku kaitseala Niidu maastikukaitseala Niinsoni looduskaitseala (Harju maakond Anija vald) Niklusemäe kaitseala (Niklusemägi; Valga vald) Nõmme raba looduskaitseala (Järva maakond Türi vald) Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala (Harju maakond Tallinn Mustamäe) Nõva maastikukaitseala (Harju maakond Lääne-Harju vald) Närska botaaniline mikrokaitseala Nätsi-Võlla looduskaitseala (Pärnu maakond Pärnu linn) O Odalätsi allikad Odalätsi luitestik Odalätsi maastikukaitseala Ohepalu looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Kadrina vald) Ohessaare maastikukaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Oja liigikaitseala Ojasoo männid Ontika maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Toila vald) Oore männikute kaitseala Ooslamaa kaitseala Orhideede kasvukoht (praegu Verhuulitsa käpaliste püsielupaik) Orkjärve looduskaitseala Oru pargi maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Toila vald) Osmussaare maastikukaitseala (Lääne maakond Lääne-Nigula vald) Otepää looduspark (Valga maakond Otepää vald) Oti mets-õunapuu P Paadenurme looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Paadrema looduskaitseala (Pärnu maakond Lääneranna vald) Padakõrve looduskaitseala Padaoru maastikukaitseala Pae maastikukaitseala Paeala karstikaitseala Paganamaa maastikukaitseala (Võru maakond Varstu vald) Pahnimäe kaitseala Paide vanalinna muinsuskaitseala (Järva maakond Paide linn) Pajaka maastikukaitseala Pajusti tammik Paka mäe kaitseala Pakri maastikukaitseala (Harju maakond Paldiski linn) Palamulla karstikaitseala Palivere pooppuu Pandivere veekaitseala Panga maastikukaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Pangodi maastikukaitseala (Tartu maakond Kambja vald) Pangodi mäed Paope looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Paope loo hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Papioru maastikukaitseala (Viljandi maakond Põhja-Sakala vald) Paraspõllu looduskaitseala (Harju maakond Raasiku vald) Parika looduskaitseala (Viljandi maakond Põhja-Sakala vald) Parmu looduskaitseala (Võru maakond Rõuge vald) Paunküla maastikukaitseala (Harju maakond Kose vald) Peetri jõe maastikukaitseala Peipsiveere looduskaitseala Pidapa vana mänd (Rapla maakond, Türi vald) Pihla-Kaibaldi looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Pihla-Kurisu hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Piirissaare Piiumetsa maastikukaitseala Pikassilla palu kaitseala Pilkuse maastikukaitseala (Rapla maakond Märjamaa vald) Pirita jõeoru maastikukaitseala (Harju maakond Tallinn) Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala (Võru maakond Setomaa vald) Piusa koobastiku looduskaitseala (Võru maakond Võru vald) Porkuni maastikukaitseala Porsiku kadakad Prandi allikate kaitseala Prandi looduskaitseala Prangli maastikukaitseala (Harju maakond Viimsi vald) Prassi hoiuala (Hiiu maakond Emmaste vald) Prigentimägi (Anumägi) Puhatu looduskaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Puhtu-Laelatu looduskaitseala (Lääne maakond Lääneranna vald) Purila allikad Purtsa maalinna kaitseala Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala (Harju maakond Anija vald) Pähklisaare maastikukaitseala (Tartu maakond Luunja vald) Pähni looduskaitseala Päite maastikukaitseala Pärdi mägi Pärnu jõe saare looduskaitseala Pärnu rannaniidu looduskaitseala Pärnu rannaroostiku kaitseala Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala (Pärnu maakond Pärnu linn) Pühalepa hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Pühametsa looduskaitseala R Rabivere maastikukaitseala Raeküla männikud Raespa hoiuala Rahkla allikad Rahkvälja maastikukaitseala Raikküla Pakamäe maastikukaitseala (Rapla maakond Rapla vald) Rakvere tammiku maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Rakvere linn) Rakvere Vallimägi Rakvere vanalinna muinsuskaitseala (Lääne-Viru maakond Rakvere linn) Rannamõisa maastikukaitseala (Harju maakond Harku vald) Rannaniidi maastikukaitseala (Saare maakond) Rannaniidi pankade kaitseala Rattagu looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Raudna looduskaitseala (endine, Viljandi maakond Viljandi vald) Rava maastikukaitseala (Järva maakond Järva vald) Reastvere linnamägi Rebala muinsuskaitseala (Harju maakond Jõelähtme vald) Rebase ja Tori tammikud Reiu männikute kaitseala Riidaja männikute kaitseala Roosna-Alliku allikate kaitseala Roosna-Alliku maastikukaitseala Rubina looduskaitseala Ruila looduskaitseala Rumbi looduskaitseala (Rapla maakond Türi vald) Rutu maastikukaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Ruu kaitseala S Saarjõe maastikukaitseala Saarjärve looduspark Salajõe maastikukaitseala (Lääne maakond Lääne-Nigula vald) Sanga looduskaitseala Sangelaiu kaitseala Sarve maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Saunaküla maastikukaitseala (Rapla maakond Kohila vald) Savalduma karstikaitseala Seli-Angerja servamoodustised Selja jõe maastikukaitseala Selja jõe oru kaitseala Selja-Põdra hoiuala Sepaste maastikukaitseala (Hiiu maakond Emmaste vald) Siiraku looduskaitseala Silma looduskaitseala (Lääne maakond Lääne-Nigula vald) Silmsi looduskaitseala Siplase looduskaitseala Sirtsi looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Smolnitsa maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Alutaguse vald) Sookuninga looduskaitseala (Pärnu maakond Tali vald) Soomaa rahvuspark (Viljandi maakond Põhja-Sakala vald) Soontaga looduskaitseala Soo-otsa looduskaitseala Sorgu saare kaitseala Struuga maastikukaitseala Suigu looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Suuremõisa mõisa park (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Suureranna hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Suurupi looduskaitseala Sämi maastikukaitseala Säärenõmme looduskaitseala (Saare maakond Saaremaa vald) Süda tänava hõlmikpuu T Taarikõnnu looduskaitseala (Pärnu maakond Põhja-Pärnumaa vald) Tagamõisa puisniit Tahkuna looduskaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Tallinna vanalinna muinsuskaitseala (Harju maakond Tallinna linn) Tamme paljand Tammiku looduskaitseala (Harju maakond Kose vald) Tammiku tammik; (Oru tammik) Tareste maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Tartu vanalinna muinsuskaitseala (Tartu maakond Tartu linn) Teesu looduskaitseala Tellise looduskaitseala Teringi maastikukaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Tihu maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Tikste maastikukaitseala Tilga maastikukaitseala (Hiiu maakond Emmaste vald) Tilleoru kaitseala Tilleoru maastikukaitseala Tillniidu looduskaitseala (Rapla maakond Kehtna vald) Timmase looduskaitseala (Võru maakond Võru vald) Tolkuse looduskaitseala Tonja-Värska kaitseala; Tonja-Karisilla-Värska looduspark Toolse looduskaitseala Toomingmäe allikad Tori põrgu Trepimägi Tudusoo looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Tudusoo maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Vinni vald) Tuhala maastikukaitseala (Harju maakond Kose vald) Tuhu maastikukaitseala (Lääne maakond Lääneranna vald) Tuiu-Paka kurisud (4) Tupenurme pank Tõrasoo looduskaitseala Tõstamaa liigikaitseala Tõstamaa maastikukaitseala (Pärnu maakond Tõstamaa laiud (Heinlaid, Kivilaid)) Tündre looduskaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Türi maastikukaitseala Türisalu maastikukaitseala (Harju maakond Harku vald) U Ubari maastikukaitseala Udria maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Narva-Jõesuu linn) Udria jõe org ja parkmets (Ida-Viru maakond Narva-Jõesuu linn) Udria kivikülv (Ida-Viru maakond Narva-Jõesuu linn) Uhaku karstiala Uhtju looduskaitseala (Lääne-Viru maakond Haljala vald) Uljaste maastikukaitseala Undama soo hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Ura maastikukaitseala Uue-Võidu maastikukaitseala (Viljandi maakond Viljandi vald) Uueveski maastikukaitseala (org ja männik) Uulu rannamännikute kaitseala V Vaemla mõisa park (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Vahenurme looduskaitseala (Pärnu maakond Põhja-Pärnumaa vald) Vahtrepa maastikukaitseala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Vaimõisa park koos lehisegrupiga (Rapla maakond Märjamaa vald) Vaiste looduskaitseala Vaitka männiku kaitseala Vaivara maastikukaitseala (Ida-Viru maakond Narva-Jõesuu linn) Valga linnatuumiku muinsuskaitseala (Valga maakond Valga linn) Valgejärve maastikukaitseala (Harju maakond Saue vald) Valgesoo maastikukaitseala (Põlva maakond Vastse-Kuuste vald) Vanajõe hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald,Emmaste vald) Vanamõisa lahe hoiuala (Hiiu maakond Emmaste vald) Vanamõisa männiku kaitseala Vapramägi Varangu looduskaitseala Varbla laidude maastikukaitseala (Varbla laiud) Varbola vanad rannamoodustised; Varbola pinnavormide kaitseala Vardi looduskaitseala (Rapla maakond Märjamaa vald Varbola küla) Vardi loometsa kaitseala Vardja aluskivimi paljand; Vardja kosk Varsaallikad Varesemägede maastikukaitseala (Viljandi maakond Viljandi vald) Vaskjõe looduskaitseala Vellavere kaitseala (Vellavere Kogrejärv ja Kullamägi) Vellavere Külajärve kaitseala Verhuulitsa käpaliste püsielupaik Verijärve maastikukaitseala (Võru maakond Võru vald) Vesitükimaa hoiuala Vesitükimaa laidude kaitseala Veski looduskaitseala (Põlva maakond Kanepi vald) Vetiku allikate kaitseala Viidumäe looduskaitseala (Saare maakond Lümanda vald) Viieristi looduskaitseala (Saaremaa Saaremaa vald) Viilupi hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Viinamäetigude esinemispaik Viitna maastikukaitseala (Lääne-Viru maakond Kadrina vald) Vilina linnamägi Vilivalla hoiuala (Hiiu maakond Hiiumaa vald) Viljandi maastikukaitseala (Viljandi maakond Viljandi linn) Viljandi vanalinna muinsuskaitseala (Viljandi maakond Viljandi linn) Vilsandi rahvuspark (Saare maakond Saaremaa vald) Vinni tammiku kaitseala Vinni-Pajusti maastikukaitseala Viruorg Virussaare rabasaar Vooremaa maastikukaitseala Vormsi maastikukaitseala (Lääne maakond Vormsi vald) Vulbi maastikukaitseala (Järva maakond Järva vald) Võhandu jõe ürgorg Võhma kivikülv Võidumägi Võlumäe-Linnamäe maastikukaitseala Võnsi männiku kaitseala Võru vanalinna muinsuskaitseala (Võru maakond Võru linn) Võsu-liivsibula kasvukoht; (Tepripalu männik; looduslik mägisibula levikuala) Võtikvere looduskaitseala Väike-Palkna maastikukaitseala (Võru maakond Rõuge vald) Väike-Saadu pihlakas Väike-Saadu pärnad Väinamere hoiuala (Hiiu maakond) Väinamere loodusala Välgi looduskaitseala Vääna maastikukaitseala (Harju maakond Harku vald) Vääna-Posti kaitseala Vääna-Viti kaitseala Väätsa looduskaitseala Õ Õisu maastikukaitseala (Viljandi maakond Mulgi vald) Õvi kivikülv Ä Ännikse looduskaitseala Äntu maastikukaitseala Ö Örde allikad (Ulmu allikad) Ü Ülgase looduskaitseala Üügu maastikukaitseala (Saare maakond Muhu vald) Vaata ka Eesti loodusmälestiste loend Eesti Natura-alade loend Eesti puude loend Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal Viited Kaitsealad Eesti looduse loendid