text: Keegi ei armasta Lukašenkat rohkem kui oma peret | ajakiri.ut.ee Pealtnäha harilikust üliõpilasest on saanud Valgevene aktivist. Valgevene on muutunud maailmakaardil palju nähtavamaks kui eales varem, vähemalt lähiajaloos, ent sellised kuulsuse ahelad, mida valgevenelased praegu kandma peavad, ei ole just meeldivate killast. Ilmselt meeldiks ka Valgevenest pärit TÜ bioinseneeria ja robootika üliõpilasele Vlada Kostitsynale rohkem, kui vestleksime tema kodumaa eduloost pärast revolutsiooni, mille käigus on kukutatud Valgevene diktaator Aljaksandr Lukašenka ning aidatud jalgele stagneerunud majandus ja ühiskond. Praegu aga on olukord ärev ja lahendust ei oska noor Valgevene aktivist Vlada ennustada. Vlada on Tartus elanud juba kaks aastat. Septembris alustab ta siin kolmandat, viimast bakalaureuseõppe aastat Tartus. Ta on pärit Valgevene pealinnast Minskist. Enda sõnul ei tule ta vaesest perest ja tänu sellele oligi tal võimalik välismaal õppima asuda. Vladal ei olnud esialgu kindlat soovi tulla just Eestisse. Tal oli kõrgharidusõppeks kolm tingimust. Esiteks soovis ta omandada kvaliteetse kõrghariduse inglise keeles. Teiseks pidi õppekava olema piisavalt paindlik, et valida erinevaid teadussuundi. Kolmandaks ei tohtinud õppetasu olla liiga suur. Nendele kolmele tingimusele vastaski Tartu Ülikool. Magistrikraadi plaanib Vlada saada samuti mõnes Euroopa ülikoolis. Vladal ei tulnud mõttessegi astuda Valgevene ülikooli, sest kui gümnaasiumiajal käis paar ülikooli professorit tema klassile õppeaineid andmas, mõistis ta, et sealne loodusteaduste kõrgharidusõpe on ajast maha jäänud. "Teadusele ei anta kuigi palju raha. See on veidi nagu nõukogude ajal – teadlaste varustus ja hooned on vanaaegsed," kirjeldab ta. Sellest hoolimata peab ta ikkagi väga lugu sealsetest teadlastest, kes suudavad askeetlikes tingimustes edusamme teha. Suur hulk Valgevene noori läheb välismaale õppima – enamik Vlada sõpru tegi sama. Paljud ei saa aga seda luksust endale lubada, sest see tähendab suuri rahalisi kulutusi. Valgevene kõrgharidussüsteem ei ole Vlada sõnul kuigi kutsuv. Seal on kaks võimalust: kas õppida tasuta kohal, mis kohustab pärast õpingute lõppu jääma vähemalt kaheks aastaks kodumaale tööle, või maksta kõrgharidusõpingute eest ise, et vältida kohustusi riigi ees. Paljudel ei ole võimalik õpingute eest tasuda ja nii jäävadki nad Valgevenesse lõksu. Pingutus kodumaa nimel Viimati käis Vlada kodumaal möödunud aasta detsembris. Ta kavatseb edaspidigi oma perel ja sõpradel Valgevenes külas käia, kuid ei näe end tulevikus seal töötamas ega peret loomas. Praegune olukord Valgevenes areneb etteaimamatult ning Vlada on kindel, et isegi kui õnnestub Lukašenka troonilt tõugata ja presidendiks saab opositsioonikandidaat Svjatlana Tsihhanovskaja, kes on lubanud võimule saades korraldada uued valimised, ei sünni majanduse ja ühiskonna muutused üleöö. "Ajalugu on näidanud, et positiivsele muutusele eelneb alati langus," teab Vlada. "Küllap olen egoistlik, kui seda ütlen, aga ma soovin areneda ja end teostada. Praegu ma Valgevenes karjäärivõimalust ei näe," räägib ta. Sellest hoolimata peab Vlada end patrioodiks ning tahab oma tööga Valgevene riigi ja ühiskonna arengule kaasa aidata. "Ma olen Valgevene kodanik, seega on kodumaa käekäik mulle väga oluline." FOTO1_Andres Tennus.jpg Kui Vlada ei liitunud Valgevene noorsooorganisatsiooniga BRSM, alandati koolis tema hindeid. Juba praegu, üliõpilasena, on Vlada oma kodumaa eest välja astunud. Koos teiste Eestis elavate valgevenelastega on ta loonud Facebookis Eesti Valgevene sõprade grupi (ingl Estonian Friends of Belarus), kus jagatakse teavet Valgevenes toimuva kohta. Ta oli ka üks neist, kes korraldasid Tartus valgevenelaste toetuseks rahumeelse kogunemise. "See ei olnud meeleavaldus. Mina ja teised Tartus elavad valgevenelased soovisime suurendada teadlikkust selle kohta, mis praegu Valgevenes toimub. Seega korraldasime Kaarsilla juures kogunemise, et avaldada toetust neile, kes on Valgevenes rahumeelsete meeleavalduste käigus sattunud vägivalla ohvriks," selgitab Vlada. Niisiis on Vladast saanud aktivist, kes esialgu küll endale niisugust tiitlit lisada ei taha, kuid järele mõeldes võtab selle siiski omaks – ta annab endast kõik, et toetada poliitilist muutust kodumaal. Sellise tegevuse pärast Eestis ei ole teda ähvardatud, kuid ta tõdeb, et kui käituks nõnda Valgevenes, oleks ta ohus. Vlada tunnistab, et oli hämmingus, kui nägi, milleks miilits ja eriüksus (OMON) võimelised on: peksmised tänavatel ja piinamised arestimajades. "Nende ülesanne on kaitsta oma kodanike turvalisust, kuid nad on astunud hoopis nende vastu." Lukašenkat peab ta kõhklemata diktaatoriks, sest loevad ainult tema arvamus ja otsused, olgu siis sise- või välispoliitikas, majanduses või milles tahes. Ta on okupeerinud riigi, hoolimata oma rahva tahtest, sõnab Vlada. Vlada ei ole kunagi Valgevene valitsust usaldanud ega tundnud end Valgevenes elades turvaliselt. "Ma ei tajunud, et valitsus oleks hoolinud minu heaolust." Ometi ei ole ta pidanud tundma sellist ohtu, nagu tunnevad praegu kodumaal elavad pereliikmed ja sõbrad. Ta kirjeldab, et inimesed ei julge isegi poodi minekuks kodunt väljuda ja et sugulastega hoitakse pidevat sidet, juhuks kui keegi peaks vahistatama – siis lähedased vähemalt teavad, mis on juhtunud. Lääne sanktsioonide mõju Vlada ei oska ennustada, kuidas keeruline olukord Valgevenes võiks laheneda. Paradoksaalsel kombel näib talle, et ainus viis Lukašenka kukutada on see, kui miilits ja OMON asuvad protestijate poolele. Nii ei jääks praegusel valitsusel üle muud, kui tagasi astuda, arvab ta. Sellisele stsenaariumile ei pane Vlada palju lootusi, kuid mõtleb, et ehk leiavad miilitsa ja OMON-i töötajad endis siiski julguse teha seda, mida nad ametisse astudes tõotasid: kaitsta oma rahvast. "Ilmselt leidub nende seas inimesi, kes nii mõtlevad, kuid nad ei julge oma arvamust avaldada. Kui juba tsiviilisikuid ähvardatakse, siis miks ei peaks nemadki end ohustatuna tundma?" arutleb Vlada. Vlada ja tema kaasaktivistid Eestis arvavad, et üks tõhusamaid käike Lukašenka tagandamiseks oleks Euroopa Liidu liikmesriikide ja USA sanktsioonid praeguste valitsusliikmete – presidendi ja tema kaaskondsete vastu. Kuid kas läänemaailma sanktsioonid on asjakohased, kui Putin ida poolt nii lahkelt abikäe võib ulatada? "Valitsuse liikmed, kes langetavad tähtsaid otsuseid, on rikkad. Nende lapsed ja teised perekonnaliikmed elavad tihti välismaal. Nad käivad seal puhkamas ja ostlemas. Nad saadavad oma lapsi mainekatesse välismaa ülikoolidesse õppima," loetleb Vlada. Kui võtta neilt sellised võimalused ära, külmutada Euroopa pankade kontodel olev raha, siis nad muudaksid oma seisukohti, leiab Vlada. "Kõik inimesed on isekad. Ma olen kindel, et keegi ei armasta Lukašenkat rohkem kui oma peret ja isiklikku heaolu," on ta veendunud. Nagu öeldud, teab Vlada, et suurtele positiivsetele muutustele eelneb alati langus, kuid kui peab valima languse ja vägivalla vahel, siis valiks ta languse. Et astuda kaks sammu edasi, tuleb mõnikord teha samm tagasi.


Kas Tartu linna bussifirma loomine ei tuleks soodsam? - Uudised - Tartu Postimees Kas Tartu linna bussifirma loomine ei tuleks soodsam? 22. juuni 2010, 9:33 Linnavalitsus kuulutas Tartu bussihanke võitjaks Sebe, kellele tuleval aastal tuleb maksta arvestuslikult 103 miljonit krooni. Kas selle hanke tulemusel linnaliinide teenindamine tuleb linnale munitsipaalbussifirma loomisest soodsam? Samas suurusjärgus. Aga ausalt öeldes usaldaksin ma 15-aastase või suuremagi kogemusega bussifirmat seda tööd tegema küll paremini, kui et hakata nullist munitsipaalettevõtet looma lootuses, et see on võluvits. Linnavolikogu liige (SDE): Suurusjärk on ju sama. Eelmised rehkendused, mis said talvel munitsipaalfirma kohta tehtud, näitasid aastakulu 100 miljoni kanti. Loomulikult oleneb, milliste bussidega sõidetakse. Raske öelda, mis järgmine aasta toob, see hinnavõrdlus on pädev. Munitsipaalfirma tegutseks samal turul. Vedaja asi on ainult sõita, liinikorraldus ja piletimüük on linna käes, eks sellest sõltub tulemus. Linnavolikogu liige (IRL): Ei tule soodsam. Võtsin kõrvale linna koostatud munitsipaalettevõtte äriplaani. Hankel tuleb keskmiseks 28 krooni liinikilomeetri eest, 25 krooni oleks tulnud munitsipaalfirma puhul. Eks olegi näha, et kümmekond protsenti on kasum firmale. Munitsipaalfirma mõte oli luua linna enda sees kompetents bussinduse arendamiseks. Hanke võitja ei pea mõtlema, kuhu bussid sõidavad, see arenduspool on linna käes. Eks aeg näitab, kas linnakodanikule on see praegune lahendus hea või mitte.


source: CulturaX

text: SA PEAD KEDAGI TEENIMA: Peeter Sauter - Raamat | Rahva Raamat Avaleht / Raamatud / Ilukirjandus / Eesti autorid / SA PEAD KEDAGI TEENIMA Autor: PEETER SAUTER 19.89 7.89 € Kaupluses püsikliendile: 7.50 € Kaupluses: 7.89 € Kaup kätte: neljapäev 21.11 Peeter Sauteri "Sa pead kedagi teenima" vaatleb kahe inimese vahelisi pingeid kohati nukralt, kohati irooniliselt, aga alati keskendunult. Siin on koos stseenid ühe abielu allakäigust. Sauteri ühtaegu argine ja filosoofiline jutustamisviis võimaldab näha detailide taga seaduspärasid ja vastupidi. "Sa pead kedagi teenima" on tema romaani "Ära jäta mind rahule" mõtteline järg, tumemeelsem kaksik. Urmas Vadi soovitab: "No Sauter on hea. Tema kohta muidugi räägitakse, et ta kirjutab kogu aeg seda ühte ja sama juttu. Eks me kõik kirjuta, isegi need teevad seda, kes ei kirjuta raamatuid. Aga päris õige see jutt Sauteri selle raamatu puhul ei ole. Siin on olemas täiesti algus ja lõpp (mees ja naine muudkui soiuvad ja kiusavad ennast ja teineteist) ja omad sündmused (viimaks minnakse lahku). Aga kõik need sündmused tulevad selliste rahulike lainetustena, nagu nad enamasti elus ikka tulevad, ei mingit literatuurset konstrueeritust. Raamat on paks ja ega teda korraga ei peagi läbi lugema, seda on hea võtta jälle riiulist nagu meie esivanemad vahest võtsid piibli ja lugesid seda." Tõnu Õnnepalu soovitab: "Sauteri suurteos, ilma naljata (kuigi ka nalja, nukravõitu nalja saab seal rohkem kui rubla eest). Väga aus eluvaatlus, väga julge, siiras, võiks nagu ära tüüdata oma paksuses, aga üldse ei tüüta!"


„(10) Kui maavanem leiab, et kohaliku omavalitsusüksuse haldusakt või selle andmata jätmine on õigusvastane ja rikub avalikku huvi, teeb ta 90 päeva jooksul haldusakti andmisest või sellest keeldumisest teadasaamisest arvates kirjaliku ettepaneku tunnistada haldusakt kehtetuks, viia see õigusaktidega vastavusse või anda nõutav haldusakt välja.”.


FIX - 24.08.2017 - Kiivitaja talu õu, Pangodi - Piletilevi.ee Kontserdil kõlavad Fixi parimad lood, solistina laulavad ansamblis Novella Hanson ja Viljo Tamm. Viljo Tamm on olnud Fixi (Repriisi) liige koguni 15 aastat! Selle aja jooksul andis ta Fixi ja Repriisiga sadu kontserte nii Euroopas, Aasias kui ka Aafrikas. Eesti üks talendikamaid naislauljaid Novella Hanson laulis Fixis juba bändi algusaastatel ning taasliitus bändiga aastaid hiljem. Kontsert on vaheajaga. Lisaks astub koos Fixiga külalisesinejana üles andekas eesti muusik Taavi Peterson, kes laulab koos ansambliga nende tuntuimaid lugusid. Tule ja saa osa vahvast suveõhtust Eesti legendaarseima bändi seltsis! FIX N 24.8.2017 19:00 Kiivitaja talu õu, Pangodi 12.00 - 17.00 Ürituse toimumise päeval eelmüügis ja tund enne kontserdi algust kohapeal on pilet 19 €. Soodustusi ei ole, vaid lapsepilet on 12 €. Kestus 2h (ühe vaheajaga) Fix management OÜ


Kaupade vedu mureks? See on meie töö, aitame.


Haabersti Sotsiaalkeskuses toimub võimlemistreening - selja eri > Tallinn Haabersti Sotsiaalke... Haabersti Sotsiaalkeskuses toimub võimlemistreening - selja eri Kolmapäeval, 10. jaanuaril kell 14.00 toimub Haabersti Sotsiaalkeskuses (Õismäe tee 24) võimlemistreening - selja eri, kus treener Evelin Talts õpetab praktiliste harjutuste kaudu, kuidas hoida oma selga tervena. Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni sõnul on renoveeritud Haabersti Sotsiaalkeskuses avarad ruumid, mis võimaldavad elanikele rohkem erinevaid teenuseid ja tegevusi pakkuda. „Mul on hea meel, et elanikud võtavad aktiivselt osa Haabersti Sotsiaalkeskuses pakutavatest võimalustest. Sellest annab tunnistust külastajate arvu järjepidev kasv,“ ütles Jürgenson. Võimlemistreening pöörab peamise tähelepanu harjutustele selja erinevates piirkondades kuna just vanemas eas võib tunda seljas valu. Selga tuleb muidugi hoida, kuid vajalik on kõiki lihaseid ja liigeseid mõõdukalt liigutada. Treening on osalejatele tasuta!


Turism ja hotellindus bakalaureus Euroopa - Turism ja hotellindus BA 2020 Euroopa Turism ja hotellindus bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta Siit leiad suure valiku Euroopa õppimisvõimalusi ja kogu info Turism ja hotellindus bakalaureuse õppeprogrammide kohta! Leia endale sobiv õppimisvõimalus! Hotellijuhtimine (42) arrow_forward Hotellindus (51) arrow_forward Turism (118) arrow_forward


Amatöör Abielunaine Suhuvõtmine Sitting Sisse...


source: fineweb

text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Roheline raamat kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta Soovitud teave ei ole valitud keeles kättesaadav. Et tutvuda teabega saadaval olevates keeltes, valige palun üks järgmistest viitadest. - Grünbuch über das Potenzial der Kultur- und Kreativindustrie - Green Paper on the potential of cultural and creative industries - Libro Verde sobre el potencial de las industrias culturales y creativas - Livre vert: libérer le potentiel des industries culturelles et créatives - Libro verde sul potenziale delle industrie culturali e creative


Minust | Piret õpib jälle Asusin õppima TLÜ Informaatika Instituudi haridustehnoloogia magistriõppesse, sest mind köidavad kaasaegsed õpimeetodid ja tehnoloogia. Olen varasematel aastatel oma töös kokku puutunud kolleegide aitamise, tehnoloogi tööd puudutavate koolitustega ja see on mind innustanud seda teemat edasi uurima. Vähetähtis pole ka haridustehnoloogi kutsetunnistus, mis oleks hea sümbioos minu käesoleva haridusega eesti keele õpetajana. Praegu töötan Pelgulinna Gümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse pedagoog-metoodikuna. 2009. aastal sain Tallinna e-õpetaja 2009 tunnustuse. Olen lõpetanud Tallinna 22. Keskkooli muusikaklassi (praegune Jakob Westholmi Gümnaasium) ning Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse eriala, mille lõpetamisel sain filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kvalifikatsiooni, mis vastab magistrikraadile. Samas on mul huvi omandada uus eriala haridustehnoloogia, mitte astuda doktorantuuri. Haridustehnoloogia annab võimaluse vaadelda probleeme laiemalt, aluse mõista ka teiste ainete õpetajaid, oskused täiskasvanute koolitamiseks, mida filoloogia doktorantuur ei võimaldaks. Varem olen töötanud kirjastustes Valgus ja Ersen toimetajana, uudisteagentuuris BNS keeletoimetajana, Ristiku Põhikoolis ja Tallinna Sikupilli Keskkoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Koolitustest olen aktiivselt osalenud TPÜ avatud ülikooli täiendõppekeskuses, Tartu Ülikooli kursustel, Eesti Ajakirjanike Liidu keelesektsioonis ning Tallinna Õpetajate Majas ülelinnalistes ainesektsioonides. Osalen ka mitmes projektis (Comenius, e-Twinning) ning e-kursustel. Kokku olen seni osalenud harivates tegevustes üle 2000 tunni. Huvi tehnoloogia ja IKT vastu avaldus Ristiku Põhikoolis, kus kasutasin oma ainetundide läbiviimiseks arvutit, puutetahvlit, praeguseks on lisandunud dokumendikaamera ning erinevad õpisüsteemid (VIKO, Moodle, blogid, vikid). Olin koolis IKT arendamise nõukogu koordinaator ja avasime selle töö kohta veebilehe. Huvi IKT vastu andis mulle tõuke kandideerida 2008. aastal Tiigrihüppe SA koolitajaks ja sellest alates olen koolitanud Tallinna ja Harjumaa õpetajaid üle 560 tunni ulatuses. Iga koolitus arendab tohutult ka mind ennast, sest ainuüksi suhtlemine väga paljude õpetajatega on rikastav. Samas pean pidevalt mõtlema, kuidas mingit vahendit saaksid tõhusalt koolitöös kasutada nii õpetajad kui ka õpilased. Oma õpilastega aineõpetajana kasutan kaasaegseid õpivahendeid ja materjale iga päev ning motiveerin oma eeskuju ja hea nõuga ka teisi õpetajaid sama tegema. Haridusüritustel, konverentsidel ja ajakirjanduses pedagoogilistel ning erialastel teemadel esinemine on viinud mind 2008. aasta aprillis IT Kolledžis peetud konverentsile „E-õpe on siin, kus oled sina?”, kus tegin ettekande „Puutetahvel erivajadustega laste õpetamisel”. Veel olen esinenud Eesti Maaülikoolis, Tartu Ülikooli haridusteaduskonna pedagoogika osakonnas, Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsis, Tiigrihüppe SA ideelaatadel eesti keele boksis jm. Esinemisest Koolielu IKT infotunnis eesti keele ja kirjanduse õpetajatele Gustav Adolfi Gümnaasiumis on video. Kõik need ülesastumised on mind väga arendanud, seda nii avaliku esinemise mõttes kui ka materjali kogumisel ja koostamisel. Olen avaldanud artikleid Õpetajate Lehes, Koolielus ja Elukirjas, aga ka Keelekaitsjas ja Hariduses. Ka see on hea kogemus, mulle meeldib kirjutada, sest see nõuab sõnade ja mõtete üle aru pidamist ja hoolikat välje ndumist. E-portfoolio asub aadressil http://piretiportfoolio.pbworks.com/


Blogi / Üheksa korda mõõda, üks kord lõika!


text: PAROC Cortex - Paroc.ee Tuuletõkkeplaat PAROC Cortex on mittepõlev, sisemise tuuletõkkekihiga kivivillast soojustusmaterjal, mis on mõeldud nii vanemate kui ka uute hea ventilatsiooniga kõrghoonete välisseinte soojustamiseks. Soojustatud tuuletõkkeplaati saab koos teise soojustuskihiga kahekihilise süsteemi väliskihina kasutada. Kahekihilises süsteemis saab seina soojuspidavuse parandamiseks otsakuti ühendatud ühtse soojustuskihi moodustada. Tuuletõkkeplaat on kaetud auru läbilaskva tuulekindla kilega, mis pakub suurepärast ilmastikukindlust. Hea auruläbivus võimaldab niiskusel ohutult ära kuivada, ilma konstruktsioonis kondensatsiooniprobleeme põhjustamata. Õhulekke minimeerimiseks tuleb ühendused spetsiaalse teibiga tihendada.


text: Äripäev • 3. detsember 2020 kell 13:20 Nasdaq Tallinn juhatuse esimees Kaarel Ots Foto: Raul Mee Töönädala viimases Äripäeva raadio hommikuprogrammis räägime kolmanda kvartali tulemustest meie kodubörsil ja lõppeva aasta börsitrendidest maailmas; sellest, et usku ei tohi kaotada ka suure šoki tingimustes, ja vastutustundliku majanduse tõusust. Kuuleme ka, milliseid uudiseid ja lootusi on tulekul Tallinna börsil. Raadiohommiku külaline on Nasdaq Tallinna juhatuse esimees Kaarel Ots. Värskes Äripäeva edukate ettevõtete TOPis ilmunud maakondlikus arvestuses on Saaremaal teadagi võimsa Incapi järel teise koha haaranud väikelaevatootja OÜ Alunaut. Loome raadiosilla Alunaudi ühe omaniku ja juhi Mark Muruga ning võtame ettevõttele edukaks osutunud aasta kokku. Kuidas on pandeemia mõjutanud Alunaudi riiklikke ja eratellimusi? Kui välismaale reisida ei saa, siis kas raha kulutatakse lõbusõidupaadile? Kui Saaremaad tabas kevadel šokk ja koroona tõi turismiäris tagasilöögi, siis kuidas saab hakkama kohalik tööstus? Sel nädalal kuulutas Äripäev välja neli kuud kestva traditsioonilise Eduka Eesti arvamuskonkursi. Uurime kevadiselt võitjalt Demis Vossilt, millist tagasisidet ta oma tööjõuturgu puudutanud ideele sai, kuidas täiend- ja ümberõppe valdkonnas üldse praegusajal toimub? Mõistagi küsime ka võitjalt, kuidas ja kuhu ta investeeris Eduka Eesti konkursi võidusumma 10 000 eurot. Teeme juttu ka loodavast mõjuvõimsast transpordiametist, mille etteotsa asub mitmekesise juhikogemusega Kaido Padar. 11.00–12.00 "Äripäev eetris". Äripäev eetris saates on stuudios Äripäeva ajakirjanikud Urmas Jaagant ja Kristjan Pruul ning varasem Äripäeva kauaaegne ajakirjanik Piret Reiljan. Juttu tuleb sellest, mis on tänavu katuserahadega teisiti, kaua püsib valitsus ning kes koroonatalve üle elavad. Vaatame pikemalt sisse sellesse, mida avastas rahvusvaheline ajakirjanike konsortsium Euroopa puiduärist ning mida on KredExile ette heita olnud riigikontrollil või Eesti ehitajatel. 12.00–13.00 "Fookuses: Euroopa majandus". Seekordses saates tuleb juttu migratsioonipoliitikast. Juttu tuleb sellest, kas Euroopa Komisjoni pakutav rändekava on hea või mitte ning kui tõenäoliseks võib pidada, et liikmesriigid selle heaks kiidavad. Aga ka näiteks sellest, milline migratsioon kolmandatest riikidest võiks Eestile kasuks tulla. Arutlevad sotsiaaldemokraat, europarlamendis sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni kuuluv Sven Mikser ning EKRE poliitik, europarlamendis identiteedi ja demokraatia fraktsiooni kuuluv Jaak Madison. Saadet juhib Karl-Eduard Salumäe. 13.00-14.00 "Edukad naised". Saatesarjas räägivad tippu jõudnud naised oma loo. Piilume nende edu kardinate taha: mis on toonud neile edu, milliseid otsuseid ja ohverdusi nad tegid. Sel korral räägib Rikaste TOPi kuuluv ettevõtja ja endine poliitik Reet Roos rikkaks saamisest, poliitikas osalemise võludest ja valudest ning hilises eas laste saamisest. Ettevõtja Reet Roos oli tänavuses Rikaste TOPis kohal number 163, tema vara väärtuseks hinnati ligi 28 miljonit eurot. Reet Roos on kuulunud kahte riigikogu koosseisu ning seisnud naiste tervise ja toimetuleku eest. Saatejuht on Katariina Krjutškova. 15.00–16.00 "Hea nägemise kool". Tänapäevane tööelu ja hobid seavad üsna kõrged nõudmised ka meie nägemismeelele. Samas on nii, et prillid, mis aitavad arvutiekraanilt numbreid ja tähti kokku lugeda, ei pruugi olla kõige efektiivsemad näiteks golfirajal või mägimatkal. Õnneks on nii lähitöö, kalastamise, golfimängu kui õhtuse autojuhtimise jaoks võimalik tellida prillide erilahendusi, mis aitavad saavutada paremaid tulemusi ning tõsta oluliselt ka turvalisust. Erinevaid lahendusi tutvustavad Pere Optika juhatuse esimees Jaan Põrk, Essilori prilliklaaside tootespetsialist Margo Tinno ning Pere Optika optometrist Laura Tõnov. Saatejuht on virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg.


DLC0160AUG, DLC DLC0160AUG LCD paneelide turustaja | LCDs-Display.com LCDs-Display.com on DLC DLC0160AUG eritarbimisega turustaja. DLC DLC0160AUG on uued & originaalvaru saadaval LCDs-Display.com, samal päeval shipping koos tasuta shipping cost. DLC DLC0160AUG pdf-i andmelehel või DLC DLC0160AUG või teiste DLC-LCD-de üksikasjalikele spetsifikatsioonidele, palun Kirjuta meile, meil on hea meel pakkuda seda. Taotle DLC DLC0160AUG turustaja pakkumist LCDs-Display.com-is. Kirjuta meile: info@LCDs-Display.com Seotud mudel "DLC0160AUG" Seotud märksõnad "DLC0160AUG" jaoks


New York Times: Vene häkkerid on lugenud Obama salastamata e-kirju(8) Valge Maja salastamata arvutisüsteemi sisse tunginud Vene häkkerid lugesid osa president Barack Obama e-kirjavahetusest, teatasid asjaga kursis olevad kõrgetasemelised ametnikud. Häkkerid, kes pääsesid üsna sügavale sisse ka riigidepartemangu salastamata süsteemi, ei paista siiski olevat pääsenud serveritesse, mis kontrollivad Obama BlackBerry seadmeid, mis on temal ja abidel alati kaasas, kirjutab New York Times. Häkkerid pääsesid siiski ligi Obamaga regulaarselt suhtlevate Valges Majas ja ilmselt ka mujal töötavate inimeste e-postiarhiividele. Valge Maja ametnike sõnul ei ole salastatud võrgud ohtu sattunud ning häkkerid pole saanud oma valdusse mingit salajast informatsiooni. Paljudel kõrgetel ametnikel on kabinetis kaks arvutit, millest üks on ühendatud üliturvalisse salajasse võrku ja teine on mõeldud salastamata suhtlemiseks. Samas on ametnikud tunnistanud, et salastamata süsteem sisaldab palju informatsiooni, mida peetakse vägagi tundlikuks: päevakavasid, e-kirjavahetust suursaadikute ja diplomaatidega, personalipoliitika ja seadusandlusega seotud arutlusi ning vältimatult ka debatte poliitika üle üldiselt. Ametnikud ei avaldanud häkkerite loetud Obama e-kirjade arvu ega nende sisu tähtsust. Presidendi enda e-postikontosse pole ilmselt sisse häkitud. Abide sõnul saab Obama enamiku igapäevastest ettekannetest suuliselt või paberil Ovaalkabinetis või situatsiooniruumis. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71331051


text: Märksõna: Sotsioloogia | ERR | Digihoidla Avaleht → Märksõna: Sotsioloogia Märksõna: Sotsioloogia Veel üks ajalugu: VEEL ÜKS AJALUGU. II (01.12.2004) Nn Valge sarja raamatutest, kus kajastatakse uusi uurimissuundi sotsioloogia ja ajaloo vallas vaatlevad sarja autor-koostaja ajaloolane Marek Tamm ja saate autor Kaarel Vanamölder. Toimetaja Liina Fjuk. ARGIPÄEV. Sotsioloogide konverents. (27.04.2006) Sotsioloogide igakevadist missioonikonverentsi tutvustavad sotsioloogid Juhan Kivirähk ja Tallinna Ülikooli professor Raivo Vetik, tulevikuvisiooni lisab majandusministri nõunik Heido Vitsur. Saatejuht ja küsitleja on Tarmu Tammerk...


text: Inglise keele kesktase korrektsioonile E-kursus hõlmab kaheksat erialast teemat, mis annab võimaluse õppijal end erialases inglise keeles ennast täiendada. Kursuse materjalide seas on audiomaterjale, lugemist, kirjutamist, enesekontrolli ja teste. Korrektsiooni õppekava korrektsiooni eriala üliõpilased, kaugõppe üliõpilased ning täiendkoolitusel osalejad praegused ja tulevased vanglaametnikud. inglise keel, keeleõpe, korrektsioon Elen Laanemaa (Autor) Sisekaitseakadeemia English Lecturer Vaiko Mäe Sisekaitseakadeemia haridustehnoloog Aineprogramm korrektsioon ingl.rtf (73,05 KiB) ekraanipilt.JPG (91,25 KiB) Inglisekeel_korrektsioon.zip (18,75 KiB) justiits.rar (41,04 MiB) See töö on litsentsi all Autorile viitamine + Jagamine samadel tingimustel 3.0 Eesti (CC BY-SA 3.0 EE) .


source: wikipedia

text: Preetor oli Vana-Rooma magistraat, kes vastutas peamiselt õigusemõistmise eest. Sõna praetor tähistas meest, kes 'läheb enne teisi'. Kui seda võtta sõna-sõnalt, siis see tiitel võib pärineda armeest, kuid hiljem kasutati seda tsiviilvallas. Pärast reforme 360. aastatel eKr kandis seda tiitlit patriitsist magistraat, kes vastutas peamiselt õigusemõistmise eest, kuid võis juhtida ka sõjaväge, olles konsulite noorem kolleeg. Preetor jäi harilikult Rooma, kui konsulid sõjavägedega sõtta läksid. Hiljem lubati preetoriks saada ka plebeidel. Aastal 242 eKr loodi ka teise, ainult Itaalia eest vastutava preetori ametikoht nimetusega praetor peregrinus (võõrastepreetor. Esimene preetor (praetor urbanus) linnapreetor) jäi Rooma. Aastal 227 eKr lisati veel kaks preetorit, kes vastutasid vastavalt Sitsiilia provintsi ning Sardiinia ja Korsika provintsi eest. Pärast provintside loomist Hispaanias (Hispania Citerior ja Hispania Ulterior) 197 eKr kasvas preetorite arv kuuele. Preetorid valiti tsenturiaatsetel komiitsidel (Comitia centuriata; see oli rahvakoosolek, milles osalesid Rooma elanikud vastavalt varandustsensusele). Alates seadusest Lex Vibia annalis (180 eKr) oli preetori nõutav miinimumvanus 40 aastat. Veidi hiljem sai praetor urbanus uue ülesande: ta pidi juhatama kohut, mis mõistis kohut korrumpeerunud kuberneride ja valitsejate üle. Pärast Sullat kasvas preetorite arv 8 või 10-le, pärast Julius Caesarit oli see kas 10 või 12. Keisririigi ajal kõikus preetorite arv 10 ja 18 vahel. Miinimumvanust alandati 30-le ja preetorile lisati veel üks ülesanne: ta pidi maksma maksu Rooma mängude tarbeks. Preetoril oli kuus ihukaitsjat (liktorit (lictores)) ja tal oli lubatud kanda lilla äärisega toogat. Rooma õigus Vana-Rooma valitsemine


Delfi üritas Madissonilt nimetatud väidetele kommentaari saada, kuid saadik ei vastanud oma telefonile. Madison kirjutas oma Facebookis: "Lõpuks tuli ikka ka süüdistus ahistamises, mille kohta oli meil juba infot eelnevalt mitu nädalat. Aga see on positiivne - kui miski muu ei aita, tuleb ju süüdistada ahistamises. Nagu Bill Clinton juba." Madisonilt päriti postituse alla tehtud kommentaarides ka, et kas ta teab, kes võib olla selliste väidete levitaja, mille peale mees vastas, et "pole kusjuures hetkel aimugi. Lugedes seda teksti, siis arvatavasti keegi laevalt, kes tegi müügitööd." EKRE saadik Jaak Madison on olnud ka varasemalt avalikkuse tähelepanu all seoses natsiteemalise postituse ja telefoni omastamisega.


Campingaz MASTER 3 SERIES WOODY | Grillitarvikud | Matkasport e-pood | Pärnu Keskus | Kaubanduskeskus Pärnus | Astri.ee Charcoal Companion Grilllisuitsud 2,50 € 5,95 € -58 % Campingaz Sun Force® kate 6,95 € 14,95 € -54 %


Näitleja süüdistab turvamehi vägivallatsemises "Mulle ei meeldi kiita saada asjade eest, mida ma ei ole teinud ja mulle ei meeldi ka karistada saada asjade eest, mida ma ei ole teinud," ütles Pärnpuu ning lisas, et avalikustas juhtumi, et selliseid asju rohkem ei juhtuks. Mullu 4. aprillil kella 23 paiku saabus Pärnpuu koos ühe sünnipäevaseltskonnaga Viru hotellis asuvasse klubisse Amigo. Mees möönis, et juba lokaali jõudes oli ta üksjagu napsine, kuid eitab, et ta oleks olnud purupurjus. Pärnpuu oli enda kinnitusel täiesti rahumeelselt rääkinud lava ääres esinejatega, kui turvamehed tast kinni haarasid ning põrandale paiskasid. "Kindlasti ei rünnanud ma kedagi ega teinud kellegi suunas ründavat liigutust nagu väideti," kinnitas Pärnpuu. "Ma ei saanud aru, mis toimub. Sain aru, et mind võetakse nüüd üheskoos kinni ja viiakse kuhugi teiste silmade alt ära ja seal ma saan kõvasti kolakat. Ma ei tahtnud nendega kaasa minna. No alateadlikult oli selline ellujäämissoov," ütles Pärnpuu. Pooleliolevale politseijuurdlusele viidates ei soovi Amigo turvatöötajad ega nende tollane tööandja K-Grupp lugu ise kommenteerida ning nende asemel esinevad kõneisikud, kes enda sõnul on samuti sunnitud jääma üldsõnaliseks. "Üldjoontes ma ütlen seda, et igal medalil on kaks poolt. Ja tõde kahjuks selle juhtumi korral peab selgitama välja kohus," ütles AS Pristis juhatuse liige Arvi Perv. Perv lisas, et väga paljud inimesed ei tea oma piire ja ei tunneta ka seda, kui palju nad üldse tohivad erinevaid mõnuaineid või alkoholi tarbida. "Selles osas on kahjuks jõuetu ükskõik, milline teenindusasutus ja turvaettevõte, et kõiki olukordi ette näha 100-protsendiliselt," tõdes Perv. Sokos Hotel Viru kommunikatsioonijuhi Peep Ehasalu sõnul on purjus inimese käitumine tihtipeale ettearvamatu. "Parimal juhul ta jääb magama. Tast ei ole suurt ohtu kellelegi, aga hetkel kui inimene tõstab käe teiste külastajate, esinejate või ka turvatöötajate vastu, siis on vältimatu jõu kasutamine," ütles Ehasalu. Pärast intsidenti hommikul arestikambrist vabanenud Pärnpuu läks arsti juurde, kus tal fikseeriti parema silmakoopa põhja luumurd, lõhkine kulm, sinikad näos ja muljumisjäljed kätel, samuti purunenud hammas ja põrutada saanud lõug. Pärnpuu avalduse alusel algatatud kriminaalmenetluses on praeguseks saanud kahtlustuse põhjendamatus vägivallatsemises turvamees Grigori (24). Kahtlustuse kohaselt kasutas Grigori Pärnpuu kinnipidamisel tema suhtes liigset jõudu ja tekitas talle kehavigastusi ning füüsilist valu. Pärnpuu juhtumi uurimist juhtiv Põhja ringkonnaprokurör Natalja Miilvee vabastas mullu sügisel ülejäänud kolm turvatöötajat kahtluse alt. Prokuröri hinnangul oli turvajate sekkumine õige, kuid nad läksid jõu kasutamises üle piiri, nentis "Pealtnägija". 2007. aasta septembri keskel raputas üldsust skandaal, mille peategelasteks olid Amigo turvamehed, kes peksid turvaruumis jõhkralt kliente. Kohus mõistis vägivallatsenud turvamehed kriminaalkorras süüdi. Turvakaamerate salvestatud 26-minutilise peksuvideo hävitamine viis kohtu alla ka selle kustutamist mahitanud ööklubi vahetuse ülema ning tema palvet täitnud videovalvesüsteemide hooldustehniku. Kohus mõistis mõlemale rahalise karistuse.


text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Hanoi's, ära vaata kaugemale kui Hanoi Old Centre Hotel. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 0.0 Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 45 minutit aega. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Le Thai To Mausoleum, Hanoi Katedraal, Ba Kieu Temple vahetu lähedusega. Hanoi Old Centre Hotel teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, peretuba, toateenindus, suitsetamisala, pesuteenus. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Hanoi Old Centre Hotel on suurepärane valik Sinu viibimisel Hanoi's.


Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet saatis Euroopa Liidu välisasjade kõrgele esindajale Federica Mogherinile, Euroopa Komisjoni migratsiooni ja siseasjade volinikule Dimitris Avramopoulosele ja Euroopa piirivalveagentuuri Frontex juhile Fabrice Leggerile märgukirja, et Läänemerega piirnevate Euroopa Liidu riikide ja Venemaa piirivalveteenistuste ning Frontexi planeeritav juuni lõpuni kestev ühisõppus Zapad 2015 ei ole praeguses rahvusvahelises olukorras sobilik. Seda ka Eston Kohveri röövimise tõttu, milles osales vähemalt kaudselt ka Vene piirivalveteenistus. Samuti polnuks Paeti sõnul Vene piirivalve osaluseta võimalik sissetung ning võitlejate ja relvade vedu Venemaalt Ukrainasse. Paet soovitas märgukirja adressaatidel ümber hinnata nende õppuste sobilikkus ELi riikidele ja institutsioonidele ning reageerida vastavalt sellele. Leggeri lisas, et Frontexil pole nende õppuste osas suurt koordineerivat rolli. Samas teatas ta, et Soome, Norra ja Poola kinnitasid hiljuti valmidust osalemist piirivalveühisõppustel koos Venemaaga jätkama.


text: Lahus on kahest või enamast ainest koosnev homogeenne süsteem. Lahus (üldjuhul vedelik) koosneb lahustist ja lahustunud ainest. Lahusti on see aine, mis lahuse moodustumisel ei muuda oma agregaatolekut. Näiteks keedusoola lahustamisel vees on vesi lahustiks ja sool lahustatavaks aineks. Lahusti ja lahustunud aine ühendit nimetatakse solvaadiks. Juhul kui lahustatav aine ja lahusti on samas agregaatolekus, loetakse lahustiks enamasti ainet, mida on lahuses rohkem. Näiteks etanooli lahustumisel vees on vesi enamasti lahustiks ja etanool lahustatavaks aineks. Et etanool ja vesi lahustuvad teineteises piiramatult (lahuse võib moodustada ükskõik millises vahekorras), siis võiks lahustiks olla ka etanool. Siin ei ole siiski väga ranget reeglit ja sellistel juhtumitel loetakse lahustiks tavaliselt siiski vett. Lahust, milles lahustiks on vesi, nimetatakse vesilahuseks. Enamasti lahustuvad ained üksteises piiratult. On olemas küllastuspunkt, millest alates rohkem ei saa lahustatavat ainet lahusesse lahustada. Siiski on võimalik küllastuspunkti ületada. Enamiku lahuste lahustuvus paraneb kõrgemal temperatuuril. Kui pärast lahuse valmistamist temperatuuri alandada, ei jõua lahustunud aine nii kiirest välja sadeneda ning tekib üleküllastunud lahus. Üleküllastunud lahused on väga ebapüsivad ning sageli piisab kergest raputusest, et tekiks sade ning lahuse kontsentratsioon alaneks küllastuspunktini. Paremini lahustuvad üksteises sarnased ained. Näiteks benseen ja vesi lahustuvad üksteises väga vähesel määral, sest benseen on mittepolaarne, vesi aga tugevalt polaarne molekul. See-eest vesi ja etanool lahustutvad piiramatult teineteises, sest mõlemad on polaarsed, ning õli lahustub hästi benseenis, sest mõlemad on mittepolaarsed ained. Sõltuvalt pH-st räägitakse mõnikord aluselistest (pH >7), happelistest (pH <7) ja neutraalsetest lahustest (pH = 7). Lahustega seotud mõisteid tõelised lahused – lahused, milles on lahustunud aine jaotunud molekulideks, aatomiteks või ioonideks. Sellised lahused on termodünaamiliselt püsivad süsteemid kolloidlahused on erinevalt tõelistest lahustest heterogeensed süsteemid, kus lahuses oleva aine osakesed on palju suuremad. Need osakesed on tekkinud paljude molekulide või aatomite liitumisel ja sellised lahused on suhteliselt ebapüsivad lahusti – mittevesilahuste korral on selleks aine, mida on lahuses rohkem ja/või mis ei muuda oma agregaatolekut; vesilahuste korral on lahustiks alati vesi lahustuvus – aine omadus lahustuda mingis lahustis, see on puhta aine mass, mis lahustub antud temperatuuril 100 grammis lahustis. Tahkete ainete ja vedelike lahustuvus temperatuuri tõusuga üldjuhul suureneb, gaaside lahustuvus aga väheneb.Lahustunud aine sisalduse põhjal eristatakse küllastumata lahus – lahus, milles ainet antud temperatuuril ja rõhul veel lahustub küllastunud lahus – lahus, mis sisaldab antud temperatuuril ja rõhul maksimaalse koguse lahustunud ainet (tasakaaluolek) üleküllastunud lahus – aeglasel jahutamisel saadud ebapüsiv süsteem, mis sisaldab lahustunud ainet rohkem kui lahustuvusega määratud kogus väljasadenemine – lahustunud aine eraldumine lahusest (sademe teke); tahke kristallilise aine puhul nimetatakse kristallisatsiooniks kontsentratsioon – lahustunud aine hulk kindlas lahuse või lahusti koguses (tavaliselt mahus) lahustumissoojus – soojushulk, mis eraldub või neeldub teatud koguse lahustatava aine (1 mool) lahustumisel teatud koguses lahustis Kui nii lahusti kui ka lahustunud aine on vedelikud, kasutatakse mõisteid segunevad ja mittesegunevad vedelikud. Ioonvõrega ja polaarsed ühendid lahustuvad üldjuhul paremini polaarsetes lahustites (soolad, alused ja happed vees); mittepolaarsed ühendid lahustuvad paremini mittepolaarsetes lahustites (benseenis, süsiniktetrakloriidis). Seega sarnane lahustub sarnases. Kolloidlahused Lahuste all mõistetakse tavaliselt niinimetatud tõelisi lahuseid. Neist eristuvad kolloidlahused ehk pihused, mida võib iseloomustada kui heterogeenset süsteemi. Kolloidlahused on sellised heterogeensed lahused, mis silmaga vaadates tunduvad ühtlased. Seega segades liiva vette me kolloidlahust ei saa, sest liivaterad on palja silmaga nähtavad. Osakeste suurus kolloidlahuses on 1–100 nm. Kolloidlahused ei ole termodünaamiliselt stabiilsed. See tähendab seda, et aja jooksul kolloidlahus laguneb näiteks sademe tekke näol. Kolloidsüsteemide liigitus Pihustunud vedelik gaasis on aerosool. Pihustunud vedelik vedelikus on emulsioon. Pihustunud tahked osakesed gaasis on suits või aerosool. Pihustunud tahked osakesed vedelikus on suspensioon. Pihustunud gaas vedelikus on vaht. Pihustunud gaas tahkises on tahke vaht. Kontsentratsioon ja selle väljendamisviisid Tähtsaim lahust iseloomustav suurus on kontsentratsioon. Küllastunud lahuse kontsentratsioon on lahustuvus. Tavaliselt hinnatakse lahustuvust selle järgi, mitu grammi lahustatavat ainet on lahustunud sajas grammis lahustis. Kui lahustuvus on suurem kui 1 g 100 grammi lahusti kohta, loetakse ainet hästilahustuvaks. Kui lahustuvus on vahemikus 0,1–1 g 100 grammi lahusti kohta, loetakse ainet vähelahustuvaks. Kui lahustuvus on väiksem kui 0,1 g 100 grammi lahusti kohta, loetakse ainet praktiliselt mittelahustuvaks. Kontsentratsiooni väljendamisviise on mitmeid. Näiteks molaarne kontsentratsioon, molaalne kontsentratsioon, moolimurd, massimurd, normaalne kontsentratsioon jne. Vaata ka Standardlahus Kontsentratsioon Lahustamine Lahuste segamise reegel


text: Shenzhou 5 (神舟五号) oli esimene mehitatud kosmosemissioon kosmoselaevaga Shenzou ja esimene Hiina mehitatud kosmosemissioon. See saadeti välja 15. oktoobril 2003 kanderaketiga Pikk Retk 2F. Shenzhou 5 startis kell 9.00 kohaliku aja järgi (kell 1.00 maailmaaja järgi) Jiuquani kosmodroomilt Gansu provintsist Gobi kõrbes ning jõudis orbiidile kell 9.10 (1.10). Pardal oli astronaut ("taikonaut") Yang Liwei (杨利伟), 38-aastane endine hävituslendur. Hiina oli Nõukogude Liidu ja USA järel kolmas riik, mis lennutas inimese kosmosesse. Mehitatud kosmoselennu programmi alustati 1992. Otseülekannet televisioonis väljalennutamisest ja maandumisest ei tehtud (nähtavasti õnnetuse kartuses), kuid kumbagi sündmust näidati Hiina Kesktelevisioonis veidi aega hiljem. Salastatuse aste jäi USA ja Nõukogude praktika vahepeale. Erinevalt USA praktikast välismaa ajakirjanikke ligi ei lastud ning otseülekandeid ei tehtud. Ent erinevalt Nõukogude praktikast teatati kavandatavast lennust mitu päeva ette ning fotod ja videod olid saadaval mõni tund hiljem. Shenzhou 5 tegi 14 tiiru ümber Maa ja lend kestis 21 tundi ja 28 minutit. Laev sisenes Maa atmosfääri kell 16. oktoobril kell 6.04 kohaliku aja järgi (15. oktoobril kell 22.04 maailmaaja järgi), selle langevari avanes normaalselt ja astronaut ütles, et tunneb end hästi. Maandumine leidis ametlikel andmetel aset kell 6.28 ainult 4,8 kilomeetri kaugusel planeeritud maandumiskohast Sise-Mongooliast. Laeva orbitaalmoodul jäi orbiidile, et teha 6 kuu jooksul automatiseeritud eksperimente. President Hu Jintao, kes oli kosmodroomil kohal, tervitas Hiina edu esimese mehitatud kosmoselaeva orbiidile lennutamisel, öeldes, et see on "au meie suurele kodumaale, mis näitab meie riigi algset esimese mehitatud kosmoselennu algset võitu ja ajaloolist sammu, mille Hiina rahvas on teinud oma püüdluses ületada maailma teaduse ja tehnika tippu." Hu lisas: "Partei ja rahvas ei unusta kunagi neid, kes tegid selle väljapaistva teene kosmosetööstuses kodumaale, rahvale ja rahvusele" ning õnnitles spetsialiste ja Hiina kosmosemissiooni väljaarendamisele kaasa aidanud inimesi ning avaldas neile lugupidamist Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee, Riiginõukogu ja Kesksõjaväekomisjoni ning selle esimehe Jiang Zemini poolt. Mõned analüütikud märkisid, et 77-aastane erru läinud parteijuht ja president Jiang Zemin hoidis madalat profiili. See ajendab spekulatsioone tema mõju nõrgenemisest. Kogu lennu vältel ei näidatud ühtegi pilti, mis oleks seostanud Jiangi Shenzhou 5-ga, küll aga näidati Hu Jintao'd ja Wen Jiabao'd. Pealegi toimus kosmoselaeva üleslennutamine vahetult pärast Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee pleenumit, kus Jiang olevat propageerinud oma kolme esinduse teooria ja omandiõiguse tagatiste sissepanemist Hiina konstitutsiooni. Mõlemad seisukohad on partei sees väga vaieldavad. Peaminister Wen Jiabao õnnitles riigi esimest kosmoselendurit õnneliku naasmise puhul Maale. 15 minutit hiljem väljus Yang kapslist ja lehvitas taastusmeeskonna liikmetele. Lennujuhtimiskeskus kuulutas Hiina esimese mehitatud kosmoselennu õnnestunuks, kui Yang Liwei väljus kapslist. Välislingid Shenzhou 5 Spacefacts lehel Kosmonautika


[tsitaat][i]Algne postitaja: Privaatmees[/i] Täispuidust saan aru, et kestab kaua ja on ilus. Aga miks, peab olema "Valge"? Nii paljud on ärarikkunud, puidu välimuse, oma valgevärviga.(Kriidipataljon) On olemas lakke ja puidukaitse vahendeid, mis on looduslikud. Toovad esile, puidu...välimuse ja lihtsam puhastada. Aga hind, sõltub jah kvaliteedist.(Sitanikerdist ei osta keegi) On võimalik, teha ka taaskasutatud laudadest või muust materjalist. [/tsitaat] 23 päringut, mis võtsid aega 0.0138500 sekundit


Võimuliidu laienemine aeglustas haiglareformi Tallinna linnapea Jüri Mõisa sõnul on haiglate liitmine, kinnisvarahaldusettevõtete erastamine ja üüri piirmäär küsimused, mida laienenud koosseisus koalitsioon uuesti üle vaatab. ?Need asjad tekitasid ka senistes koalitsioonipartnerites kõhklusi,? tõdes ta. ?Neist ükski polnud nii kindel, et oleks vana koosseisuga volikogust läbi tulnud.? Linnapea lausus, et olukord pealinna haiglates on patsientide puuduse tõttu kriitiline. ?Haiglate vahel on alanud meeletu konkurents klientide pärast, veelgi meeletum kui panganduses või jaekaubanduses,? märkis ta. Kuigi viimase 13 aastaga on Tallinna elanikkond vähenenud 100 000 inimese ehk viiendiku võrra, püsib Mõisa sõnul haiglakohtade arv sama. Samuti tuleb arvestada muutunud ravimeetodeid. ?Aga ruumid vajavad endist viisi kütmist ning seetõttu piltlikult öeldes köetakse kogu arstide palgatõusu raha maha. Ja mitte keegi ei suuda teha otsust, missugused haiglad sulgeda ja millised alles jätta ? mida oleks ilmselgelt vaja teha,? arvustas Mõis haiglareformi venimist. Tema sõnul on idee liigsete kulude vältimiseks liita 10 Tallinna haiglat kokku kolmeks uueks haiglaks samm õiges suunas. ?Nüüd tekkis siis see mõte, et äkki peaks seda asja ikkagi kuidagi teisiti tegema, samas aga ei tea, mismoodi teisiti,? ütles Mõis, lisades samas, et enne siiski midagi muuta ei saa, kui pole poliitilist kokkulepet. Tallinna haiglate ühinemise ning sellelt baasilt kolme aktsiaseltsi asutamise ideed koordineeriv abilinnapea Ants Leemetsa sõnul pole haiglate nn haldusreformile alternatiivi ning see tuleb ära teha, muidu hakkaks raviasutused tulevikus lihtsalt pankrotti minema. Abilinnapea sõnul pole haiglareform pealinna võimuliidu laienemise tõttu sugugi pidurdunud, vaid pigem on tegu väikese tempokaotusega. ?Kui tulevad uued partnerid, siis on neil ka õigus küsida, millega on tegemist,? ütles Leemets. ?Pole ühtegi poliitilist jõudu, kes oleks öelnud, et on asja vastu.? Leemetsa hinnangul võtab volikogu juba ühe lugemise läbinud Tallinna haiglareformi eelnõu vastu järgmise aasta jaanuaris. Mõni nädal tagasi Tallinna koalitsiooniga ühinenud Nikolai Maspanovi sõnul tuleb haiglareformi kava siiski uuesti läbi vaadata ning selleks on moodustatud vastav töögrupp. Ta lausus, et kui reorganiseerimine hoiab kokku nii haiglate administratiiv- kui ka majanduskulusid ilma meditsiiniteenuse kallinemiseta, siis on reform õigustatud. ?Põhiline on see, et meditsiiniteenus oleks kättesaadav suurele hulgale inimestele.? Samas viitas Maspanov täpsemalt selgitamata kellegi võimalikule omakasutaotlustele seoses haiglareformiga. ?Paistab, et seal on taga teatud majandusliku grupi huvid. Täpsemalt ma seda ei saa praegu öelda,? märkis ta. Haiglareformi esimeses etapis on vajalik poliitilise konsensuse saavutamine, seejärel on võimalik asuda reformi sisulise poole teostamiseni. ?Kui tuleb võrk koomale tõmmata, siis on see poliitiline otsus,? tõdes Keskhaigla peaarst Andres Mäesalu. ?Siin ei saa haiglad poliitikasse sekkuda,? lisas ta viidates samuti sellele, et haiglad ei saa teisti majandada, kui seda teeb ülejäänud riik. ?Idee poolest on tegu õige,? lausus Mäesalu haiglareformi vajadust kommenteerides. ?Küsimus on kõikvõimalike riskide ja pingete maandamises,? märkis peaarst. Tallinna haiglate ja polikliinikute liitmise tulemusel tekiks linnale kuuluvad Ida-Tallinna keskhaigla, Lääne-Tallinna keskhaigla, Tallinna lastehaigla ja riigiasutusena Põhja-Eesti regionaalhaigla. Kolmest linna haiglast peaksid saama aktsiaseltsid, mis võimaldaks neil juriidiliste isikutena paremini käsutada oma vara ja juhtida majandamiskulusid, võtta laene ning täpsemalt oma tegevuse eest vastutada. Linnal oleks selgema omandisuhte korral ka parem kontroll haiglate üle.


text: Tabelit juhivad Prantsusmaa, Hispaania, Taani ja Brasiilia 30 tasustatava puhkusepäevaga, mis kõik ka ära kasutatakse, vahendab CNNi ajaveeb. Sakslased jätavad küsitluse kohaselt 30 päevast kaks välja võtmata. USA-s on töötajatele ette nähtud keskmiselt vaid 14 vaba päeva, millest kasutatakse 12. Veelgi puhkusepõlglikumad on Aasia riigid. Küsitlused kohaselt saavad jaapanlased 11 puhkusepäeva aastas, ent kasutavad neist vaid viit. Lõuna-Koreas lastakse käiku seitse puhkusepäeva kümnest. Tõelised töömurdjad elavad ka Indias, kus töötajaskond jätab kasutamata viis puhkusepäeva 20st. «Indias suhtutakse puhkamisse süütundega,» märkis Expedia India esindaja Manmeet Ahluwalia. «Tervelt 54 protsenti indialastest veedavad puhkuse salaja e-kirju kontrollides.»


§ 2 Värbamise ja valiku põhimõtted


Endine maavanem Kasemaa lõi Eesti 200-ga kampa 24.09.18, 07:44 Eesti 200 lubab seda, mida kunagi Reformierakonnalt sai oodatud - reforme, õiglaseid reforme. Reformierakond jättis reformid tegemata, sest oli vaja nui neljaks võimule jääda. Kui oleks teinud, siis ei oleks enam toetajatelt võimul püsimiseks raha saanud. Toetajateks olid aga omad joped, kellele nad ise olid jaganud ametikohti, saladusi, sidruneid... Kes ütleb, et Eesti 200-ga ei juhtu sama. Nad on enam-vähem jõukad, puudub just aadli seisus. Aga nad on nii targad ja nende lapsed nii tublid, et ainult nemad teavad, mis Eestile kasulik on ja seepärast ongi nemad need oma ala professionaalid, keda peaks "valima" alalisteks riigikogu liikmeteks poliitikute kõrvale. Ka üks praktiline asi teeb mind murelikuks. Kuidas saaksid täidetud kõik euronõuded, kui ametnikearmee "muule tööle" suunata. Kas tõesti on inimene ise nii tark, et hakkab euroseadustel järge ajama ja neid täht-tähelt täitma, kui enam neid kontrollide kontrollijaid ei ole. 24.09.18, 07:46 seega jälle üks internats ! internatside ajuvabadus Need internatsid on kõige ebameeldivamad inimesed, sellistel puudub täielikult südametunnistus, ei hooli sellised oma rahvusest ega kodumaast. 24.09.18, 10:17 Olid maavanem ju aastaid. Miks sa ei olnud siis NÄOGA RAHVA POOLE ? Ikka selle teise poolega ... Kuressaare Põhikooli vilistlane Just nimelt, miks sa ei olnud siis näoga rahva poole kui maavanem olid. Miks lasid rahva protestidest sulgeda Kuressaare Põhikooli. Oli ju juba siis teada, et Kuressaare Põhikooli lapsed KG-sse hästi ära ei mahu. Rahvas kogus kooli sulgemise vastu suure hulga allkirju, ning pidas tolleaegse Linnavalitsuse ees protestimiitingu - kuid kõik see jäi vaid kurtidele kõrvadele. Miks ei olnud sa siis näoga rahva poole? Miks lasid põhjustada koolilastele, nende vanematele ja pedagoogidele nii palju kannatusi? vigade parendus Peab olema - Miks lasid rahva protestidest hoolimata sulgeda Kuressaare Põhikooli. Selles 200 ongi need poputatud lapsukesed, kes praegu firmasid juhivad kõige hullemad juhid, kes kuidagi ei sobi juhtideks, neil puudub vastav haridus, ning on vaid käskiv töömaneer. Nendest tuleb hoiduda. On ka erandeid, kunagised noored, kes ise nullist alustadun, neid kahjuks vaid üksikuid aga hoopis teisest puust. Olev Ait sellistest No ei usu ma sellistesse. Vee sogastajad, ei eriti muud. Aga eks sellised peavad mõistuse arenedes meie, vanakeste kohad üle võtma. Seniks tasub aga veel vaadata, kuidas vanad mehed tegutsevad ja asju ajavad. Üllas Rukkilill 24.09.18, 17:17 Ainult äärmiselt südametunnistust mitteomav ja oma rahva saatusest mittehooliv inimene annab oma hääle sellele libekeelsele Kasemaale. Hiljuti ilmus üks "väärt" uudis,, kus räägiti vingest vutimehest, kes sai mõne kuu jooksul kolmekordseks isaks ... seda siis kolme erineva "memmega". Veidi mõtlemisainet meie nn kõvadele meestele. ei au ega häbitunnet 25.09.18, 07:44 See vinge "äss" on siis justkui mõni muslimitäkk kes rautab ikka mitut eite korraga. Eks need islamikombed hakka tasapisi siinmailgi juurduma. 25.09.18, 23:27 kandidaat: hääli ta ju ei kogu, aga las olla, ilus mees ikkagi!


text: Fjodor Mihhailovitš Dostojevski (vene keeles vanas kirjaviisis Ѳедоръ Михайловичъ Достоевскій, tänapäeval Фёдор Михайлович Достоевский; 11. november (vana kalendri järgi 30. oktoober) 1821 Moskva Maria haigla – 9. veebruar (vana kalendri järgi 28. jaanuar) 1881 Peterburi) oli vene kirjanik. Ta kirjutas romaane, lühijutte ja esseid ning tegeles ka ajakirjanduse ja filosoofiaga. Tema teosed käsitlevad inimpsüühikat 19. sajandi Venemaa poliitilistes ja sotsiaalsetes oludes. Kirjanduskriitikud on nimetanud teda üheks maailmakirjanduse suuremaks psühholoogiks. Dostojevski peateosed on "Kuritöö ja karistus" (1866), "Idioot" (1869) ja "Vennad Karamazovid" (1880). Tema loomepärandisse kuulub muude vormide kõrval 11 romaani, 17 lühiromaani ja kolm novelli. Elukäik Fjodor Dostojevski pärines põlisaadlist. Tema perekonnanimi tuleneb Valgevene Dostojevo küla nimest. Ta sündis Mihhail Dostojevski ja Maria Dostojevskaja (sündinud Netšajeva) teise lapsena. Kümneliikmeline perekond elas vaestehaigla territooriumil, kus isa arstina töötas, ning noorena nägi ta haigla aedades mängides madalast sotsiaalsest klassist pärit patsiente. Fjodor Dostojevski puutus kirjandusega kokku juba varakult. Alates kolmandast eluaastast luges talle lugusid kangelastest, muinasjutte ja legende tema lapsehoidja, kes ta lapsepõlve palju mõjutas. Kui ta oli nelja-aastane, hakkas ema teda piibli abil lugema õpetama. Vanemad tutvustasid talle mitmesugust kirjandust, sealhulgas vene kirjanikke, Euroopa romantikuid, seiklusjutte, sealhulgas "Tuhande ja ühe öö jutte", ja ka Homerose eeposi. Talle meeldisid vene luuletajad, eriti Aleksandr Puškin. Kuigi Dostojevski isa vaateid haridusele on kirjeldatud kui rangeid ja karme, on Dostojevski ise öelnud, et vanemate õhtune ettelugemine pani ta kujutlusvõime elama. Hariduselt oli Fjodor Dostojevski insener. Ta lõpetas 1843. aastal Peterburi sõjaväeinseneride kooli. Pärast seda töötas insenerina alamporutšiku auastmes. 1844. aastal lõpetas ta tegevteenistuse filosoofiale keskendumiseks. Kirjutamist alustas ta kahekümnendates eluaastates. Esimene romaan, "Vaesed inimesed", avaldati 1846. aastal. Aastast 1847 olid Dostojevskil sidemed Petraševski ringiga, mille tegevus kuulutati riigivastaseks lääne-eurooplaste artiklitest ja raamatutest huvitatuse tõttu. Dostojevski vahistas oma korteris tsaar Nikolai I salapolitsei koos kolme sõbraga 1849. aasta 23. aprillil kell neli võõrkeelse ja filosoofilise kirjanduse lugemise ning sellest arutlemise tõttu. Dostojevskile määrati surmanuhtlus, mis hiljem asendati sunnitöö ja asumisele saatmisega. Armuandmine kuulutati välja pärast 1849. aasta 22. detsembri mahalaskmistseremoonia täitmist (ära jäi ainult käsklus "tuld") Peterburis Semjonovski väljakul. Aastatel 1850–1854 oli Dostojevski sunnitööl Siberis Omski vangilaagris, elades sentimeetripaksuses mustuses, kogedes aeg-ajalt ärevushooge, raskeid hemorroide ja magades kuni viis tundi ööpäevas. Aastatel 1854–1859 oli ta kohustuslikus väeteenistuses lihtsõdurina Semipalatinski linnas. Seal tutvus ta Maria Issajevaga, kellega abiellus 1857. aastal. Nende pulmaööl tabas Dostojevskit epileptiline atakk. Mariat häiris Dostojevski epilepsia. Neil sündis Sonja, kes suri kolmekuuselt. Dostojevski kirjutas väeteenistuses olles märkmeid sõdurielust, mille põhjal avaldas hiljem romaani "Märkmeid surnud majast". Väeteenistusest vabastati Dostojevski epilepsia tõttu. Pärast väeteenistust kolis Dostojevski koos Maria ja eelmisest abielust pärit pojaga Peterburi. 1861. aastal hakkas Dostojevski koos oma venna Mihhailiga avaldama ajakirja Vremja. 1863. aastal keelustati ajakiri tsaari Aleksander II arvustamise tõttu. Vennad sulgesid ajakirja ja jäid võlgu rahastajatele 25 000 rubla. 1863. aastal külastas Dostojevski Saksamaad, kus temast sai hasartmängusõltlane. Maria suri tuberkuloosi. Paar kuud pärast teda suri Mihhail maksahaigusesse. Dostojevski toetas Mihhaili naist ja tema nelja last. 1866. aastal avaldas romaani "Kuritöö ja karistus". Samal aastal allkirjastas lepingu kirjastajaga Stellovski. 3000 rublase ettemaksu eest lubas Dostojevski avaldada kõik oma varasemad teosed, lõpetada uue romaani sama aasta 1. novembriks, vastasel juhul võis kirjastaja avaldada järgmised üheksa aasta tema teoseid tasuta. 1866. aasta septembris palkas Dostojevski omale stenografisti Anna Snitkina. Mõni tund enne tähtaega andis Dostojevski uue romaani kirjastajale üle. 1867. aastal abiellus Dostojevski Anna Snitkiniga. Neil oli neli last, kellest pooled surid väikesena. Mesinädalad kestsid kolm kuud Euroopas. Sel ajal mängis Dostojevski kasiinos maha kogu koju naasmise raha. 1871. aasta suvel annetas Dostojevski tädi neile koju naasmise raha. 1872. aastal avaldas Dostojevski romaani "Sortsid". 1876. aastast avaldas ta iga kuu väljaannet "Kirjaniku päevik". 1878. aastal jõi Dostojevski teed Talvepalees koos tsaar Aleksander II-ga. 1880. aastal avaldas Dostojevski romaani "Vennad Karamazovid". Seal nimetas ta inimeksistentsi saladuseks elamist ja teadmist, mille nimel elatakse. 25. jaanuaril 1881 algas Dostojevskil ootamatult verejooks kurgust ja 9. veebruaril ta suri kopsuemfüseemi ning epilepsiasse. Seosed Eestiga 3. juulil 1843 saabus Fjodor Dostojevski aurikul Storfursten Tallinna. Uuel tänaval, majas, mis kannab praegu numbrit 10, asus Tallinna Insenerikomando, kuhu sõjaväeteenistuse korras oli suunatud tema vend Mihhail. Insenerivägede ohvitserist vend oli 1842. aastal Tallinna Niguliste kirikus abiellunud Tallinnast pärit Emile Caroline Ditmariga. Tol ajal Peterburis õppinud kirjanik võttis tema külastamiseks 28-päevase puhkuse, et ravida end "Tallinna tervisevetel". 9. juunil 1845 tuli Dostojevski Tallinna teist korda. Sel aastal veetis ta Tallinnas terve suve ja töötas jutustuse "Teisik" kallal. 25. mail 1846 sõitis Dostojevski Tallinna viimast korda. Paljudest kirjaniku Tallinna tuttavatest said tema raamatu tegelaste prototüübid. Dostojevski ühe kuulsama teose "Sortsid" (uues tõlkes "Kurjad vaimud") tegevus pidi algul toimuma Tallinnas. Teosed "Maria Stuart" (draama, 1840) "Boriss Godunov" (draama, 1841) "Vaesed inimesed" (Бедные люди, 1844; eesti keeles 1964, tõlkija Aleksander Raid), "Teisik" (Двойник; eesti keeles 1982, tõlkija Aleksander Raid), "Härra Prohhartsin" (1846) "Valged ööd" (1848; eesti keeles 1971, tõlkija Aleksander Raid) "Nitotška Nezvanova" (1849) "Alandatud ja solvatud" (Униженные и оскорбленные, 1861; eesti keeles 1939) "Märkmeid surnud majast" (Записки из мертвого дома, 1861–1862; eesti keeles 1940) "Talviseid märkmeid suvistest muljetest" (Зимние заметки о летних впечатлениях, 1863) "Ülestähendusi põranda alt" (Записки из подполья, 1864; eesti keeles 1971, 2004, tõlkijad Andres Ehin, Lembe Hiedel) "Kuritöö ja karistus" (Преступление и наказание, 1866; eesti keeles 1929, 1958, 1987, tõlkija A. H. Tammsaare) "Mängur" (Игрок, 1866) "Idioot" (Идиот, 1868; eesti keeles 1940, 1975, 2002, tõlkija Marta Sillaots) "Kurjad vaimud" (Бесы, 1871–1872; eesti keeles 1940 "Sortsid"; 1997, tõlkija Virve Krimm, värsid Harald Rajamets) "Kirjaniku päevik" (1873) "Nooruk" (Подросток, 1875; eesti keeles 1940, 2021, tõlkijad Marta Pärna, Aleksander Raid) "Kirjaniku päevik" (1876–1877) "Vennad Karamazovid" (Братья Карамазовы, 1879–1880; eesti keeles 1939, 2001, tõlkija Aita (Justa) Kurfeldt; 2015, tõlkija Virve Krimm) "Kirjaniku päevik" (1880–1881) Dostojevski looming Eesti teatris "Kuritegu ja karistus" (Draamateater, lavastaja Paul Sepp, esietendus 9. septembril 1925) "Kuritöö ja karistus" (Tallinna Töölisteater, lavastaja Priit Põldroos, esietendus 16. novembril 1939) "Idioot" (Ugala, lavastaja Heino Torga, esietendus 2. novembril 1976) "Pandimaja" (Noorsooteater, lavastaja Kalju Komissarov, esietendus 24. aprillil 1981) " ...mina pean teed juua saama!" (Vanemuine, lavastaja Ago-Endrik Kerge, esietendus 29. septembril 1984) "Kosjakased 2" (Ugala, lavastaja Jaanus Rohumaa, esietendus 5. septembril 1991) "Valged ööd" (Ugala, Von Krahli Teater, lavastaja Katri Kaasik-Aaslav, esietendus 24. veebruaril 1993) "Majasuurune kivi (Dialoogid iseendaga)" (Noorsooteater, lavastaja Madis Kalmet, esietendus 23. märtsil 1993) "Krokodill" (Vene Teater, lavastaja Sergei Tšerkassov, esietendus 26. novembril 1996) "Sortsid" (lavastaja Kalev Kudu "Projekt 2" Tartu Lasteteatris, esietendus 16. veebruaril 1998) "Kuritöö ja karistus" (Tallinna Linnateater, lavastaja Elmo Nüganen, esietendus 19. aprillil 1999) "Idioot" (Vene Draamateater, lavastaja Juri Jerjomin, esietendus 25. veebruaril 2000) "Alandatud ja solvatud" (Ugala, lavastaja Vjatšeslav Gvozdkov, esietendus 31. augustil 2001) "Valged ööd" (Theatrum, lavastaja Lembit Peterson, esietendus 2. oktoobril 2006) "Krokodill" (Vana Baskini Teater, lavastaja Mark Rozovski, esietendus 28. oktoobril 2006) "Sortsid" (Tartu Üliõpilasteater, lavastaja Kalev Kudu, esietendus 14. detsembril 2006) "Sortsid" (Eesti Draamateater, lavastaja Hendrik Toompere juunior, esietendus 14. veebruaril 2007) "Onu unenägu" (Vene Teater, lavastaja Mihhail Tšumatšenko, esietendus 15. veebruaril 2007) "12karamazovit" (Von Krahli Teater, lavastaja Kristian Smeds, esietendus 1. oktoobril 2011) "Idioot" (Ugala, lavastaja Vallo Kirs, esietendus 21. novembril 2012) "Valged ööd" (Ugala, lavastaja Leino Rei, esietendus 11. juunil 2014) "Vennad Karamazovid" (Eesti Draamateater, lavastaja Hendrik Toompere juunior, esietendus 22. märtsil 2015) "Idioot FM" (Eesti Muusikaakadeemia Kõrgem Lavakunstikool, lavastaja Aleksander Pepeljajev, esietendus 25. märtsil 2015) "Valged ööd" (Vene Teater, lavastaja Ivan Strelkin, esietendus 15. mail 2015) "Ülestähendusi põranda alt" (Vene Teater, lavastaja Gleb Volodin, esietendus 8. mail 2016) "Kuritöö ja karistus" (Vene Teater, lavastaja Igor Lõssov, esietendus 20. jaanuaril 2017) "Kuritöö ja karistus" (Eesti Draamateater, lavastajad Ene-Liis Semper, Tiit Ojasoo, esietendus 13. detsembril 2020) "Rogožin" (Tallinna Linnateater, lavastajad Andreas Aadel, Markus Helmut Ilves, esietendus 25. mail 2021) Varia Vene keeles avaldati aastatel 1972–1990 Dostojevski täielikud kogutud teosed 30 köites. Eesti keeles avaldati aastatel 1939–1940 Dostojevski "Kogutud teosed" 15 köites. 1981. aastal ilmus eesti keeles raamat "Inimene on saladus" (Loomingu Raamatukogu nr 27–33, valinud, tõlkinud ja kommenteerinud Peeter Torop, toimetanud Lembe Hiedel), milles on valimik katkendeid kogu Dostojevski mitteilukirjanduslikust loomingust (artiklid, kirjavahetus, "Kirjaniku päevik"). 2003. aastal ilmus eesti keeles kirjaniku teise naise Anna Dostojevskaja mälestusraamat Dostojevski elu viimasest veerandist "Elu Fjodor Dostojevski kõrval". Eesti keelde tõlkis Maret Kaik. Viited Kirjandus Oskar Urgart, "Dostojevski". Sari Suurmeeste elulood nr 33, EKS, Tartu 1936 A. H. Tammsaare, "Sissejuhatuseks". Looming 1969, nr 8; ka Tammsaare "Valitud artiklites" (1976) ja "Kogutud teoste" 16. köites (1988, lk 619–648) Zara Mints, "Inimese probleem F. Dostojevski loomingus". Keel ja Kirjandus 1971, nr 11, lk 641–646 Stefan Zweig, "Kolm meistrit: Balzac, Dickens, Dostojevski". Saksa keelest tõlkinud Jaan Kross. Eesti Raamat, Tallinn 1985 Hermann Hesse, "Vennad Karamazovid ehk Euroopa allakäik" (essee). Tõlkinud Krista Läänemets. Looming 1995, nr 1, lk 92–101 Peeter Torop, "Kultuurimärgid". Ilmamaa, Tartu 2000; ISBN 9985878485 Vladimir Iljaševitš, "Dostojevski ja Reval (suurinkvisiitori ja teiste tegelaste prototüüpidest)". Tõlkinud Jüri Pärni. Tarbeinfo, Tallinn 2003, ISBN 9985940393 Maire Jaanus, "Sissejuhatus "Vendadesse Karamazovitesse"". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga. Vikerkaar 2010, nr 12, lk 68–89 Olev Remsu, "München. Hitler ja Dostojevski". Go Group 2012 Välislingid Dostojevskist inglise keeles Fjodor Dostojevski Ernst Jüngeri mõtlemises Fjodor Dostojevski konservatiivse revolutsiooni mõjutajana Dostojevski vaated kunstile., Looming nr. 1/1931 Et mõista Dostojevskit, Looming nr. 8/1938 "ESSEE | Dostojevskit tsiteerivad mõlemad Vene-Ukraina sõja pooled. Miks?" Eesti Ekspress, 27. juuli 2022 Vene kirjanikud Sündinud 1821 Surnud 1881


Türgi parlament andis Iraaki tungimiseks loa (uuend)(22) Türgi parlament kiitis suure enamusega heaks valitsuse palve lubada riigi vägedel siseneda Põhja-Iraaki, et rünnata sealseid Kurdi mässuliste baase.See on tagajalgadele ajanud nii Iraagi valitsuse kui ka NATO, kes kardavad olukorra edasist pingestumist Iraagis. Esildis võeti parlamendis suure häälteenamusega vastu, sest Türgi avalik arvamus toetab Kurdi Tööpartei vastu suunatud sõjalisi aktsioone. Türgi territooriumil on viimasel ajal sagenenud rünnakud, milles süüdistatakse kurdi mässulisi. Esildises on kirjas, et Türgi on korduvalt palunud Iraagil tööpartei üksused maha suruda, aga midagi pole muutunud, kirjutab BBC. Rünnakukava teeb nii USA, Iraagi kui NATO juhid närviliseks. Iraagi asepresident Tareq Hashemi, kes käis teisipäeval Ankaras läbirääkimistel, palus ajapikendust kurdi mässuliste baasidega tegelemiseks. „Iraagi valitsusele peaks antama võimalus ennetada piiriülest terrorismitegevust,” ütles ta. Samuti helistas NATO peasekretär Jaap de Hoop Scheffer Türgi presidendile Abdullah Gülile, paludes temalt kannatlikkust. „Ta väljendas oma arusaama, et kõik osapooled peaksid ennast nii palju tagasi hoidma kui võimalik, eriti sellistel pingelistel aegadel,” ütles NATO pressiesindaja kolmapäeval. Hiljutine Türgi armeele korraldatud rünnak, mis lõppes 13 sõduri surmaga, on pannud Türgi valitsuse uue avaliku surve alla vastata jõuga. Rünnakus süüdistatakse Kurdi Tööparteid. Peaminister Recep Tayyip Erdogan ütles, et esildise vastuvõtmine ei tähenda veel kohest sõjalise operatsiooni algust. Aga samuti rõhutas ta, et Türgi võitleb otsustavalt terrorismi vastu. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17185372


text: Ivar Aasen ['iivar 'oosen] (ristitud Iver Andreas Aasen; 5. august 1813 Sunnmøre, Ørsta vald – 23. september 1896 Oslo) oli norra keeleuurija ja luuletaja, rahvapärase norra kirjakeele looja. Elukäik Ivar Aasen sündis 1813 Lääne-Norra rannikul Sunnmøres tollases Ørsta külas Åseni talus. Ta oli vaese talupoja poeg. Tal oli seitse õde-venda. Isa, väiketalunik Ivar Jonsson, suri 1826. Ka ema suri varakult. Ta kasvas üles üksikus maakohas ja tal ei olnud mängukaaslasi. Koolis käimise võimalused olid väga kehvad. Poiss oli õppimisest väga huvitatud ja omandas lugedes ise suured teadmised, alustades Piiblist. Leeris paistis ta silma ja kirikuraamatus on tema kohta kiitus. Pärast 1831. aastat, mil ta hakkas kodukihelkonnas (praeguses Volda vallas rändavaks algkooliõpetajaks, kellena ta töötas mitu aastat, hakkas ta vähehaaval saama koduõpetajakohti, sealhulgas praost Hans Conrad Thoreseni (kirjanik Magdalene Thoreseni abikaasa) juures Herøy vallas (tollal Herø). Ta sai praostilt mõne aasta ka õpetust. Siis oli tal võimalik süveneda oma põhilistesse huvialadesse botaanikasse (ta koostas kohalike taimede täieliku kogu) ja eriti grammatikasse. Samuti õppis ta iseseisvalt võõrkeeli: ladina, saksa, vanapõhja ja teisi keeli). Selleks, et teada saada taimede norrakeelseid nimesid, hakkas ta uurima Sunnmøre talupoegade keelt. See viiski teda tema tulevasele uurimisalale. Norras käis 1830. aastatel vaidlus keelereformi üle (Henrik Wergeland, ajaloolane Peter Andreas Munch), mis Aasenit tõenäoliselt mõjutas. 1836 pani ta endale kirja plaani luua Norras kirjakeelena käibel olnud taani keele asemele "iseseisev ja rahvuslik keel", mis põhineb murretel. Ta pidas seda tähtsaks nii rahvuslikel kui ka sotsiaalsetel põhjustel. Alates 1837. aastast reisis ta Sunnmøre läbi ja koostas süstemaatilise ülevaate selle murdest ("Den søndmørske Dialekt"). Ta pidi minema ajas 400 aastat tagasi, Taani võimu eelsesse aega. Ta läks 1841 Bergenisse, et anda oma töö piiskop Jacob Neumannile hindamiseks. Piiskopile avaldas see sügavat muljet ja töö osi trükiti Bergens Tidstidende kahes numbris. Uurimus avaldati 1841. Piiskopi juurde võttis ta kaasa ka taimekogu, kuid selle vastu ei ilmutanud piiskop erilist huvi. Piiskop Neumann võttis ühendust Frederik Moltke Buggega, kes juhatas Norra Kuninglikku Teaduste Seltsi (Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab) Trondheimis. Nimetatud töö põhjal sai Aasen 1842. aastal (29-aastaselt) Trondheimi teadusliku seltsi stipendiumi Vestlandeti murrete uurimiseks, millega ta sai mööda Norrat ringi käia, et uurida murdeid, plaanides nende alusel rajada "üldise ja ehtsa norra kirjakeele". Vanast muinaspõhja kirjakeelest ei olnud midagi alles jäänud: see oli 14. sajandil katku tõttu välja surnud. Murretes leidus siiski palju vanapõhja keelele lähedasi vorme. Kõik ametlikud dokumendid olid taanikeelsed, mistõttu taani keele rääkimine oli prestiižne. Aasen leidis, et norralased vajavad oma kirjakeelt, et tunda end vabana. See keel pidi ühendama kõikide murrete jooned. Kui ta kõhkles, millist vormi valida, siis ta lähtus vanapõhja keelest, sest ta oli mõjutatud tollasest romantilisest hoiakust ja Peter Andreas Munchi seisukohast. Arhailisemat ainest leidus Vestlandeti murretes. Kirjakeelseks taimenimeks valis ta selle nime, mis taime kõige paremini kirjeldab, kuigi see ei pruukinud olla kõige tavalisem nimi. Et rahvas õpiks tundma vanapõhja keelt, andis ta hiljem välja lugemiku "En liden Læsebog i gammel norsk" ("Väike vana norra keele lugemik", 1854). Aastatel 1842–1847 käis ta läbi kogu Norra ja uuris murdeid, eriti Vestlandetis ja Østlandeti sisemaal, hiljem ka põhja pool mägedes, sest need murded olid taani keelest kõige vähem mõjutatud. Linnade keelt ta vältis ning Østlandeti lõunaosa ja Skagerraki lõunaranniku murdeid käsitles ta vähem põhjalikult, sest pidas neid taani keele poolt liiga rikutuks. Ta pidi proovima läbi käia suurema osa Norrast, kuid raha oli tal vähe. Viie aastaga läbis ta 403 miili. Ta omandas unikaalsed teadmised norra rahvakeelest ja norra rahvakultuurist. Tema reiside kirjeldustel põhineva raamatu "Reise-Erindringer og Reise-Indberetninger 1842–47" andis välja Halvdan Koht 1917. Oma uurimistöö tulemused esitas ta teostes "Det norske Folkesprogs Grammatik" ("Norra rahvakeele grammatika", 1848, ümbertöötatud trükk 1864 pealkirjaga "Norsk grammatik" ("Norra keele grammatika")) ja "Ordbog over det norske Folkesprog" ("Norra rahvakeele sõnaraamat", 1850). Sõnaraamatus oli üle 25 000 sõna ja Peter Andreas Munch nimetas seda rahvuslikuks meistriteoseks. 1871–1873 ilmus sõnaraamatu parandatud ja täiendatud trükk pealkirja all "Norsk ordbog med dansk forklaring" ("Norra keele sõnaraamat taanikeelse selgitusega"). Meie teadmised norra rahvakeelest põhinevadki nendel teostel. Sellele materjalile tuginedes lõi ta standardiseeritud uusnorra kirjakeele (landsmål) alused. Oma ettepanekud esitas ta esimest korda raamatus "Prøver af Landsmaalet i Norge" (1853, 3. trükk 1985). Ta esitas seal murdeproove Norra kantidest ja mõned palad uues kirjakeeles. Selles raamatus on esimest korda kasutatud uue keele nime. Esimest teksti sellest raamatust esitles ta juba 1849. 1847 asus Aasen elama Kristianiasse, et oma märkmeid läbi töötada. Alates 1851. aastast sai Aasen Stortingilt raha (algul 1200 krooni, lõpuks 3000 krooni aastas). Selle rahaga sai Aasen katkestamatult nii kodust uurimistööd teha kui ka uurimisreisidel käia. Aasen tegi uurimisreise kokku 20 aastat. Ühel reisil jõudis ta Tromsøni välja (kaugemale põhja poole ta ei jõudnud). Ta käis rohkem kui pooltes valdades. Kui ta parajasti uurimisretkel ei olnud, elas ta Kristianias. Peale sõnavara ja grammatika kogus Aasen ka rahvaluulet. 1921–1923 anti selle põhjal välja "Norske Minnestykke". Samuti kogus ta taimi ja taimede nimesid. Et ta kandis vaeseid riideid, peeti teda mõnikord hulguseks ja viidi isiku kindlakstegemiseks külavanema juurde. Juhtus ka seda, et tema nimi oli juba tuttav. Järgnevatel aastatel jätkas ta tööd keelestandardi väljatöötamisel. Hiljem järgnes mitu sõnaraamatut ja grammatikat. Peale seniste tööde täiendatud uustrükkide ilmusid "Norske ordsprog" ("Norra vanasõnad", 1856), "Norske plantenavne" ("Norrakeelsed taimenimed", 1860) ja "Norsk navnebog" ("Norra nimeraamat", 1878). 1850. aastatel kirjutas Aasen palju keelealaseid artikleid ajalehtedesse ja ajakirjadesse. Aasen ei sallinud võõrsõnu ja tihti pidi ta looma uusi sõnu taani keelest tulnud saksa laenude asemele. Noored kippusid pidama tema keelt liiga rangeks ja eelistama traditsioonilist kirjakeelt. Uue kirjakeele väljatöötamisel aitasid Aasenit Olaf Vinje, Kristofer Janson, Henrik Krohn ja teised. Uurijana oli Aasen väsimatu ja hoolikas, omakasupüüdmatu ja vähenõudlik. Tagasihoidlikkuse tõttu ei võtnud ta vastu norra rahvakeele professori kohta. Tema tööd norra murrete alal olid alustrajavad. Ivar Aaseni keelealane töö oli tingimusi arvestades suurepärane. Aasen kirjutas landsmål'is ka luuletusi ja jutustusi, millel oli uue kirjakeele leviku seisukohast lihtrahva seas suurem tähtsus kui sõnaraamatutel ja grammatikatel. Ta ei kirjutanud ilukirjandust küll palju, kuid ta oli esimene, kes uues keeles luuletas. Mitmed tema luuletused on viisistatud ja tänini populaarsed laulud, näiteks "Mellom bakkar og berg ut med havet". Ta andis välja ka ilukirjandust, sealhulgas muinasjuttude ja laulude kogu, laulumängu "Ervingen" ("Pärija", 1855) ja luulekogu "Symra" (1863). Viimane ilmus anonüümselt alapealkirjaga "Tvo Tylfter med nya Visor" ("Kaks tosinat uute lauludega"). Seda kogu iseloomustab rahvalikult kokkusurutud ja ühtlasi musikaalne vorm. Aasen kirjutas ka meeleolukaid ja humoorikaid laulukesi ja luuletusi. Samuti avaldas ta uues kirjakeeles õpikuid ja tõlkeid, millest kõige märkimisväärsem on Fridtjofi saaga (1858). Aasem osales vähe vaidlustes uue keele ümber. Aastal 1885 (veel Aaseni eluajal) võrdsustas Storting landsmål'i kooli- ja ametikeelena taani-norra riksmål'iga, mida rääkis linnakodanlus. Ent Aaseni plaan taani-norra keel välja tõrjuda ei saanud teoks. Kahe keele olemasolu hakkas norra rahvast lõhestama, sest suur osa Norra eliidist ei tahtnud uut keelt kasutada. Ivar Aasen suri oma kodus Kristianias (ehk Oslos) 1896. Teosed "Den søndmørske Dialekt" (1841, käsikiri) "Det norske Folkesprogs grammatik" (1848) "Ordbog over det norske Folkesprog" (1850) "Prøver af Landsmaalet i Norge" (1853) "En liden Læsebog i gammel norsk" (1854) "Ervingen" (1855) "Norske ordsprog" (1856) "Norske plantenavne" (1860) "Symra" (1863) "Norsk Grammatik" (1864) "Norsk ordbog med dansk forklaring" (1871–1873) "Norsk navnebog" (1878) "Reise-Erindringer og Reise-Indberetninger 1842–47" (1917). "Norske Minnestykke" (1921–1923) Vaata ka Ivar Aasen-tunet Kirjandus "Aasen" - Nordisk Familjebok, 2. tr, 1. kd A-Armati, lk 13, Stockholm 1904. Välislingid Fotod "Aasen" - Nordisk Familjebok, 2. tr, 1. kd A-Armati, lk 13, Stockholm 1904. runeberg.org/nfba/ Johan Nordhagen. "Ivar Aasen", 1896 (portree) Norra keeleteadlased Norra luuletajad Sündinud 1813 Surnud 1896


Keskmine Tallinna korter teenis omanikule aastaga ligi 10 000 eurot - Kinnisvarauudised - City24.Ee Tallinna keskmise korteri omanik teenis aastaga oma kinnisvara hinnatõusult ligi 10 000 eurot, näitas Center Kinnisvara värske korterituru ülevaade. Tüüpilise linnakorteri turuväärtus kasvas võrreldes mulluse veebruariga kasvanud pea 12% võrra. Veebruari lõpuks tõusis Tallinna keskmise korteri turuväärtus 91 893 eurole, mis on pea 12% rohkem kui 2017. aasta veebruaris. “Kindlasti kergitas keskmist turuhinda ka fakt, et kõige populaarsemaks piirkonnaks oli veebruaris kesklinn,” analüüsis tulemust Center Kinnisvara juhataja Christian Ayrer. “Kesklinna ruutmeetri hind on Tallinnas võrreldes teiste piirkondadega kallim ning kui enim kortereid ostetakse just sinna, kerkib ka keskmine hind,” lisas ta.