text: Filosoofia (vanakreeka keeles φιλοσοφία, philosophia, 'tarkuse armastus') on tegelemine filosoofiliste küsimustega. Filosoofiliste küsimuste hulgas on küsimused olemise ja selle põhjuste ja tähenduse kohta, niisamuti teadmiste, väärtuste, tunnetuse, keele jne, muuhulgas ka filosoofia enese kohta. Filosoofilised küsimused on näiteks järgmised: "Mis on elu mõte?", "Kas maailm on igavene?", "Mis on tõde?", "Mis juhtub pärast surma?", "Mis on õige ja mis on vale?", "Mis mõte on üldse sellistel küsimustel?" jne. Filosoofiliste küsimuste hulk ei ole piiratud ega suletud ning neid küsimusi on läbi kogu filosoofia ajaloo pidevalt uuendatud, neid on lisandunud ja täiendatud. Läänemaailma filosoofide hulka kuuluvad näiteks Sokrates, Platon, Aristoteles, Aquino Thomas, René Descartes, David Hume, Immanuel Kant, Georg Hegel, Friedrich Nietzsche ja Ludwig Wittgenstein. Fraasides nagu "Kanti filosoofia" vmt tähistab sõna "filosoofia" filosoofi vaateid või tekste, milles need ilmnevad. Nimetus Eestikeelne sõna "filosoofia" ja selle vasted paljudes teistes keeltes pärinevad vanakreeka sõnast "philosophia" (φιλοσοφία). Sõna philosophia tõlgendatakse traditsiooniliselt liitsõnana, mis on moodustatud verbist philein, phileō 'armastama' ja nimisõnast sophia 'tarkus' ning selle tähenduseks arvatakse 'tarkuse armastus'. See tõlgendus ei pruugi olla korrektne. Pigem on see tuletatud sõnast philosopheō või sõnast philosophos. Sõna "filosoof" (vanakreeka keeles philósophos) võttis väidetavalt esimesena kasutusele Pythagoras, kuigi sõna philosophia eri kasutusi seotakse ka Soloni ja Periklesega. Diogenes Laertios ja Cicero kinnitavad, et Pythagoras leiutas esimesena sõna philosophia, et ennast filosoofiks nimetades eristuda muudest asjatundlikest ja auväärsetest inimestest, keda tavatseti tarkadeks (sophoi) kutsuda. Sõna philosophia sai terminoloogiliselt valdavaks Sokratese ajal, kes vastandas ennast sofistidele ehk "tarkadele". Sõna mitteakadeemiline kasutus Tavakeeles kasutatakse sõna "filosoofia" sageli, tähistamaks iga kogutud teadmiste vormi või inimese vaateid elule (nagu väljendis "elufilosoofia") või millegi saavutamise alusprintsiipe või meetodeid (nagu "minu kiirteedel sõitmise filosoofia"). Neist esimest tähendust väljendatakse harilikult ka sõnaga "maailmavaade". Teises tähenduses on levinud fraasid "korporatiivne filosoofia" ja "ärifilosoofia". Teise näitena võib traagilisele elamusele filosoofiliselt reageerimine tähendada hoidumist kirglikest reaktsioonidest intellektualiseeritud lähenemise kasuks. See konkreetne määratlus tuleneb Sokratese näitest, kes arutles rahulikult oma õpilastega hinge olemuse üle, juues mürkputkeleotist, mida kasutati Ateena kohtu otsusel tema hukkamiseks. Stoikud järgisid Sokratest, otsides vabadust oma kirgedest, millest pärineb kaasaegne sõna stoiline kasutus, tähistamaks rahulikku meelekindlust. Filosoofia problemaatika ja harud Tavapäraselt tegelevad filosoofid selliste teemadega nagu eksistents või olemine, moraal või headus, teadmine, tõde ja ilu; ajalooliselt on enamik filosoofiat keskendunud ka religioossetele uskumustele või kattunud teadus(t)ega. Filosoofid võivad esitada kriitilisi küsimusi taoliste mõistete olemuse kohta, väljapoole teaduse vaatlusala jäävaid küsimusi, ka algavad mitmed suuremad tööd uusaegses filosoofias küsimisega filosoofia enese tähenduse ja ülesannete järele. Mis on filosoofia? on iseenesest juba filosoofiline küsimus, ehkki filosoofe ajendavad sagedamini spetsiifilised küsimused nagu: Mis on tõde? Kuidas või miks määratleme me lauseid kas tõese või väärana, ja kuidas me seejuures arutleme? Kas teadmine on võimalik? Kuidas me teame, et me teame? Kas moraalselt õigete ja väärade tegude (või väärtuste, või institutsioonide) vahel on erinevus? Kui jah, siis milles see seisneb? Millised teod on õiged ja millised väärad? Kas väärtused on absoluutsed või suhtelised? Üldiselt ja konkreetselt – kuidas peaksin ma elama? Mis on reaalsus ja milliseid asju võib kirjeldada reaalsetena? Mis on selliste asjade loomus? Kas mõned asjad eksisteerivad sõltumatult meie tajust? Mis on aja ja ruumi olemus? Mis on mõtte ja mõtlemise olemus? Mida tähendab olla keegi? Mida tähendab olla ilus? Kuidas erinevad ilusad asjad igapäevastest? Mis on kunst? Neid viit Vana-Kreeka filosoofias ilmnenud laiahaardelist küsimusetüüpi nimetatakse vastavalt analüütiliseks või loogiliseks, epistemoloogiliseks, eetiliseks, metafüüsiliseks ja esteetiliseks. Need pole ainsad ning Aristoteles, kes selletaolist klassifikatsiooni esimesena kasutas, käsitles ka poliitikat, meieaegset füüsikat, geoloogiat, bioloogiat, meteoroloogiat ja astronoomiat filosoofia harudena. Sokratese ja sokraatilise meetodi mõjul arendasid kreeklased analüüsitraditsiooni, jagades kõnealuse probleemi osadeks, et seda paremini mõista. Teised traditsioonid pole alati kasutanud selliseid tähistusi või rõhutanud samu teemasid. Ehkki India filosoofial on sarnasusi Lääne filosoofiaga, polnud jaapani, korea ja hiina keeles 19. sajandi keskpaigani terminit filosoofia tähistamiseks, vaatamata aastatuhandetepikkusele filosoofiatraditsioonile. Eriti Hiina filosoofias oli kasutusel kreeklastest erinev kategooriate kontseptsioon ning definitsioonid ei põhinenud ühistel omadustel, vaid olid tavapäraselt metafoorsed ja viitasid korraga erinevatele nähtustele. Samas ei ole ka Lääne filosoofias kategooriate vahel selgeid piire ning vähemalt alates 19. sajandist on Lääne filosoofid sageli käsitlenud küsimusi probleemikeskselt, pesakonniti, liigitamata neid eraldi valdkondadesse. Siiski on filosoofia käsitlemine problemaatika alusel harudesse jagunevana jäänud Lääne filosoofiakäsitlustes valdavaks ning levinud üha enam ka teistesse filosoofiatraditsioonidesse. Motiivid, eesmärgid ja meetodid Sõna "filosoofia" tuleneb vana-kreeka sõnast (Φιλοσοφία, philosophia), mis tähendab ligikaudselt "tarkusearmastus". See tähistab pühendumust küsimisele, õppimisele ja teadmiste levitamisele. Paljud filosoofid on tundnud huvi maailma, inimolemise, olemise, väärtuste, mõistmise ja asjade olemuse vastu. Filosoofiat võib eristada teistest distsipliinidest selle uurimismeetodite põhjal. Filosoofid formuleerivad oma küsimused tihti probleemide või mõistatustena, toomaks selgeid näiteid enda kahtlustest neid huvitaval, võluval või segadusseajaval teemal. Tavapäraselt formuleerivad filosoofid probleeme loogilisel kujul, kasutades ajalooliselt traditsioonilise loogika süllogisme, kuid alates Fregest and Russellist aina enam predikaatloogikat, ning suunduvad siis lahenduse poole, mis põhineb kriitilisel lugemisel ja mõtlemisel. Nagu Sokrates, otsivad nad vastuseid arutelu abil, või vastates teiste argumentidele, või hoolika isikliku mõtiskluse kaudu. Filosoofid vaidlevad nende meetodite suhteliste paremuste üle, küsides näiteks, kas filosoofilised "lahendused" on objektiivsed, lõplikud ja ütlevad reaalsuse kohta midagi informatiivset, või selgitavad need lahendused pigem meie keele loogikat, või mõjuvad pigem vaid isikliku teraapiana. Filosoofid otsivad põhjendusi nende küsimuste vastustele. Keel on filosoofi esmane tööriist. Analüütilises traditsioonis on vaidlused filosoofilise meetodi üle olnud tihedalt seotud vaidlustega filosoofia ja keele suhte üle. Sama küsimustik on tõusetunud ka kontinentaalses filosoofias. Metafilosoofia, "filosoofia filosoofia", uurib filosoofilistele probleemide ja lahenduste olemust ning kohaseid meetodeid, jõudmaks ühest teiseni. Need vaidlused on seotud ka vaidlustega keele ja tõlgenduse üle. Selline diskussioon on oluline ka filosoofia kui terviku jaoks, kuna filosoofia olemus ja ülesanne ise on alati olnud oluline osa filosoofilistest arutlustest. Vastupidi, selliste valdkondade nagu patafüüsika olemasolu viitab ulatuslikule vaidlusele, mis jääb väljapoole käesoleva artikli haaret. Selliseid küsimusi käsitletakse pikemalt artiklis Metafilosoofia. Filosoofiale lähenetakse ka suhete läbi osade vahel, nagu on tavaks strukturalismis ja rekursionismis. Eksisteerib ka üldine teadusfilosoofia ja selle spetsiifilised harud nagu bioloogiafilosoofia, füüsikafilosoofia, keemiafilosoofia jts. Filosoofiatraditsioonid Erinevate ühiskondade liikmed on huvitunud filosoofilistest küsimustest ja loonud oma tööl põhinevad filosoofiatraditsioonid. Termin "filosoofia" võib Euroopa ja Ameerika akadeemilises kontekstis viidata eksitavalt ainuüksi Lääne-Euroopa tsivilisatsiooni filosoofilisele traditsioonile. Seda kutsutakse ka "Lääne filosoofiaks", eriti vastandatuna "Ida filosoofiale", mis hõlmab Aasia filosoofilisi traditsioone. Mõlemad mõisted ühendavad erisuguseid, isegi üksteisega sobimatuid koolkondi. Filosoofiliste küsimuste üle on mõtiskletud kogu maailmas ning erinevates regioonides on kujunenud suuremal või vähemal määral iseseisvad filosoofilised traditsioonid. Lääne akadeemilistes ringkondades mõeldakse filosoofia all tavaliselt läänemaailma filosoofilisi traditsioone, mille kogumit nimetatakse ka lääne filosoofiaks. Sõna "filosoofia" ilma täiendita tähendabki tavaliselt lääne filosoofiat. Tavapäraselt käsitletakse Lääne filosoofia algusena Vana-Kreeka filosoofiat, mille traditsioon on kandunud ka tänapäevani. Et teistest filosoofiatraditsioonidest hakati alguses "filosoofiana" kõnelema just Läänes, kõrvutatuna ja vastandatuna Lääne filosoofiale, on nende asend, koosseis ja omavahelised suhted siiani mõnevõrra vaieldavad. Ka jäävad teised filosoofiatraditsioonid Lääne käsitlustes siiani sekundaarseteks. Ida ja Lähis-Ida filosoofiatraditsioonid on mõjutanud Lääne filosoofe. Vene, juudi, islami ja viimasel ajal ka Ladina-Ameerika filosoofilised traditsioonid. Piirid kõigi nende traditsioonide vahel on tinglikud. Erinevused traditsioonide vahel põhinevad tihti nende poolt tähtsamaks peetavatel ajaloolistel filosoofidel, rõhuasetustel ideede ja kirjutamisstiilide või -keelte suhtes. Iga traditsiooni temaatikat ja mõttevahetust võib uurida, kasutades teistest traditsioonidest tuletatud meetodeid, ning nende vahel on olnud olulisi ühisusi ja seoseid. Teisi filosoofilisi traditsioone, näiteks Aafrika filosoofiat, käsitletakse mujal harva. Seoses üldlevinud rõhuasetusega Lääne filosoofiale kui lähtepunktile on väärtuslike, kuid vähem tuntud mitte-Lääne filosoofiliste tööde uurimine, säilitamine ja levitamine seotud mitmete raskustega. Lääne filosoofia Lääne filosoofiatraditsioon algas kreeklastega ja jätkub tänapäevani. Tuntud Lääne filosoofide hulka kuuluvad Sokrates, Platon, Aristoteles, Demokritos, Augustinus, Aquino Thomas, Michel de Montaigne, Francis Bacon, René Descartes, Baruch Spinoza, George Berkeley, John Locke, David Hume, Jean-Jacques Rousseau, Immanuel Kant, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Arthur Schopenhauer, Søren Kierkegaard, Friedrich Nietzsche, Gottlob Frege, Bertrand Russell, Henri Bergson, Edmund Husserl, Ludwig Wittgenstein, Martin Heidegger, Jean-Paul Sartre, Theodor Adorno, Jacques Derrida ja Willard Van Orman Quine. Levinud on Lääne filosoofia harudesse liigitamine problemaatika alusel. Tavapäraseimad jaotised on metafüüsika, epistemoloogia (tunnetusteooria), eetika ja esteetika. Teiste alldistsipliinide seas on ka loogika, keelefilosoofia ja poliitiline filosoofia. Ehkki mingil juhul ei saa Lääne filosoofiatraditsiooni pidada ühelgi selle ajahetkel ühtseks, võib öelda, et ta üldsuunitlus on aegade jooksul teinud läbi väga olulisi kannapöördeid. Kui antiikaegne Lääne filosoofia oli teadustega tugevalt läbi põimunud ning enamjaolt kas ei suhestunud religiooni kuigi selgelt või – seoses kristluse leviku aegse religioossete küsimuste aktualiseerumisega ühiskonnas – toetas aktiivselt üht või teist levinud usundit, siis oli praktiliselt kogu keskaegne filosoofia religioosne ja seeläbi jäid teaduslikud küsimused filosoofilise dispuudi fookusest kõrvale. Uusaegse Euroopa ilmalikustumise käigus intensiivistus teadustegevus ja sellest peale on aina enam eriteadusi filosoofiast iseseisvunud. Samas on varasemate etappidega võrreldes oluliselt suurenenud teadusfilosoofia osakaal ning filosoofia ja eriteaduste tähelepanu samadele küsimustele, religioosse filosoofia kaal Lääne filosoofias on seevastu langenud. Analüütiline ja kontinentaalne filosoofia Mugavuse mõttes võib jagada kaasaegse Lääne akadeemilise filosoofia kaheks traditsiooniks, kuna mõiste "Lääne filosoofia" kasutus viimasel sajandil on sageli ilmutanud kallakut ühele või teisele poole. Analüütilisele filosoofiale on iseloomulik täppislähenemine filosoofiliste küsimuste keele analüüsile. Selle eesmärk on paljastada probleemide aluseks olevat mõistelist segadust. Analüütiline filosoofia domineerib angloameerika filosoofias, kuid selle juured on osalt ka Mandri-Euroopas, kus seda samuti praktiseeritakse. Analüütilise filosoofia traditsioon algas 20. sajandi alguses Gottlob Fregega, seda jätkasid Bertrand Russell, G. E. Moore ja Ludwig Wittgenstein. Kontinentaalne filosoofia on nimetus erinevate koolkondade kohta, mis tegutsevad valdavalt Mandri-Euroopas, kuid ka mitmete ingliskeelsete ülikoolide humanitaarteaduskondades ja võivad tegeleda keele, metafüüsiliste probleemide, poliitilise teooria, perspektivismi või kunsti ja kultuuri mitmesuguste aspektidega. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja huvipunktidest on katse tuua akadeemilisse filosoofiasse mittefilosoofilistena tunduvaid teemasid, muutes tavaootusi filosoofia ülesannetele. Stanley Cavell, filosoof, kelle huvid pole ei kindlapiiriliselt "analüütilised" ega "kontinentaalsed", kirjeldab seda erinevust lähenemises, kirjutades: "filosoofia on päritav kui kas lahendatavate probleemide kogum (nagu seda teevad angloameerika analüütikud) või loetavate tekstide kogum (nagu seda teeb Euroopa – välja arvatud muidugi seal, kus on (taas) vastu võetud analüüs). On tuntav, kuidas sellest pärilusviiside erisusest tulenevad erinevad koolitusimperatiivid, erinevad standardid kriitikaks ja vestluseks, erinevad kompositsioonižanrid, erinevad autoripersoonid." ("The Philosopher in American Life," – Emerson’s Transcendental Etudes, 45-46) Ida filosoofia Ida filosoofia järgib arvukaid traditsioone, mis pärinevad muistsest Indiast ja Hiinast või olid seal populaarsed. Kuulsate Ida filosoofide seas on Kapila, Jadžnjavalkja, Gautama Buddha, Akšapada Gotama, Nāgārdžuna, Kong Fuzi, Laozi, Zhuangzi, Mengzi, Xun Zi, Zhu Xi, Wang Yangming, Dharmakirti, Šānkara, Ramanudža, Vivekananda, Aurobindo ja Sarvepalli Radhakrishnan. India filosoofia on ehk Lääne filosoofiaga kõige paremini võrreldav. Nii uurib muistne njaaja koolkond loogikat, nagu seda teevad ka mõned kaasaegsed analüütilised filosoofid; kuid on ka olulisi erinevusi – näiteks rõhutas muistne India filosoofia traditsiooniliselt koolkondade või muistsete tekstide, mitte üksikute filosoofide õpetusi, kellest enamik kirjutas kas anonüümselt või kelle nimesid lihtsalt ei antud edasi. Filosoofia ja teadus(t)e suhe Levinud on seisukoht, mille järgi kuuluvad filosoofia valdkonda küsimused, millele eriteadused kas ei paku lahendust või mille eriteaduslikke lahendusi peavad nende küsimuste filosoofilistena käsitlejad ebapiisavateks. Selline määratlus näitab muidugi lähtumist vastandusest teaduse ja filosoofia vahel. Seoses eriteaduste iseseisvumisega on viimastel sajanditel aina levinum olukord, kus filosoofia ja teadus tegelevad samade probleemidega. Küsimus filosoofia päristise osa olemasolust ja filosoofia mõttekusest on olnud üks analüütilise filosoofia lähtepunkte. Rakendusfilosoofia Ehkki filosoofiat peetakse tihti läbinisti abstraktseks alaks, on sel ka praktilisi rakendusi. Kõige ilmsemad rakendused on eetikal – eriti rakenduseetikal ja poliitikafilosoofial. Poliitikafilosoofia suurkujude, näiteks Kong Fuzi, Kautilya, Sun Zi, John Locke'i, Jean-Jacques Rousseau', Karl Marxi, John Stuart Milli, Mahatma Gandhi ja John Rawlsi vaated on kujundanud ja põhjendanud erinevaid valitsusvorme ja nende tegusid. Rakenduslikust vaatenurgast on oluline ka epistemoloogia, mis võib aidata korrigeerida arusaamu teadmisest, tõestusest ja õigustatud uskumustest. Kaks kasulikku teed, mille kaudu epistemoloogia ja loogika võivad reaalset maailma mõjutada, on ajakirjandusteooria ja kriminalistika. Üldises plaanis võivad mitmesugused erifilosoofiad nagu "õigusfilosoofia", "matemaatika filosoofia" jts aidata vastavate alade spetsialistidel oma eriala teoreetilisi või kontseptuaalseid lähtealuseid paremini mõista. Enamgi veel, viimasel ajal on tekkinud uus tegevusala, filosoofiline nõustamine, mille praktiseerijad rakendavad filosoofilist lähenemist igapäevaelu probleemide lahendamisel. Ka on mitmed ida filosoofia harud aidanud leevendada miljonitel inimestel ärevusprobleeme , keskendudes meditatsioonile, sisemisele rahule ning seosele kehalise ja vaimse tervise vahel. Filosoofia terminid Filosoofilised terminid kujunevad välja kahel viisil: nii-öelda sõnalt tähendusele ja tähenduselt sõnale. Tavakeeles olemasolevatest sõnadest, millel on oma tähendusväli, kuid mille tähendus ei ole selgelt piiritletav, kujunevad tasapisi filosoofia terminid, ja võiks vist isegi öelda, et "filosoofide tavakeel". Kui filosoofid omavahel oma tavakeelt räägivad, siis ei maksa arvata, et nad oskavad iga sõna defineerida, isegi juhul, kui see sõna on filosoofia "termin". Veel enam, filosoofid kipuvad vaidlema iga sõna tähenduse üle, ja näiteks küsimusest, mida tähendab teadmine, on saanud omaette filosoofiline probleem. Siin meenutab olukord seda olukorda, mis esineb luules. Sõnu, mida luuletaja kasutab, ta ei defineeri. Sõna tähenduse mõistmine lugeja poolt tugineb selle sõna tähendusele tavakeeles ning ka luuletraditsioonis, mida võiks nimetada "luuletajate tavakeeleks". Teisalt kipub luuletaja andma sõnadele erilise, selle luuletaja isikupärasesse luulekeelde kuuluva või ka ühe konkreetse luuletuse puhul kehtiva tähenduse, mida lugeja mõistab aimamisi ja mille piirjooned on lahtised. Ka filosoofias juhtub, et mõne termini mõistmiseks tuleb tunda nii vastava sõna tähendusvälja tavakeeles, selle termini kasutamise traditsiooni filosoofia ajaloos kui ka konkreetse filosoofi loomingut tervikuna ning samuti tuleb vihjete varal aimata, mida filosoof silmas peab. Ühe ja sama termini erinevad tähendused tekivad käesolevas lõigus kirjeldatud juhul traditsioonide lahknemise tõttu. Traditsioonide lahknemine omakorda põhineb klassikute isikupärasel sõnakasutusel. Juhtub muidugi ka nii, et mõni filosoof võtab kasutusele uue mõiste ning tähistab selle siis mingi sõnaga. See olukord on sarnane terminite kasutuselevõtuga defineerimise teel matemaatikas. Ühelt poolt on termini tähendus ühemõtteline ning see nõuab termini kasutamisel täpsust. Termini kasutamise õigsus on kontrollitav. Teiselt poolt võimaldab just täpse definitsiooni (seega siis ka täpse mõiste) olemasolu muuta fikseeritud mõiste väljendamiseks kasutatavat terminit kui tahes sageli. Sel juhul ei tasu norida sõnade kallal, vaid tuleb olla salliv kui tahes imeliku sõnakasutuse vastu, eeldusel, et filosoof teeb täpselt selgeks, mida ta ühe või teise terminiga silmas peab. Sõnade mitmetähenduslikkus põhineb käesolevas lõigus kirjeldatud juhtumil sõnade tinglikkusel. Filosoofia mõiste ja filosoofiakäsituste ajalugu Hegel "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedias" toob Georg Friedrich Wilhelm Hegel välja, et erinevalt teistest teadustest puuduvad filosoofial ettekujutusest antud esemed ja valmis meetod. Nagu religioonilgi, on filosoofial esemeks tõde, nimelt Jumal. Nagu religioongi, käsitleb filosoofia Jumalat, seejärel loodust ja inimvaimu (lõplikkuse valda), looduse ja vaimu vahekorda ning nende vahekorda Jumalaga kui oma tõega. Enne filosoofiani jõudmist tutvutakse filosoofia esemetega ettekujutuste kaudu; filosoofia on esemete mõtlev vaatlus, mis vajab ettekujutusi. Filosoofia ei võta eeldusena midagi endast väljapoole jäävat, vaid peab näitama oma sisu paratamatust, tõestama nii oma esemete olemist kui ka nende määratlusi (§ 1). Filosoofia on mõtlemine mõtte vormis, mõisteline mõtlemine. Religioonis mõeldakse sama eset mittemõisteliselt (§ 2). Filosoofiatraditsioone Aafrika filosoofia Araabia filosoofia Analüütiline filosoofia Budistlik filosoofia Eesti filosoofia Hiina filosoofia Ida filosoofia India filosoofia Indoneesia filosoofia Islami filosoofia Jaapani filosoofia Juudi filosoofia Kontinentaalne filosoofia Ladina-Ameerika filosoofia Lääne filosoofia Lääne filosoofia ajalugu Vene filosoofia Filosoofia harusid ja valdkondi Ajafilosoofia Ajaloofilosoofia Aksioloogia Eetika Esteetika Filosoofia ajalugu Filosoofiline loogika Haridusfilosoofia Keelefilosoofia Loodusfilosoofia Kriitiline teooria Matemaatikafilosoofia Metafilosoofia Metafüüsika Ontoloogia Poliitikafilosoofia Rakendusfilosoofia Religioonifilosoofia Teadusfilosoofia Tunnetusteooria Vaimufilosoofia Õigusfilosoofia Kuulsamaid filosoofe Thales Anaximandros Anaximenes Herakleitos Sokrates Platon Aristoteles Aquino Thomas René Descartes John Locke Gottfried Wilhelm Leibniz David Hume Immanuel Kant Georg Wilhelm Friedrich Hegel Friedrich Nietzsche Edmund Husserl Gottlob Frege Bertrand Russell Ludwig Wittgenstein Willard Van Orman Quine Vaata ka Filosoof Philosophia Eesti filosoofide loend Välismaa filosoofide loend Filosoofia mõisteid Filosoofiliste teoste loend Eesti filosoofia Läti filosoofia Antiikfilosoofia Viited Kirjandus John Kekes. The Nature of Philosophy, Totowa 1980. Välislingid Eesti keeles ERR arhiiv. Saated filosoofiast Eestikeelsete filosoofia terminite andmebaas inglise vastetega Inglise keeles A database of philosophical ideas, mostly in the western analytic tradition Dictionary of Untranslatables: A Philosophical Lexicon. Edited by Barbara Cassin Rahvusraamatukogu autoriseeritud kasutaja ligipääs: https://www.ester.ee/record=b4986472*est Internet Encyclopedia of Philosophy Stanford Encyclopedia of Philosophy Why Philosophy Is Important. Why Do Atheists Need Philosophy? We Need to Reason Well About Life & Society (inglise keeles) Prantsuse keeles Filosoofiaraamatukogu (Wikisource) Saksa keeles Das Online-Wörterbuch Philosophie Eisler, Rudolf 1904. Wörterbuch der philosophischen Begriffe Historisches Wörterbuch der Philosophie online


source: CulturaX

text: - 4Life kaalulanguse ulevaated Loomulikult kasutatakse seda lahendust laialdaselt kaasaegses meditsiinis - eriti koos teiste ravimitega kasutatakse seda erinevate neuroloogiliste häirete raviks. Üldiselt soodustab kalorite piiramine kaalulangust - selles pole kahtlust ,,. Ka vastastikune eksperthinnang on kriitiline, ütleb Cassetty: "Kui uuringud ei läbi seda rangust, pole tulemused nii mõttekad," ütleb ta. Ta soovitab kõigil huvilistel enne Golo dieedi proovimist pöörduda arsti ja registreeritud dietoloogi poole, eriti neile, kes juhivad diabeeti. Kuigi ettevõte väidab, et toidulisandit on ravimitega ohutu võtta, tahate vähemalt küsida oma tervishoiumeeskonnalt, kas teie meditsiini tuleks kohandada. Sellisel juhul peaks arst hoidma vahekaarte edusammude kohta ja hindama, kas teie retsepti on vaja mingil viisil kohandada. Lisateavet diabeedi toidulisandite kohta 6 üllatavat alternatiivset ravi, mis toimisid diabeetikutele Siit saate teada, kuidas sellised toidulisandid nagu kroompikolaat mõjutasid nende inimeste veresuhkru taset. Lisateave Golo dieedi teaduslikud uuringud Arstiajakirjas Golo dieedi kohta avaldatud eelretsenseeritud uuringutest on puudus. Ühel ettevõtte pilootuuringul ei olnud platseeborühma. Ka vastastikune eksperthinnang on kriitiline, ütleb Cassetty: "Kui uuringud ei läbi seda rangust, pole tulemused nii mõttekad," ütleb ta. Väike randomiseeritud, topeltpime, platseebokontrolliga uuring Golo kohta ilmus eelretsenseeritud ajakirjas Diabeedi ja ainevahetuse suundumused mais ja on lingitud ettevõtte veebisaidil. Perspektiivis pidage meeles, et uuring oli väike ja 13 nädalat on lühiajalised tulemused - pole selge, mis nende osalejatega kolme kuu pärast juhtus. Enamik eksperte ütleb teile, et mis tahes dieedil on kerge kaalust alla võtta, kui järgite seda nii lühikese aja jooksul, ja dieedi tõeline test on see, kas see toob püsivaid tulemusi mitme kuu või aasta jooksul. Golo Dieet ülevaated Golo dieedil on täiesti võimalik kaalust alla võtta. Kuid eksperdid, sealhulgas Rasmussen, omistavad Sophie King kaalulangus pigem kaloraažile kui Release lisale. Golo veebisaidilt on lihtne leida mitmeid kiitvaid arvustusi, kus inimesed kuvavad oma keha enne ja pärast. Golo dieedi hinnakujundus Dieedi alustamiseks 4Life kaalulanguse ulevaated täienduse Release. Koos lisaga saate Golo for Life'i kava 4Life kaalulanguse ulevaated ja tasuta tugiteenuse söögikavad, treeneritugi, eksklusiivsed tootedmis on ettevõtte sõnul dollarit väärt. Fat Flush Dieedi ülevaade: kas see töötab ja kas see on ohutu? Kliendid valivad kava lähtuvalt nende vajadustest ja eesmärkidest. Fat Flushi veebisaidi kaudu pakutakse kolme erinevat kaalukaotuskava: Uus rasvade loputusplaan: võõrutus- ja toitumiskava pikaajaliseks kaalukaotuseks Smuuti Shakedown: inimene joob 2 nädalat iga päev 2 smuutit ja üks söögikord, lisaks suupisted Fat Flush for Life: pikaajaline kava, mille eesmärk on aidata inimestel tervislikku kehakaalu säilitada Vaatleme allpool, kuidas iga tüüp töötab.


text: Enamlevinud luu- ja liigesehaigused « Liigese ravi poletik See tipneb põletiku, paistetuste ja kahjustustega liigestes, nahal, veres, südames ja kopsudes. See on hea ravim, kuid ravi alguses tuleb iga päev kasutada söögisoodat 1 teelusikatäis 4 korda päevas umbes paari nädala jooksul, et liigne uraat ei sadeneks neerukivideks. Kala ning väljas kasvanud seened on parimad D-vitamiini allikad. Täiskasvanul on võrreldes beebiga 20 korda vähem hüaluroonhapet. Kuna üha rohkem inimesi elab kõrge eani, suureneb jätkuvalt hõresusmurdude sagedus. Sekundaarne e. Üheks valu liigestes parast jooksmist osteoartroosi tekkepõhjuseks on liigeste ülekoormus raske füüsilise töö, liigse kehakaalu tõttu. Osteoartroosi korral võivad esineda õhtused, koormusjärgsed valud, aga ka lühiaegne, mõneminutine stardijäikus kahjustatud liigestes, näiteks põlvedes, puusades ja ka sõrmedes. Osteoporoosi ehk luuhõrenemise korral väheneb kaltsiumi sisaldus luudes ja luud muutuvad hapraks. Osteoporoosi olulisemateks riskiteguriteks vanemas eas on madal suguhormoonide tase organismis ning kortikosteroidravimite prednisoon, kortisoon kasutamine astma ja liigese ravi poletik raviks. Reumat põhjustab organismi immuunsüsteemi äge vastus streptokokk infektsioonile streptokokkide liigese ravi poletik kurgumandlipõletik ehk angiin.


source: fineweb

text: Chitwan Village Resort, asudes paigas Chitwani rahvuspark, Chitwan National Park, on reisijatele populaarne valik. Linna keskus on vaid .3 Km kaugusel ja lennujaama jõuab 30 minutiga. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Chitwan Village Resort pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, pesuteenus, lemmikloomad lubatud, restoran. Chitwan Village Resort on koduks 13-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu dušš, traadita internetiühendus (tasuta), hommikumantlid, tasuta pudelivesi, teler. Terve päeva võid nautida massaaž, aed lõõgastavat atmosfääri. Chitwan Village Resort on tark valik Chitwan National Park reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


1996. aasta veebruaris nimetas Ida-Viru politseiprefekt Helmut Paabo ETV piirkonnasaates «Viru regi» esinedes vanaks jobuks Põhjaranniku ajakirjanikku Argo Soolepit, kes talle saate salvestuse ajal helistas. Soolep kaebas Paabo ja ETV kohtusse, nõudes au teotavate andmete ümberlükkamist ja moraalse kahju hüvitamist. ETV esindaja vastuväitel ei leidnud tõendamist, et fraas «Soolep, vana jobu» oleks hageja au teotav, sest Eesti Keele Instituudi spetsialisti arvamusel ei saa sõna «jobu» kasutamist iseenesest lugeda au teotamiseks: tegemist on mitmetähendusliku ja väga erisuguselt hinnatava sõnaga. Soolep kaotas protsessi. Jobu on tobu Ühe tõendina seisabki toonases kohtuotsuses Eesti Keele Instituudi spetsialisti arvamus, et väljend «jobu» on mitmetähenduslik, väga erinevalt hinnatav ja tegemist pole kirumissõnaga. «Eesti kirjakeele seletussõnaraamatus puudub märge, et sõna on halvustav, õigekeelsussõnaraamatus on märksõna «jobu» all seletuseks «tobu», «tola», Esimeses eesti slängi sõnaraamatus esineb «jobu» seostes «rumal inimene», mõistete «poiss», «nõrk» all. Kõige üldisemalt viitab sõna rumalusele ja nõrkusele, selle halvustatavus varieerub, sõltudes eeskätt konkreetsest suhtlussituatsioonist. Seega ei saa sõna «jobu» kasutamist iseenesest lugeda au teotamiseks,» leiti toona. Tänavaplangule ei sobi Sama instituudi poole pöördus sel suvel ka Kohtla-Järve linnavalitsus, kes algatas kodaniku kaebuse peale väärteomenetluse, et välja selgitada, kas ühe eramaja väravale riputatud silt «Eravaldus. Sisenemine omaniku loal! Ainult jobud seisavad värava taga :)» on väärtegu või mitte. Paari nädala eest saadi Eesti Keele Instituudi grammatika- ja keelekorraldussektori juhatajalt Peeter Pällilt vastus, kus kinnitatakse, et sõna «jobu» kasutamine on solvav. «Avalikul sildil ei sobi kasutada sõna, mis võib kaaskodanikke solvata. Seda ei leevenda asjaolu, et nimetatud sildil on seda sõna kasutatud iroonilises tähenduses, sisuliselt naljatamisi, mida rõhutab järele lisatud naerev emotikon ehk tundemärk :),» täheldas ta. Need kaks vastakat arvamust jobu-sõna kohta 11-aastase vahega pärinevad aga ühelt ja samalt mehelt: Pälli allkirja kandis ka 1996. aastal Ida-Viru maakohtule saadetud arvamus, mis selle sõna kasutamist solvavaks ei pidanud. Toona kohtus kaotanud Argo Soolep tunnistab, et oli nüüd lehest Pälli vastust lugedes üksjagu üllatunud. «Mõtlesin, et tohoh, küll see eesti keel on 11 aastaga ikka muutunud, et nüüd siis korraga on «jobu» solvav sõna, varem aga polnud,» sõnas ta. «Riigitelevisiooni ja prefekti vastu sõdimine on sama, mis sõdida riigiga, ning riik tegi vastavat kohtulahendit soodustava ekspertiisi.» Küsimusele, mis on siis sõnaga «jobu» viimase 11 aasta jooksul juhtunud, vastas Päll, et sõna endaga ei ole midagi juhtunud. «1996. aastal paluti meilt seletust, mida tähendab «jobu» ja kas seda on sõnaraamatutes kajastatud; ei küsitud hinnangut, kas sõna kasutamine on au teotav,» rääkis ta. «Lisaks paluti selgitust, kas sõnapaaril «vana jobu» on mingi eriline tähendus.» Sõltub olukorrast Oma vastuses tsiteeris ta toona muu hulgas «Eesti kirjakeele seletussõnaraamatut» ning tõdemus kõlas, et selle sõna halvustavus varieerub, sõltudes eeskätt konkreetsest suhtlussituatsioonist. Järelduse selle kirja põhjal tegi Mälli sõnul juba kohus. Ta märkis, et ka nüüd Kohtla-Järve linnavalitsusele saadetud vastuses tsiteeriti samu allikaid ning nenditi, et avalikul sildil ei sobi kasutada sõna, mis võib kaaskodanikke solvata. «Väljend «ei sobi» on hinnanguline, mitte juriidiline, ja järelduse meie vastusest peab tegema jällegi kas kohus või muu vaidlust lahendav kogu,» lisas Päll. «Kui 1996. aastal oleks meilt küsitud, kas kedagi sobib nimetada jobuks, siis oleks vastus olnud ilmselt sama mis 2007. aastal. Küsimused ja kontekst olid aga erisugused.» Pälli sõnul on nad paljudes teisteski analoogilistes sõnavaidlustes rõhutanud, et sõna halvustavus ei sõltu mitte niivõrd sellest, kas see on sõnaraamatus vastavalt märgendatud, kuivõrd kontekstist, kus seda kasutatakse.


Buduaar - HÕISSA, PULMAD! Gerli Rosenfeld ja Tanel Aavik sõudsid abieluranda Vabakutseline näitlejatar ja endine seltskonnastaar Gerli Rosenfeld ning endine Nõmme Kalju juhatuse liige Tanel Aavik sõudsid täna abieluranda. Imelisest sündmusest teavitas Gerli läbi Facebooki postitatud foto. Gerli ja temast 20 aastat vanem Tanel on juba mõnda aega armuõnne nautinud ning suurest armastusest on märku andnud ka nende postitused sotsiaalmeedias. Paarike on veetnud mõnusasti aega nii ühistel puhkusereisidel kui ka uhketel einetel kallites restoranides. Nüüd otsustas paar aga asja ka ametlikuks teha ning Gerli sotsiaalmeediasse postitatud fotolt selgub, et Gerli ja Tanel on tänasest alates abielus. Imekaunis kaader on kogunud praeguseks ka mitmeid meeldimisi ja hulgaliselt õnnesoove noorpaarile. Gerli töötas varasemalt Nõmme Kalju jalgpalliklubi turunduse valdkonnas ning nüüd korraldab ta turundust Estonian Tour nimelises golfivõistlusi korraldavas ettevõttes. Lisaks on ta ka mitmes kodumaises mängufilmis kaasa löönud. Lühiajaliselt oli tragi ja töökas naine ka Buduaari üritusturundusjuht. GERLI ROSENFELD paljastas tõe oma uue elustiili kohta FOTOD! KUHU KADUS endine seltskonnastaar Gerli Rosenfeld? 4.00€ Poitse püksid suurus 110/116 8.00€ Monton pluus suurus XS 16.00€ NIKE XS treeningpüksid 9.00€ H&M XS treeningpluus 18.00€ UUS!River Island kleit suurus XS 15.00€ NIKE XS treeningpüksid 12.00€ NIKE XS top 10.00€ Monton pluus XS 12.00€ H&M XS PLUUS (kahekihiline) 18.00€ Miss Sixty XS must stretch kleit 12.00€ Monton XS SEELIK 10.00€ H&M seelik suurus XS 8.00€ UUED! Pluusid suurus 116-122 14.00€ UUS! H&M must kleit XS 15.00€ UUED!Poiste püksid 110/116 8.00€ Poiste soojad talve jalanõud suurus 27 15.00€ Bata naiste käekott 7.00€ Salomon treeningpluus XS PISARATENI LIIGUTAV: Argo ja Maarja Aderi unistuste pulmast tehti video


suur, cam, brünett, ilu, show, masturboida, riba, elama, mänguasi, tool, rind, seksikas


SLÕL: Priiskava taanlase firmad vaevlevad maksuvõlgades 21. november 2002 kell 6:36 Taani ärimehe Gert Jenseni firmad võlgnevad maksuametile ja kütusefirmale kokku üle poole miljoni krooni. Eile majanduslehe Äripäev vahel ilmunud Transpordi TOPi kaanefotol istub hirmkallitest Versace?i rõivastes Jensen oma üheksa meetri pikkuses limusiinis. Pildi juures on selgitus, et Jenseni juhitav transpordifirma, aktsiaselts EKV, võitis lehe koostatud autotranspordifirmade TOPi. Parimaks autoveofirmaks tunnistatud EKV võlgnes aga eilse seisuga maksuametile 156 693 krooni. Kütusemüüja Jetoil nõuab samalt firmalt ligikaudu 250 000 krooni, millele iga päev lisandub viivis, kirjutab SL Õhtuleht. Teine Jensenile kuuluv transpordiettevõte, aktsiaselts Eesti Konteinerteenused ja Depoo, on maksuametile võlgu üle 254 373 krooni. Kokku ületab Jenseni firmade võlakoorem 660 000 krooni. Oma nime avaldamisest keeldunud Jetoili töötaja rääkis, et nad müüsid aprillist alates Jenseni autoveofirmale diislikütust. Alguses oli ta viisakas partner, kes küll pidevalt maksmisega kümmekond päeva hilines. ?Aga nüüd ta ütleb lihtsalt, et ei maksa,? rääkis Jetoili töötaja. ?Tunneb ennast nagu kuningas.? Praegu on Jetoil Jenseni firmadele kütuse müümise lõpetanud. Jetoli töötaja väidab, et Jenseniga otse suhelda ei saa: ?Hästi ta endale ligi ei lase, räägime sekretäri vahendusel.? Gert Jenseni kommentaari ei õnnestunud SL Õhtulehel eile saada. Tema firma kontorist öeldi, et Jensen on haige. Taanlase mobiiltelefon oli välja lülitatud. Jensen on varem rääkinud SL Õhtulehele, et kannab ainult VersaceŽi riideid. Kõik, aluspükstest-sokkidest mantlini, on pärit maailmakuulsa moemaja Pariisi-kauplusest. Samas intervjuus rääkis Taani kodanik Jensen, et ta ajab äri Eestis, Taanis ja Inglismaal, kuid peamiselt elavat ta Londonis. Eestit väisates peatub ta Tallinnas Narva maantee korteris, mida hindab tõenäoliselt Eesti kalleimaks ja millesse tema firma on investeerinud viis miljonit krooni. Kroonika andmetel on klaasvälisuksega korteri kraanid, ukselingid ja mitu mööblidetaili valmistatud 24karaadisest kullast. Ainuüksi korteris paiknev video- ja telerisüsteem maksab 700 000 krooni.


Müüa äripind, tootmine, 586,5 m2, Jõe tn 1, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgevamaa - Kinnisvaraportaal KV.EE Kogupind 586,5 m2 Põltsamaa linnas müüa tootmis- ja äriohoone. Hoone ühes osas teguseb pagari- ja kondiitritööstus ning kohvik. Hetkel valmistatakse toodangut põhiliselt oma kohviku tarbeks. Tööstuse täisvõimusel taaskäivitamisel (ühes vahetuses) on võimalik tööd anda 10-12 pagarile/kondiitrile. Teine pool hoonest on hetkel kasutuseta, kuid selles tegutses aastaid toitlustusettevõte. Kõik vajalikud ruumid /söögisaal, köök, külmkamber, puhke ja sanitaarruumid/ on söögikoha taasavamiseks olemas (puudub sisustus ja seadmed) Võimalik on välja ehitada ka katusekorrus, mida on eelnevatel aegadel kasutatud majutusruumidena. Teatud tingimustel on uuel omanikul võimalik soetada hoone ka ilma seadmeteta ja on olemas ka rendivõimalus. Kinnistu sihtotstarve: 80% tootmisaa ja 20% ärimaa Hoone asub Põltsamaa kesklinnas, Kördiööbiku pargis, Põltsamaa jõe ääres. Tegemist on ajaloolise hoonega mis ehitati 1899 aastal Kihelkonnakooliks. KUI SOOVID ALUSTADA OMA ÄRIGA VÕI PLANEERID ETTEVÕTET LAIENDADA ON SEE SINULE PARIM PAKKUMINE ! Kodu aitab osta Swedbank: Lähim lasteaed ~ 410 m Põltsamaa Lasteaed “Mari” ~ 1.4 km Põltsamaa Lasteaed “Tõruke” 95 000 € 162 €/m2 Eluaseme väikelaen Saadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2921317 Kommentaar:


11. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline kannab üle teisele osalisele vastavalt artiklile 6 või 17, arvatakse ülekandva osalise lubatud kogusest maha.


Vene kaitseminister soovib Soomega ühisõppusi(27) Venemaa kaitseminister Anatoli Serdjukov ütles veebruari teises pooles toimunud visiidil Soome, et Venemaa soovib tihendada sõjalist koostööd Soomega. Serdjukov ja Soome kaitseminister Jyri Häkämies leppisid kokku koostööplaanis paariks-kolmeks aastaks. Serdjukov ütles, et rääkis Häkämiesiga muuhulgas olukorrast Afganistanis ja mõlema riigi militaartehnilistest kogemustest, aga ennekõike sõjalisest koostööst, teatab YLE Uutiset. Serdjukovi sõnul lepiti kokku, et suve jooksul valmistatakse ette sõjalise koostöö plaan järgmiseks 2-3 aastaks. Paar aastat tagasi rääkis Serdjukov isega ühistest sõjaväeõppustest Soome maa- ja mereväega terrorismi tõrjumiseks. Nüüd räägiti väiksemamõõtmelisest koostööst. „Rääkisime võimalusest korraldada tulevikus merepäästeõppusi,” ütles Häkämies. Relvade müügist ega isegi nende vajadusest Häkämiesi sõnul ei räägitud. Neli päeva kestnud visiidi ajal arutas Serdjukov oma Soome kolleegiga olukorda Afganistanis ja mõlema riigi sõjalis-tehnilist kogemust, kirjutab Komsomoskaja Pravda Põhja-Euroopa väljaanne. Ajaleht märgib, et kui mõned aastad tagasi Moskva tegi ettepaneku koostööks, siis soomlased pehmelt öeldes ei märganud seda initsiatiivi. Ühisel pressikonverentsil kinnitasid Serdjukov ja Häkämies ühest suust, et mingeid Soomele relvade müügi variante ega isegi sellisest vajadusest ei räägitud.


Raamatukoguhoidja (909)


source: wikipedia

text: Emulsioon (ladina k. emulsus väljalüpstud) on keemias dispersne süsteem, mille puhul vedel aine või ained on pihustunud või segatud teise vedela ainega, kusjuures mikroskoopiliselt vedelikud omavahel ei segune. Emulsiooni moodustumisele ja püsimisele aitavad kaasa emulgaatorid, emulsiooni lagunemisele aga de-emulgaatorid. Emulsiooni tekitamist nimetatakse emulgeerimiseks (inglise emulsification), emulsiooni lõhkumist aga de-emulgeerimiseks. Looduslik emulsioon on näiteks piim. Sünteetiline on näiteks margariin. Vaata ka Mikroemulsioon Määrdeained Kolloidkeemia


Kui teed süüa liiga palju, pane ülejääk sügavkülma.Foto: TEET MALSROOS Silja Paavle, 22. august 2017 09:37 „Meie instituudi poolt läbi viidud uuring tõi välja, et eestlane küll üritab oma toidukorvi kohandada vastavalt sellele, kui palju ning kuidas planeeritakse toitu tarbida, kuid hoolimata sellest tuleb Eesti peredes toidu äraviskamist ette sageli,“ sõnas Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse vanemekspert Evelin Piirsalu. „Tihtipeale on põhjuseks see, et kokku ostetud või valmistatud toit jääb külmkappi seisma ja läheb riknema. Sealjuures unustatakse, et peaaegu kõiki toite võib säilitada sügavkülmas, kus toit säilib kauem ning ei muutu kvaliteedilt halvemaks.“ „Meie inimesed ei ole üldjuhul suured sügavkülma kasutajad – arvatakse, et peale marjade, seente ja liha midagi muud väga sügavkülma ei sobi panna,“ märkis Evelin Piirsalu. „Mida väga ei tehta, on valmistoidu sügavkülmutamine. Aga kui näiteks suppi, ühepajatoitu või mõnda muud sooja toitu on üle jäänud, siis oleks igati mõistlik seda portsjonite kaupa sügavkülmas hoiustada, et näiteks koolilastel oleks seda hea koju jõudes üles soojendada või täiskasvanutel lõunapausiks tööle kaasa võtta.“ „Sügavkülmutamise puhul ei pea kartma, et see protsess oluliselt toidus leiduvaid vitamiine või toiteväärtust vähendaks. Tähtis on aga, et valmistoidu portsjonid sügavkülma ei ununeks vaid tarbitaks ära mõistliku aja ehk mõne kuu jooksul. Samuti on soovitatav kasutada külmutamiseks ette nähtud korduskasutatavaid säilituskarpe ja pakendeid ning kirjutada neile peale ka kuupäev,“ rääkis Evelin Piirsalu. Toiduuudised 25. august 2018 00:01 Kodu | Nipid 27. jaanuar 2018 19:28 Toiduuudised 16. august 2017 11:48 Toiduuudised 13. juuli 2017 10:15 Aime Sygise koletu p@rand 22. august 2017 12:33 Samas sügavkülmutamine vähendab toiduainete magnetalaadset mõju. Ainus põhitoiduaine mida hea sõgavkülmast võtta on uriina. Nii , et kuzitage terviseks ! Indrek2 22. august 2017 09:48 Sügavkülmutamine ilmselt tõesti väga suurt mõju toidu kvaliteedile ei oma aga kui see sulatamiseks mikrolaineahju pistetakse siis on juba teine lugu.


Ameeriklaste hinnangul on ISIS suuremaks ohuks kui Iraan, Venemaa, Põhja-Korea ja Hiina, vahendab CNN. Väga tõsiseks ohuks pidas ISISt 68 protsenti küsitletutest, sama arvas Iraani kohta 39 protsenti vastanutest. Pingereas järgnesid Põhja-Korea, keda pidas tõsiseks ohuks 32 protsenti vastanutest, Venemaa, kellest lähtuvat ohtu hindas kõrgeimaks 25 protsenti vastanutest ja Hiina, kes hirmutas enim 18 protsenti küsitletutest. Vähemalt keskmiselt tõsiseks ohuks pidas ISISt pea üheksa vastanut kümnest.


Politseiinfo 21. märtsi sündmuste kohta liikluses. - Liiklus.ee Avaleht uudised Liiklus Politseiinfo 21. märtsi sündmuste kohta liikluses. 21.03.2019 kell 19.54 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Saue vallas Tallinn – Pärnu – Ikla maantee ja Voore tee ristmikul, kus vasakpööret vastassuunavööndisse sooritanud 56-aastase mehe juhitud veok DAF põrkas kokku Pärnu poolt Tallinna poole liikunud sõiduautodega Volkswagen Golf, mida juhtis 78-aastane mees ja Volkswagen Passat, mida juhtis 52-aastane mees. Volkswagen Golfi juht ja kaasreisija, 13-aastane tüdruk toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel. Eelmine Otsuse, kuna auto rehvid ära vahetada, teeb iga autojuht ise.


Levinumad vead remonti tehes - Kodustiil Levinumad vead remonti tehes 13. juuli 2019, 8:31 Remonti tehes võib ikka juhtuda, et midagi läheb vussi. Siit leiad mõned levinumad vead. 1. Uus värv seintel on liiga hele/tume Seinu värvides võib ette tulla, et üks hetk avastad, et sein pole päris seda tooni nagu sa soovisid. Sel juhul on võimalus värvi pisut toonitada või katta veel ühe värvikihiga. Hea oleks ka eelnevalt värvitooniga tutvuda. 2. Seinale on värv jäänud ebaühtlaselt Värvides võib juhtuda ka seda, et seinale jäävad heledamad värvilaigud, värvitilgad jne. Siinkohal oleks hea kas sein sellest kohast veel värviga katta või kumeram kiht eelnevalt liivapaberiga lihvida ja seejärel uuesti värviga katta. 3. Seina tekkis auk Remoti tehes võib juhtuda, et teed kogemata seina augu. Kõige parem on siis proovida augu ümbrus õrnalt liivapaberiga ära lihvida ja seejärel auk ära täita. 4. Ruumid on liiga kirjud Värve on väga palju, pole olemas ainult ühte kindlat rohelist või sinist. Kodu värvides ei ole vaja minna liiga kirjuks. Pigem kasuta neutraalseid toone, et tekitada ühtlasemat tunnet. Kõik toad peaksid omavahel kokku sobima. 5. Tapeet on kõveralt seinas Tapeeti seina pannes võid avastada, et oled selle viltu pannud, ega siis polegi muud teha, kui see seinast eemaldada ja uuesti panna. Hea oleks kui keegi ka appi tuleks.


Meie eesmärk on pakkuda teavet Teie emakeeles või muus keeles, millest Te aru saate – sõltuvalt teie otsitavast teabest. ELis on 24 ametlikku keelt. Teabeliigid ja keelepoliitika - Õigusaktid ja olulised poliitilised dokumendid Avaldatakse kõigis ELi ametlikes keeltes. - Ametlikud dokumendid Kättesaadavad vähemalt nendes keeltes, millel oli dokumendi avaldamise ajal ELis ametliku keele staatus. Õiguslikult mittesiduvad dokumendid avaldatakse tavaliselt inglise, prantsuse ja saksa keeles. - Üldteave Avaldatakse kõigis ELi ametlikes keeltes. - Kiireloomuline või kiiresti aeguv teave Esialgu avaldatakse ühes keeles, vastavalt konkreetsele sihtrühmale. Muudes keeltes võidakse selline teave lisada hiljem, sõltuvalt kasutaja vajadustest. - Eriteave (tehniline teave, kampaaniad, pakkumismenetlused) ja uudised/üritused Kättesaadav piiratud arvus keeltes või ainult ühes keeles – valik sõltub sihtrühmast. Miks ei ole konkreetse veebileht kättesaadav Teie keeles? EUROPA kasutajad on mõnikord üllatunud, kui nad ei leia konkreetset EUROPA lehekülge otsitavas keeles. See võib olla niimoodi lihtsalt seetõttu, et me ei ole veel jõudnud kõike tõlkida – eelkõige kui on tegemist nende riikide keeltega, kes ühinesid ELiga aastatel 2004, 2007 ja 2013. Mõned saidid on kättesaadavad ainult kahes või kolmes keeles või isegi ainult ühes (tavaliselt inglise) keeles. Üldiselt sõltub EUROPA keelevalik järgmistest piirangutest: - tõlge – meie tõlkijate arv ja tõlke-eelarve (mida rahastavad maksumaksjad) on piiratud; - olulisus – õigusaktid ja suuremat avalikku huvi pakkuvad dokumendid peavad olema avalikult kättesaadavad, seega avaldatakse need kõigis ELi ametlikes keeltes; Muud dokumendid avaldatakse üksnes vajalikes keeltes (nt teabevahetus riiklike ametiasutuste, organisatsioonide või üksikisikutega); - kulutasuvus – maksumaksjate raha säästmiseks ei avaldata väga spetsialiseeritud ja väikese kasutajate arvuga veebilehekülgi kõigis keeletes. Prioriteediks on pakkuda sihtotstarbelist teavet kiiresti ja tõhusalt, kuigi mõned kasutajad peavad seda lugema võõrkeeles; - kiireloomulisus – teatud teemad on mõeldud koheseks tarbimiseks. Avaldame teksti kõigepealt ühes või paaris keeles (vastavalt sihtrühmale) ja lisame muud keeled hiljem, kas ühes või mitmes etapis; - tehnilised piirangud – veebisaidi haldamine rohkem kui 20 keeles hõlmab rohkem inimesi ja raha. Kõike seda arvesse võttes rakendame portaalis EUROPA järgmist lähenemisviisi: - Iga saidi esimene ja teine tasand sisaldab laiemale publikule mõeldud lihtsamat muutumatut teavet kõigis ametlikes keeltes. - Kiirelt aeguvat või väga erialast teavet hõlmavad leheküljed avaldatakse üldiselt üksikutes keeltes või ainult ühes keeles, sõltuvalt lugejaskonnast.


text: LEGO Education SPIKE Prime põhikomplekt | Insplay - arendavate mänguasjade kodu LEGO Education SPIKE Prime põhikomplekt Tootekood: 45678L Uus STEAM-oskuste arendamiseks mõeldud LEGO Education SPIKE Prime baaskomplekt sobitub täpselt LEGO Education WeDo2.0 ja Mindstorms EV3 vahele, põhikooli II ... Hind: 313,52 € 313.52 EUR Tavahind: 391,90 € Laos 42 tk, tarne 1-3 päeva jooksul Uus STEAM-oskuste arendamiseks mõeldud LEGO Education SPIKE Prime baaskomplekt sobitub täpselt LEGO Education WeDo2.0 ja Mindstorms EV3 vahele, põhikooli II ja III kooliastmesse. Komplektis on uued LEGO Technics klotsid, mida ei leia üheski teisest komplektist. SPIKE Prime kaasab õpilasi lihtsate ülesannetega ja piiramatute loominguliste projektidega – olenemata õppetasemest, suunatakse õppijaid kriitiliselt mõtlema, andmeid analüüsima ning keerulisi ja elulisi probleeme lahendama. Toetatud on nii STEAM kui ka 21. sajandi oskuste arendamine. Uues SPIKE Prime tarkvaras (iOS, Chrome, Windows 10, Mac ja Android) saab arendada laste programmeerimisoskusi tuttavate Scratch-põhiste plokkide abil. Samuti on toetatud Scratch veebirakenduse kasutamine. Õpitegevuste läbiviimiseks on loodud neli erinevat teemavaldkonda, kus igas ühes on 6-7 tunni jagu ülesandeid ("Leiutajad", "Käivita oma Ettevõte", "Eluhäkid", "Valmis võistlusteks!"). Õpilaste tegevusjuhised on tarkvaras ja õpetajate tunnikavad leiab LEGO Education repositooriumist: legoeducation.com/lessons SPIKE Prime robotiga saab osaleda robootikavõistlustel First LEGO League ja World Robot Olympiad. • Vastupidav LEGO hoiukast ja 2 sorteerimisalust. • 523 LEGO klotsi, sh uued klotsid/osad, mis võimaldavad kiiret ja loovat ehitamist: erinevate suurustega raamid ja suur stabiilne 11x15 alusplaat; 3x3 raam-mitmikühendused, mille abil saab ehitussuunda muuta; kummikattega rattad, parema juhitavuse tagamiseks; 2x4 klotsid, millel on 3 risttelje auku; juhtmeklambrid. • HUB-kontroller, millel on 5×5 LED maatriks, 6 sisend/väljund porti, 6-teljeline güroandur, kõlar, Bluetooth ja taaslaetav aku.


text: Pakkumised Märtsis saad Samsungi nutitelefoni Elisast topeltsoodsalt! Sissemakset ja intressi ei ole ning telefoni saad kätte alates 5€ kuus. Valikus on neli erinevat - üks uhkem kui teine. Nüüd ruttu lähimasse kioskisse, postkontorisse või toidupoodi Elisa kõnekaarti ostma, sest 29. märtsini ostetud stardikaga saad osa eriti soodsast eripakkumisest – sa ei pea interneti kasutamise eest tervelt pool aastat sentigi maksma!


text: Teatriarvustus. Armunud paar tahab olla õnnelik - Kultuur - Tartu Postimees Teatriarvustus. Armunud paar tahab olla õnnelik 10. märts 2014, 16:17 Lavastuses mängivad Katrin Pärn ja Janek Joost (mõlemad esiplaanil), Ingomar Vihmar (tagaplaanil) ja Piret Simson. Teatrihuvilistele on tuttav ka filigraanne ja intrigeeriv, samuti suhetele ja inimeksistentsi algküsimustele toetuv Alguse näidend «Õitseng», mille lavastas Ingomar Vihmar 2011. aastal draamateatris. Tartu Uues Teatris sündinud koostöös on valminud tekst, mis on nii õhuline ja lihtsasti mõistev kui ka sügavuti minev, väga isiklik ning samas üldautobiograafiline. «Zebrat» reklaamitakse Uue Teatri kontekstis kurioosumina – on näidend, on lavastaja, on kostüümid ja rollid. Eriliseks muudab selle lavastuse näitlejate ja lavastaja rühmatunnetus, millest nähtub see, et tegemist pole üksnes kolleegide, vaid ka sõpradega, keda on karastanud ning lähedasemaks muutnud koostöö ainult improvisatsioonil põhinevas lavastuses «Keskea rõõmud», mis esietendus samas teatris eelmise aasta kevadel.


TallinnaTV - Nädal + 2015.01.25 Nädal + 1) Värske TNS Emori toetuse uuringu tulemustest üllatavad kaks väikeerakonda - Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond. 2) Sõjategevus on Ida-Ukrainas sellel nädalal intensiivistunud. Ukraina armee ja venemeelsete separatistide vahelise konflikti eskaleerumisega sai selgeks, et mingit relvarahu enam poolte vahel ei ole. 3) Keskerakond alustas üle-eestilist allkirjade kogumise kampaaniat 1000-eurose alampalga kehtestamise toetuseks. Majandusekspertide hinnangul on palkade tõstmise idee väga oluline ja igati tervitatav. 4) Rahvaliikumine kogub allkirju kollektiivsele pöördumisele, et Riigikogu teeks avalduse, millest lähtuvalt peatatakse Rail Balticu trassi rajamine Tallinn-Rapla-Pärnu raudteekoridoris. Petitsiooni algatajad leiavad, et Rail Balticu trass on praegusel kujul kahjumit tootev, elu- ja looduskeskkondi hävitav ning maaelu lõhkuv projekt. 5) Netikommentaatorite hinnangul postitas Reformierakond Lasnamäe liinibussis sõitjate kohta mõnitavaid pilte. Erakonna üleolevast käitumisest on paljud linlased väga nördinud. Stuudios kommenteerib lõppeva nädala sündmusi kolumnist Jakko Väli. 2015.01.18 Nädal + 1)Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul kohtleb haridus- ja teadusministeerium ainult riigigümnaasiumides tasuta koolilõunat pakkudes gümnasiste ebavõrdselt, rikkudes sellega põhiseaduse paragrahvi 12. Riigikoolides tagab riik tasuta koolilõuna, kuid kohalikele omavalitsustele kuuluvates koolides toetab riik seda vaid 0,78 euro ulatuses. 2) Üle Prantsusmaa kogunesid rahumarsile vähemalt 3,7 miljonit inimest. Sellega ei avaldatudki otseselt meelt islamiäärmusluse vastu – pigem oli eesmärgiks kutsuda inimesi ühte hoidma ning vältima võõraviha. Tegemist oli Prantsusmaa ajaloo suurima rahvakogunemisega. 3) Eestis on olematu regionaalpoliitika ja riigijuhid ei hooli maapiirkondadest. Ligi 2000 elanikuga Vihula valla keskuses Võsul on aga aktiivseid kohalikke, kes pole nõus Eestis võimul oleva valitsuse poliitikaga, mis tasapisi elu suurtest keskustest eemal välja suretab. 700 kohaliku allkiri postkontori kaotamise vastu osutus edukaks ning esialgu jääb see kogukonda ühendav koht alles. 4) Soome suursaadiku vaibale kutsumisega kahjustas välisminister Keit Pentus-Rosimannus ilma asjata kahe riigi heanaaberlikke suhteid, leiab Riigikogu väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson. Ehkki Soome välisminister Erkki Tuomioja vabandas Eesti venekeelse meedia läbikukkumise suunal öeldu pärast, on mitmed Eesti arvamusliidrid seisukohal, et Pentus-Rosimannus läks üle piiri. 5) Haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski tõdes, et vene emakeelega noortel ei ole eesti keel heal tasemel. Sellele probleemile on Keskerakond pööranud tähelepanujuba juba aastaid. Nüüd, vahetult enne valimisi on sotsid postitanud postkastidesse venekeelseid lendlehti küsimusega, kas vene keelt kõnelevad elanikud soovivad venekeelse gümnaasiumihariduse säilitamist ja saada lihtsamalt Eesti kodakondsust. Stuudios aitab selle nädala sündmusi kommenteerida ja selgitada Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart. 2015.01.11 Nädal + 1) Maailm jälgis hinge kinni pidades Prantsusmaal toimunut. Kaks Alžeeria päritolu islamisti tapsid külmavereliselt satiiriajakirja Charli Hebdo toimetuses tööd teinud ajakirjanikud. Riigis käivitus erioperatsioon, milles osales ligi 88 000 politseinikku ja sõjaväelast. Pealinnast 44 kilomeetrit eemal tappis eriüksus pühasõdalased. 2) Laupäeval toimusid parlamendierakondade valimiskonverentsid. Keskerakonna valimiskonverentsil rõhutas erakonna esimees Edgar Savisaar, et pilgud on täna pööratud Keskerakonna poole, sest just Keskerakond on ainus reaalne vastane Reformierakonnale. 3) Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks alustas kampiaaniat riigikogu menetluses oleva raseduse katkestamise ja steriliseerimise seaduse muudatuse vastu, mis annaks loa katkestada alaealisel rasedus vanemate nõusolekuta. 4) Valitsus otsustas, et põlevkiviettevõtetele tuleb uute saastetasudega kohanemiseks anda aega. Põlevkiviettevõtted kurdavad, et riik tahab neilt koorida mitu nahka - saastetasusid on pidevalt kergitatud, mõtlemata, mida see endaga kaasa toob. 5) Riigikogu liikmed on otsustanud, et Eesti peab olema teadmistepõhine riik. Paraku selgub, et valitsuse rahastus teadus- ja arendustegevusse mõjub hoopis vastupidiselt. Meie teadus kipub muu maailma sammudest maha jääma. Lõppeva nädala sündmusi aitab kommenteerida Keskerakonna aseesimees Kadri Simson. AlgusEelmine52535455565758596061JärgmineLõpp


text: Linda Marie Eenpalu (sündinud Koplus, aastani 1935 Einbund; 20. september 1890 Raadi vald – 4. juuni 1967 Pärnu) oli eesti naisliikumistegelane, Kaarel Eenpalu abikaasa. Õppis 1911–1912 Tartus Jassinski kõrgematel naiskursustel ajalooõpetajaks. Töötas 1913–1914 Tartu Rahvaraamatukogu Seltsis raamatukoguhoidjana ning 1919–1920 Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastegümnaasiumis ja 1920–1926 Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumis õpetajana, aastast 1926 oli Harjumaal Arukülas Hellema talu perenaine. Eesti Naisüliõpilaste Seltsi asutajaliige 1911. Aastast 1928 kuulus Eesti Naisliidu juhatusse, oli 1928 Tallinna Naisklubi asutaja ja esinaine, 1929–1940 Eesti Maanaiste Keskseltsi juhatuse (1932–1940 kuulus selle nõukokku) ja 1935–1938 Riigi Majandusnõukogu liige. Asutas 1936 Kodumajanduskoja ja oli aastani 1940 selle esinaine. Oli 1937 Kodumajanduskoja esindajana Rahvuskogu II koja liige ja 1938–1940 I Riiginõukogu liige (ainus naisliige). Hellema talu perenaisena organiseeris ja korraldas toiduvalmistamise ja kodukaunistamise kursusi (näitusi) ning teeõhtuid. Avaldanud ajakirjanduses kirjutisi naisküsimusest ning kodu osast tööarmastuse ja rahvustunde kasvatamisel. Arreteeriti NKVD poolt 1941, oli aastani 1956 Tomski oblastis asumisel. Tunnustus Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 20. veebruar 1936 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 16. veebruar 1928 2018. aastal valiti Linda Eenpalu aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka. Tsitaat Viited Välislingid Haud Pärnu Metsakalmistul Rahvuskogu liikmed I Riiginõukogu liikmed Riigi Majandusnõukogu liikmed Kodumajanduskoja liikmed Põllutöökoja liikmed Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi kavalerid Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liikmed Eesti represseeritud isikud Pärnu Metsakalmistule maetud Sündinud 1890 Surnud 1967


text: Juliuse kalender (varasem õigekiri "juuliuse kalender") on kalender, mille kehtestas Julius Caesar 46 eKr ning mis jõustus 45 eKr ehk 708 ab urbe condita (708. aastal [Rooma] linna asutamisest). See kalender valiti pärast konsulteerimist Sosigenesega ning selle ilmne eesmärk oli saada lähendus troopilisele aastale sellisena, nagu teda tol ajal tunti. Juliuse kalendris on 365-päevane aasta, mis jaguneb 12 kuuks, ja liigpäev, mis lisatakse iga 4 aasta järel. See kalender jäi mõnes riigis kasutusele kuni 20. sajandini ning mõned õigeusu kirikud (Jeruusalemma Õigeusu Kirik, Vene Õigeusu Kirik, Gruusia Õigeusu Kirik ja Serbia Õigeusu Kirik) kasutavad seda tänini. Võrreldes astronoomiliste aastaaegadega lisatakse selle kalendri järgi liiga palju liigpäevi, nii et aastaajad saabuvad kalendris igal aastal keskmiselt ühe minuti võrra varem. Caesar olevat sellest mittevastavusest küll teadlik olnud, kuid pidas seda vähetähtsaks. Kalendri ühe päeva suurune triiv tekkis juba 128 aasta jooksul. 16. sajandil viidi läbi kalendrireform ning kehtestati Gregoriuse kalender, mis suurendas kevadise pööripäeva aja täpsust, kuid muutused olid suhteliselt väikesed. Kui on oht Juliuse ja Gregoriuse kalendri kuupäevi segi ajada, siis kasutatakse Juliuse kalendri kuupäevade puhul määratlust "vana kalendri järgi" (lühend vkj) ning Gregoriuse kalendri kuupäevade puhul määratlust "uue kalendri järgi" (lühend ukj) . Endine Vana-Rooma kalender sisaldas mitmesuguseid reegleid. Muuhulgas oli ette nähtud kaks erinevat liigkuu pikkust ning veebruarikuu pikkuse modifikatsioonid mõnel liigaastal. Lisandusid poliitilised komplikatsioonid, mille tõttu kalender jõudis algselt kavandatust 90 päeva ette. Et taastada kalendri vastavus õigeks peetud aastaaegadele, lisati 90 päeva. Seda ebaharilikult pikka aastat nimetati segaduseaastaks. Uus, Juliuse kalender, hakkas kehtima 45 eKr ning seda aastat otsustati alustada 1. jaanuarist. Kuigi see uus kalender oli palju lihtsam kui endine Vana-Rooma kalender, said pontifeksideks nimetatud preestrid, kelle ülesandeks oli kalendri rakendamine, reeglitest nähtavasti valesti aru. Nad lisasid liigaasta iga kolme aasta tagant. Et tekkinud mittevastavusest lahti saada, jättis keiser Augustus pärast 36 aastat kestnud ekslikku ajaarvestust mõned liigpäevad ära. Tõenäoliselt otsustas ta jätta liigpäevad ära 12-aastasel perioodil aastast 9 eKr (ehk aastal −8 pKr) aastani 3 pKr. Seega võis liigaastate järgnevus olla selline: 43 eKr, 40 eKr, 37 eKr, 34 eKr, 31 eKr, 28 eKr, 25 eKr, 22 eKr, 19 eKr, 16 eKr, 13 eKr, 10 eKr, 4 pKr, 8 pKr, 12 pKr jne. Kui uskuda Vana-Egiptuse (oli Vana-Rooma poolt alistatud) papüürusi, siis oli liigaastate järgnevus niisugune: 44 eKr, 41 eKr, 38 eKr, 35 eKr, 32 eKr, 29 eKr, 26 eKr, 23 eKr, 20 eKr, 17 eKr, 14 eKr, 11 eKr, 8 eKr, 4 pKr, 8 pKr, 12 pKr jne. Juliuse ja Augustuse panuse tõttu kalendrisse nimetasid roomlased kuu nimega Quintilis 'viies kuu [alates märtsist]' ümber juuliks ja kuu nimega Sextilis 'kuues kuu [alates märtsist]' ümber augustiks. Juliuse kalendri kuude süsteem võis olla väga korrapärane, nii et pikad ja lühikesed kuud vaheldusid, välja arvatud aasta lõpus ja veebruari lõpus. Johannes de Sacrobosco järgi olid kuude pikkused jaanuarist detsembrini järgmised: 31, 29 (30), 31, 30, 31, 30, 31, 30, 31, 30, 31 ja 30. Augustus olevat aastal 8 pKr muutnud selle jada nii: 31, 28 (29), 31, 30, 31, 30, 31, 31, 30, 31, 30 ja 31, mis andis ebakorrapärased kuude pikkused, mida me tänapäeval kasutame. Enamik uurijaid kahtleb, kas Johannes de Sacroboscol on selles asjas õigus. Jaanuar – Januarius ehk Januse kuu oli arvatavasti pühendatud Rooma väravate, sisse- ja väljapääsude kaitsejumalale, kelle oli kaks nägu – üks vaatas ette-, teine tahapoole. Veebruar – Februarius oli puhastuskuu, mil Roomas toimus iga-aastane kultuslik puhastuspidu Februa. Märts – Martius, nimetatud jumal Marsi järgi. Esimene kuu Rooma kalendris, millega aasta algas kuni umbes 153. aastani eKr. Märts oli kevadise looduse tärkamise, põllumajandustegevuse, sõjakäikude ja navigatsiooni alguse kuu. Märtsis on ka kevadine võrdse öö ja päeva pikkusega ööpäev ehk ekvinoktsium. Aprill – Aprilis. Nime päritolu pole selge. Aprilli on püütud seostada Aphroditega. Võimalik on kuu nime tuletus sõnast aperio – ′avama′, mille all mõeldi nii looduse õitsemist kui liikumisvabadust. Mai – Maius, Jupiterile (Magnus deus, Jupiter Maius), võimalik, et ka jumalatar Maiale pühendatud kuu. Juuni – Junius, Vana-Rooma abielu- ja sünnitusjumalanna Juno järgi nime saanud kuu. Juuli – Julius, Julius Gaius Caesarile, Rooma riigimehele, väepealikule ja kirjanikule pühendatud kuu. Pärast vandenõu ohvriks langemist tõstis senat ta jumala seisusse – tema sünnikuu Quintilis (′viies kuu′) aga nimetati ümber Julius’eks. August – Augustus, Rooma esimesele keisrile Octavianusele pühendatud kuu on tuletatud imperaatorile antud aunimest Augustus (′püha, suursugune′). Augustus suri vana kalendri järgi kuuendal kuul (Sextilis), mis nimetati tema auks ümber Augustus’eks. September – September, esialgu aasta seitsmes (septem) kuu. Oktoober – October, esialgu aasta kaheksas (octo) kuu. November – November, esialgu aasta üheksas (novem) kuu. Detsember – December, esialgu aasta kümnes (decem) kuu. Üleminekul vanalt Vana-Rooma kalendrilt uuele, Juliuse kalendrile jäid muutmata noonide (kuu 5. kuupäeva) ja iidide (kuu 13. kuupäeva) kuupäevad. Nimelt olid noonid ja iidid märtsis, mais, juulis ja oktoobris kaks päeva hiljem (noonid 7. kuupäeval ja iidid 15. kuupäeval). See annab alust arvata, et nendes kuudes on Juliuse kalendris alati olnud 31 päeva. Juliuse kalendris kasutati aastate arvestamisel mitmeid ajaarvamisi. Aastaid arvestati kas ab urbe condita (Rooma linna rajamise oletatavast aastast [753 eKr] või märgiti neid vastavate aastate valitsejate [konsulite] nimedega. Diocletianus seadis sisse ajaarvamise anno Diocletiani, mis algas tema valitsemise aja algusest ja see süsteem levis nähtavasti ka pärast tema surma. Aastal 525 pani Dionysius Exiguus ette kasutada süsteemi anno Domini, mis järk-järgult levis kogu kristlikus maailmas. Aastaid arvestati Jeesuse Kristuse lihaks saamise ja Maarja kuulutuse arvatavast päevast uue aasta (1) 25. märtsist. Diocletianuse ajaarvamisest oli see ees 284 aasta võrra ja ajaarvamisest ab urbe condita maas 753 aasta võrra. Juliuse kalender oli Euroopas üldkasutatav Vana-Rooma impeeriumi ajast kuni 1582. aastani, mil paavst Gregorius XIII kuulutas välja Gregoriuse kalendri, mille võttis varsti kasutusele enamik katoliiklikke riike. Protestantlikud riigid järgnesid sellele hiljem ning õigeusulised riigid veelgi hiljem. Inglismaal järgnes 2. septembrile 1752. aastal 14. september 1752 – lisati 11 päeva. Rootsi võttis uue kalendri kasutusele 1753, kuid 12 aasta jooksul alates 1700. aastast kasutas modifitseeritud Juliuse kalendrit (Rootsi kalendrit). Venemaa loobus Juliuse kalendrist alles pärast Oktoobrirevolutsiooni, mis Gregoriuse kalendri järgi toimus novembris. Õigeusu kirikud jätkasid Juliuse kalendri kasutamist kuni 1923. aastani, mil paljud neist võtsid kasutusele revideeritud Juliuse kalendri, mitte Gregoriuse kalendri. Ülestõusmispüha, jõule ja uusaastat arvutatakse õigeusu kirikutes seniajani Juliuse kalendri järgi. Mõningates õigeusu kirikutes arvestatakse kogu kirikukalendrit Juliuse kalendri järgi. Eestis mindi Gregoriuse kalendrile üle samal ajal kui Venemaal – 31. jaanuarile 1918 järgnes 14. veebruar. Vaata ka ajaarvamine proleptiline Juliuse kalender Juliuse päev Viited Ajaarvamine


Väljaandja:


Aktiivsünnitus – Vikipeedia Aktiivsünnitus on loomuliku sünnituse (vastandina meditsiinilisele sünnitusele) erisuund, mille puhul naine on sünnituseks valmistunud vastavalt kolmele põhialusele: naine on sünnituse ajal füüsiliselt aktiivne; naine tunneb oma keha anatoomiat ja füsioloogiat; naine tunneb parasjagu valitsevaid sünnituse moesuundasid ja oskab nende abil teha valikuid sünnitamise protsessis. Aktiivsünnitus ei välista meditsiinilist sekkumist ja keisrilõiget. 1 Aktiivsünnituse ajalugu maailmas 2 Sünnitamise ajalugu (aktiivsest naisest passiivse sünnitajani) 3 Aktiivsünnituse ajalugu Eestis 4 Aktiivsünnituse kolm põhisammast 21. sajandi alguse Eestis Aktiivsünnituse ajalugu maailmas[muuda | muuda lähteteksti] 1970. aastate lõpul organiseerus Põhja-Londonis grupp naisi, kes nõudsid sünnitusmajade meditsiinitöötajatelt, et naised saaksid kogu sünnituse vältel kasutada endile meelepäraseid asendeid. Liikumise juhiks sai Janet Balaskas, kes valmistas naisi sünnituseks ette algul psühholoogiliselt, hiljem ka kehaliselt jooga põhjal. Naised, kes Janeti tundides käies olid õppinud oma keha tundma, ei tahtnud enam selili sünnitada. Nad tahtsid liikuda nii sünnituse avanemis- kui ka väljutusperioodil ja ka platsenta väljutuse ajal. 1982. aasta aprillis kirjutas Janet Balaskas "Aktiivsünnituse Manifesti" ("Active Birth Manifesto"), mis oli adresseeritud Inglismaa tervishoiuorganitele. Tekkisid konfliktid sünnitusmajade meditsiinitöötajatega. Naised tulid koos oma lastega 1982. aasta 11. aprillil tänavale, korraldades meeleavalduse ("Birthrights Rally"), et nõuda endile õigust käituda sünnitusel nii, nagu neil on mugavam, ja mitte nii, nagu on mugavam arstidel ja ämmaemandatel. Sünnitavad naised ei tahtnud enam olla patsiendi seisuses, haige rollis. Nad mõistsid järsku, et rasedus ei ole haigus, vaid normaalne füsioloogiline seisund. Sünnitamise ajalugu (aktiivsest naisest passiivse sünnitajani)[muuda | muuda lähteteksti] Doktor Georg Julius Engelmann kirjeldas 1883. aastal raamatus "Labour Among Primitive Peoples" esimest korda loodusrahvaste kasutatud eri sünnitusasendeid. Naine oli põhiliselt neljas erinevas asendis: a) kükkis, b) põlvili (neljakäpakil), c) poollamavas asendis, d) püsti. Kirjalikke tõendeid oli umbes neljakümnest loodusrahvaste sünnitusasendist. Sünnituse juures viibis tihti abistaja, kes toetas naist füüsiliselt ja psüühiliselt. Ka paleoliitikumist pärit inimesi kujutavate kujukeste juures on näha, et muistne naine sünnitas peamiselt püstistes asendites: põlvili, kükakil, seistes, istudes. Siiani ei ole leitud ühtegi täiesti selili lamava sünnitava naise kujukest. Seliliasend on abitu asend, kuid muistne naine ei olnud abitu. Ajaloos edasi liikudes muutub naine mugavamaks. Ta hakkab sünnitusel kasutama abivahendeid, kuni lõpuks leiutab sünnitustooli, mis püsis ämmaemandate asendamatu abivahendina 1700. aastate keskpaigani. Sünnitusel seliliasendi kasutuselevõtmise kohta on välja pakutud erinevaid versioone. Tuntuim lugu pärineb Päikesekuninga Louis XIV valitsusajast Prantsusmaal. Kuningal oli armuke Madame de Montespan. Madame pidi kohe-kohe sünnitama. Kuna aga õukonna ämmaemand oli sattunud ebasoosingusse, käskis Louis sünnituse vastu võtta oma ihuarstil, kes oli väga edukalt ravinud Louis' hemorroide. Kuningas oli väga uudishimulik ja tahtis sünnitust pealt näha. Et Prantsusmaal ei olnud kombeks lasta meestel sünnituse juures viibida, siis korraldas arst asja nii, et kuningas oli kardinate taga ja selleks, et ta sealt paremini näeks, asetati Madame lauale selili. Selline teguviis sai algul suure kriitika osaliseks, aga vaatamata kõigele muutus selili sünnitamine moeks. Kuna selili sünnitades oli last raskem kätte saada, leiutasid vennad Chamberlenid sünnitustangid. Moeks sai ka arsti kutsumine sünnitaja juurde (sel ajal olid arstideks vaid mehed). Nii kaotas ämmaemand tasapisi oma õiguse tegutseda sünnitaja abistaja ja lapse vastuvõtjana, temast sai arsti käsutäitja. Et sünnitused muutusid väga valulikeks ja raskestitalutavaiks, võeti kasutusele valuvaigistid ja narkoos. Aktiivsest naisest oli saanud passiivne sünnitaja. Aktiivsünnituse ajalugu Eestis[muuda | muuda lähteteksti] 1980. aastatel valmistati naisi sünnituseks ette haiglate juures olevates "emadekoolides", kus informeeriti naisi, kuidas on vaja sünnituse ajal ja pärast sünnitust käituda, et meditsiinipersonal saaks teostada vajalikke protseduure. 31. jaanuaril 1989 toimus avalik arutelu "Loomulik sünnitus, millal ometi?" koostöös Eesti Rohelise Liikumisega. 1. juunil 1989, lastekaitsepäeval, esinesid Soome aktiivsünnituse ühingu liikmed Tallinnas loenguga "Loomulik ehk aktiivsünnitus" (ühingu juhataja Malla Korhonen-Rautaparta). Korraldaja Kristiina Rummo. Augustist 1989 töötasid Viimsi tervisekeskuses esimesed sünnituseks ettevalmistujate grupid. Juhendajaks oli Ülle Liivamägi, kes oli intensiivselt õppinud Eestis ja Soomes (õpetaja Malla Korhonen-Rautaparta) ning suhtles aktiivselt sünnitusabi meditsiinilise personaliga kogu Eestis. 1990. aastal loodi MTÜ Aktiivsünnituse Ühing (asutajad Tiina Kaitsa, Jana Kima, Ülle Lember, Tiina Liivamägi, Ülle Liivamägi, Kristiina Rummo). Ühing lagunes 1994. aastal liikmete erinevate vaadete tõttu suhtele meditsiiniga. 1990. aastast alates tehti koostöös sünnitushaiglatega muudatusi riiklikus sünnitusabis, esimesena viis suure hulga muudatusi ellu Põlva haigla sünnitusosakond. Aja jooksul ühinesid ka suured haiglad. Olulisemad muudatused 1990. aastate alguses Eesti sünnitushaiglates: üksi koos haiglapersonaliga sünnitava naise asemel võis sünnituse juures olla ka isa või mõni teine lähedane (peresünnitus); aheldatult reformvoodis "valutamise" asemel võis naine ringi kõndida ja sobivaid asendeid otsida; kindlalt selili olemise asemel võis naine ise valida väljutusasendid; lapse vahetult pärast sündi emalt äravõtmise ("korrastamise" ja tekki mässimise) asemel pandi laps ema kõhule ja tissi otsa; sünnitusjärgselt lapse ja ema mitmeks päevaks eraldamise asemel jäid ema-laps haiglast lahkumiseni kokku; haiglatuba ei olnud enam vaid steriilsed, kõledad neli seina, vaid hubasem ja soojem. 1991. aastal lõpetati hõbenitraadi (Argentum nitricum) tilgutamine kõigi vastsündinute silmadesse. vähendati/lõpetati klistiiri tegemine enne sünnitust. vähendati/lõpetati häbemekarvade eemaldamine nüri habemenoaga/zhiletiga enne sünnitust. vähenes rutiinsete episiotoomiate (lahkliha lõikus) tegemine. haiglas võis naine jälle kasutada aluspükse. ema/laps said sünnitusmajast välja mitte 5. või 7. päeval, vaid 2.-3. päeval, üksikutel juhtudel juba samal päeval. ei keeratud enam vägivaldselt ära lapse nabavääti. ei sunnitud enam rinda tühjendama peale imetusaega. ei sunnitud enam sõrmeküüsi ära lõikama, sõrmi desinfitseerima, rinnanibusid peitsima briljantrohelisega. 1993. aastal avati erahaigla Fertilitas, kus pakuti sünnitajale meditsiinilist tuge vastavalt aktiivsünnituse põhimõtetele. Eesti aktiivsünnituse ühe juhtfiguuri Ülle Liivamägi õpingud Inglismaal aktiivsünnituse liikumise juhi Janet Balaskase juures (aktiivsünnituse ettevalmistusse kuulusid ka loodusteraapiad refleksoloogia, aroomteraapia ja homöopaatia). 1994. aastal ilmus Ülle Liivamägi raamat aktiivsünnitusest "Uue elu algus". 1995. aastal avati Ülle Liivamägi Perekool. Aastatel 1995–2000 oli aktiivsünnitus haritud naiste hulgas väga populaarne.[viide?] 1997. aastal loodi MTÜ Aktiivsünnituse Perekeskus (tegutseb siiani). 2000.-2010. aastatel võeti silte "loomulik sünnitus" ja "aktiivsünnitus" kasutusele sünnitushaiglates ja perekoolides, sisu ei pruugi alati vastata sildile. Aktiivsünnituse kolm põhisammast 21. sajandi alguse Eestis[muuda | muuda lähteteksti] "Aktiivsünnitus on sünnituse ajaloos revolutsiooniline mõiste. Sõnade "aktiivne" ja "sünnitus" ühendamine on juba oma olemuselt äärmiselt nutikas: aktiivsünnitus tähendab mitmeid asju mitmel erineval teineteist täiendaval tasandil." Dr Michel Odent Esimene on füüsiline tasand: sünnituse lõpus, kui laps väljutatakse, on emad kas püstises asendis või toetavad ennast millelegi. See tähendab, et naine on füüsiliselt võimeline olema nendes asendites. Teine on füsioloogiline tasand. Kui naine sünnitab ise, siis tema aju primitiivne toimingutasand on töös. See osa ajust on ühesugune nii inimesel kui kõikidel imetajatel. Sealt erituvad protsessiks vajalikud hormoonid. Selleks et see toimiks ja naine suudaks iseseisvalt sünnitada, on vaja väga põhjalikku ettevalmistust inimese füsioloogia sünnitust puudutavast osast. Kolmas tasand on ühiskonna suhtumine sünnitusse. On vaja mõista süsteeme, neid mitte ignoreerida. Eestis on sünnitushaiglad, seega kõik rasedad on ühiskonna mõttes haiged. Kui sellest aru saada, on võimalik sünnitada ilma liigse pingeta sünnitaja ja haigla personali vahel. Aktiivsünnitus ei välista meditsiinilist vahelesegamist. Keisrilõige saab olla aktiivsünnituse lahend, kui see on ainus võimalik viis laps siia maailma saada. ↑ Engelmann, G.J. (1883). Labour Among Primitive Peoples. St Louis: J.H.Chamber&Co. http://web.archive.org/web/20080316193601/http://etext.lib.virginia.edu/toc/modeng/public/EngLabo.html ↑ Wikipedia. Forceps in childbirth. https://en.wikipedia.org/wiki/Forceps_in_childbirth ↑ Liivamägi, Ü. (2002). Loomulik ehk aktiivsünnitus. Tallinn: Rebellis. ↑ Meier, P. (1989). Naised, sünnitage! (Õhtulehes 1. ja 2. veebruaril 1989. ilmunud kokkuvõtted avalikust arutelust "Loomulik sünnitus – millal ometi?") ↑ Liivamägi, Ü. (2013). Selle aasta 31. jaanuaril saab 24 aastat. www.e-perekool.ee http://www.e-perekool.ee/selle-aasta-31-jaanuaril-saab-24-aastat/ ↑ Maran, L. (1994). Kiri Ülle Liivamägile. Raamatus: Liivamägi, Ü. Uue Elu algus. Tallinn: Rebellis. ↑ Liivamägi, Ü. 1995; 1997. Uue elu algus. Teejuht loomuliku sünnituse juurde. Tallinn: Rebellis. Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aktiivsünnitus&oldid=5314884" Selle lehekülje viimane muutmine: 07:28, 10. mai 2019.


text: Artikkel Rahvad ja hõimud sisaldab maailma rahvaste, hõimude ja muude etniliste rühmade mittetäielikku nimistut algul tähestiku järjekorras ja seejärel geograafiliste piirkondade kaupa. Vaata ka: Maailma rahvaste mitmekeelne loend A B D E F G H I J K L M N O P R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Euroopa - Vahemere maad ja hommikumaad - Siber ja Sise-Aasia - Ida-Aasia - Kagu-Aasia - Lõuna-Aasia - Austraalia ja Okeaania - Must Aafrika - Põhja-Ameerika - Lõuna-Ameerika A Aafrika pügmeed - ababdad - abasiinid - abhaasid - adžaarid - adõgeed - afrikandrid (buurid) - agulid - aimarad - ainud - akad - akied - alakid - albaanlased - †alemannid - aleuudid - alžeerlased - altailased - ambelaud - ambod - ambulased - ameeriklased - amharid - ammonlased - andorralased - †anglid - †anglosaksid - antaifasid - antaimorod - apatšid - araablased - arakanid - arapahod - aravakid - armeenlased - aromuunid - artšid - asanded - aserid - assüürlased - asteegid - Aškenazi juudid - attakordid - austerlased - austraallased - †avaarid (Euraasia) - avaarid (Kaukaasia) B †babüloonlased - bahnarid - bakad - balilased - balkaarid - bamileked - bantud - baskid - baškiirid - †bataavid - batvad - beduiinid - belglased - belutšid - bengalid - †beotukid - berberid - betsimisarakad - bhilid - biatid - bihaarid - †boilased - bosnialased - brasiillased - bretoonid - bruud - budehid - bugid - †bulgaarid - bulgaarlased - bulod - burjaadid - burud - bušmanid - butonid D †daaklased - dakotad ja lakotad - dargid - dinkad - dolgaanid - dominikaanlased - džaggad - džehhid E edomlased - eenetsid - eestlased (väliseestlased) - egbad - ersad - †eteokreetalased - eved - eveenid - evengid F flaamid - foiniiklased - fonid - friisid - fulbed - furid - fäärlased G gagauusid - giod - goahirod - gondid - grusiinid - guantšid - gudžaratid H haidad - handid - hazarad - †hatid - hatsad - hausad - †hellenid - †heruskid - hidatsad - hiinlased (hanid) - hindud - hindustanlased - hispaanlased - hollandlased - hood - horvaadid - hotentotid - hreed - hueid (dunganid) - hutud - †hüksoslased I ibanid - †ibeerid - ibod - †idagoodid - †idumealased - iirlased - iisraellased - ikid - †illüürlased - ilokod - Inari saamid - ingerisoomlased - inglased - ingušid - inuitid - Iraagi türkmeenid - islandlased - †insuberid - isurid - itaallased - itelmeenid J jaapanlased - jaavalased - jaganid - jagnoobid - jakuudid - jaod - †jatvingid - jorubad - jugoslaavlased - jukagiirid - juudid K †kaldealased -kalmõkid - †kamassid - kansad - karaiimid - karakalpakid - karatšaid - karjalased - †kartaagolased - †kasaarid - kasahhid - kasakad - kašuubid - katalaanid - katud - †kavaarid - kavetid - ketid - ketšuad - khmeerid - kikujud - †kimbrid - kirgiisid - kisid - kohod - koibalid - Koiva liivlased - koltasaamid - komid - koptid - korealased - korjakid - korkud - kornid - korsiklased - kosad - kpelled - kreeklased - †kreevinid - krimmitatarlased - †krivitšid - krõngid - kuad - kuid - kumõkid - kungid - kurdid - †kurelased - kuubalased - kõmrid L ladiinid - †langobardid - laod - lazid - latgalid - latgalid (tänapäev) - laved - leedulased - †leivud - lesgid - liibanonlased - liid - liivlased - luod - †lutsid - lätlased M maiad - makedoonlased - malagassid - malailased - maltalased - mandanid - mandžud - mansid - maoorid - maputšed - marathid - marid - masaid - †matorid - megrelid - mehhiklased - †merjalased - Meshethi türklased - †meštšeralased - metsaneenetsid - metsasoomlased - meälased - miaod - mnongid - mokšad - monegaskid - mongolid - monid - montenegrolased (tšernogoorlased) - mordvalased - morod - mursid - murunitjad - mustlased (romad) - mägijuudid - mänksid N nahuad - namad - nanaid - neenetsid - nepallased - nganassaanid - ngekid - nivhid - njahöönid - njamveesid - njandžad - nogaid - †norid - norralased - nuubialased O oid - oiraadid - oriad - oromod - orotšid - oseidžid - osseedid - ovambod P paapuad - pakohid - †paleoeskimod - pandžabid - pearid - †pelasgid - permikomid - peruulased - †petšeneegid - phuongid - †piktid - †polaabid - †polovetsid - pomakid - pomoorid - ponkad - poolakad - prantslased - †preislased - puertoriikolased - puštud - pärslased - pügmeed R radžastanlased - rapanuid - †reedid - rohingjad - rootslased - ruandad - rumeenlased - rundid - russiinid - rutulid S saamid - sakslased - samburud - samoalased - samojeedid - samred - saoutšid - sardid - savakod - sedangid - †seelid - Sefaradi juudid - †semgalid - sentinelid - serblased - setud - silotid - sindhid - singalid - †sitoonid - skotid - †sküüdid - slaavlased - slovakid - sloveenid - sojoodid - somaalid - somraid - soomerootslased - soomlased - sothod - sorbid - sreed - stiengid - suahiilid - suaavid - suitid - †sumerid - suud - suulud - svaasid - svanid - †svealased - †svioonid - sölkupid - sürjakomid - Süüria türkmeenid - süürlased Š šoorid - šotlased - šugnid - šveitslased Z zazad Ž žemaidid T taanlased - taid - tailased - †tainod - tamilid - tampuanid - taoid - tatarlased - tausuugid - theed - tiibetlased - tlingitid - tongalased - tsahhid - tsvanad - tšehhid - tšengid - tšerkessid - tšetšeenid - tšiatšiad - tšiillased - tšraud - tšuangid - tšulõmid - tšuvašid - tuareegid - tubad - tulud - tutsid - tvaad - tõvalased - türklased - türkmeenid - †tüüringid U udehed - udmurdid - uiguurid - ukrainlased - †umbrid - ungarlased V vadjalased - vahhid - vajuud - valgevenelased - valloonid - †vandaalid - varaod - †vazimbad - venelased - vepslased - vietnamlased - †vilistid - volgasakslased - volofid - †võndlased - võrukesed - †Väina liivlased W Õ Ä äyrämöised Ö Ü X xueyantuo'd Euroopa rahvad Aškenazi juudid - †idagoodid - †langobardid - mustlased (romad) Põhja-Euroopa eestlased - fäärlased - †idumealased - Inari saamid - ingerisoomlased - islandlased - isurid - karjalased - †kimbrid - †Koiva liivlased - koltasaamid - komid - †kreevinid - †kurelased - latgalid - latgalid (tänapäev) - †leivud - liivlased - †lutsid - lätlased - metsasoomlased - meälased - neenetsid - norralased - permikomid - pomoorid - rootslased - saamid - savakod - †seelid - †semgalid - setud - †sitoonid - soomerootslased - soomlased - suitid - †svealased - †svioonid - sürjakomid - taanlased - vadjalased - vepslased - †võndlased - võrukesed - †Väina liivlased - äyrämöised Volga-Uurali alad baškiirid - †bulgaarid - ersad - kalmõkid - kasakad - marid - †merjalased - mokšad - slaavlased - tatarlased - tšuvašid - udmurdid - venelased - volgasakslased Vahe-Euroopa †bulgaarid - †daaklased - gagauusid - †jatvingid - karaiimid - kašuubid - krimmitatarlased - †krivitšid - †kurelased - leedulased - lätlased - †petšeneegid - †polovetsid - poolakad - †preislased - rumeenlased - russiinid - †sarmaadid - †seelid - †semgalid - †sküüdid - slaavlased - slovakid - †žemaidid - ukrainlased - ungarlased - valgevenelased Kagu-Euroopa aromuunid - bosnialased - bulgaarlased - †bulgaarid - bulgaarlased - horvaadid - jugoslaavlased - kreeklased - makedoonlased - montenegrolased (tšernogoorlased) - pomakid - rumeenlased - serblased - slaavlased Lääne- ja Kesk-Euroopa †alemannid - andorralased - †anglid - †anglosaksid - austerlased - baskid - belglased - †boilased - bretoonid - flaamid - friisid - †heruskid - hollandlased - †ibeerid - iirlased - inglased - kornid - kõmrid - mänksid - †norid - †piktid - †polaabid - prantslased - †reedid - sakslased - slaavlased - sloveenid - sorbid - šotlased - šveitslased - tšehhid - †tüüringid - valloonid Vahemere maade Vahemere maad > Vahemere maade – hommikumaade rahvad †hellenid - Sefaradi juudid - †vandaalid Lõuna-Euroopa albaanlased - †eteokreetalased - hispaanlased - †illüürlased - itaallased - katalaanid - korsiklased - kreeklased - maltalased - monegaskid - †pelasgid - pomakid - sardid - †umbrid Põhja-Aafrika ababdad - alžeerlased - berberid - †kartaagolased (?) - koptid - nuubialased - oromod - suaavid - tuareegid Väike-Aasia ja Kaukaasia abasiinid - abhaasid - adžaarid - adõgeed - agulid - armeenlased - artšid - aserid - avaarid - balkaarid - †foiniiklased - grusiinid - †hatid - ingušid - kurdid - lazid - kumõkid - lesgid - megrelid - Meshethi türklased - mägijuudid - nogaid - osseedid - rutulid - svanid - zazad - tšetšeenid - türklased Edela-Aasia †ammonlased - araablased - assüürlased - beduiinid - belutšid - †edomlased - Iraagi türkmeenid - juudid (sealhulgas iisraellased) - †kaldealased - kurdid - liibanonlased - pärslased - †sumerid - Süüria türkmeenid - süürlased Kesk-Aasia Buhhaara juudid - hazarad - jagnoobid - karakalpakid - kirgiisid - puštud - šugnid - tadžikid - türkmeenid - usbekid - vahhid Siberi ja Sise-Aasia rahvad altailased - burjaadid - dolgaanid - eenetsid - eveenid - evengid - handid - itelmeenid - jukagiirid – †kamassid - kasahhid - ketid - kirgiisid - koibalid - korjakid - mansid - †matorid - metsaneenetsid - mongolid - neenetsid - nganassaanid - oiraadid - samojeedid - sölkupid - šoorid - tiibetlased - tšulõmid - tubad - tõvalased - uiguurid - †xueyantuo'd Ida-Aasia rahvad ainud - avad - blangid - eskimod - hiinlased (hanid) - hueid (dunganid) - huud - jaapanlased - korealased - liid - mandžud - miaod - nanaid - nivhid - orotšid - †paleoeskimod - tšuangid Kagu-Aasia rahvad alakid - ambelaud - arakanid - badžaud - bahnarid - biatid - bitid - bruud - budehid - buhidid - bulod - burud - butonid - danaud - džehhid - halangid - hanunood - hreed - ilokod - jaavalased - katud - kavetid - khangid - khmeerid - kohod - krõngid - kuad - kuid - laod - laved - lumad - magindanaod - malailased - mangjanid - maranaod - mnongid - monid - morod - ngekid - njahöönid - oid - pakohid - pearid - phuongid - ratagnonid - rohingjad - samred - sangirid - saoutšid - sedangid - somraid - sreed - stiengid - suoid - suud - tadjavanid - taid - tailased - tampuanid - taoid - taubuidid - tausuugid - theed - tšengid - tšiatšiad - tšraud - vietnamlased Lõuna-Aasia rahvad belutšid - bengalid - bhilid - gudžaratid - hindud - hood - gondid - khasid - marathid - korkud - oriad - radžastanlased - sentinelid - silotid - singalid - tamilid - telugud Austraalia ja Okeaania rahvad ambulased - austraallased - maoorid - murunitjad - paapuad - samoalased - tongalased Musta Aafrika rahvad Aafrika pügmeed - bantud Saheli-Sudaani rahvad dinkad - fulbed - mursid Ida-Aafrika akied - batvad - hatsad - hutud - masaid - njamveesid - njandžad - ruandad - rundid - samburud - tutsid Lõuna-Aafrika afrikandrid (buurid) - bušmanid - kungid - malagassid - namad - svaasid - †vazimbad Lääne-Aafrika fonid - jorubad (sealhulgas egbad) Põhja-Ameerika rahvad Arktika aleuudid - †beotukid - eskimod - gröönlased - inuitid - †paleoeskimod Anglo-Ameerika ameeriklased - apatšid - dakotad ja lakotad - haidad - kansad - mandanid - oseidžid - ponkad - tlingitid Kesk-Ameerika maiad - mehhiklased - nahuad Kariibia dominikaanlased - kuubalased - puertoriikolased - tainod Lõuna-Ameerika rahvad aimarad - aravakid - brasiillased - jaganid - ketšuad - maputšed - peruulased - tšiillased - vajuud (goahirod) - varaod - waricacad Rahvad ja hõimud Geograafia loendid


Kolleegid meedias – Eesti Koolipsühholoogide Ühing Koolipsühholoog Olga Korkkinen tutvustab kampaaniat “Стань супергероем для своего ребёнка!” Kuula venekeelset tutvustust Raadio4 uudistes siit: https://r4.err.ee/866642/podrobnosti/891511 Vaata tutvustust ETV+ uudistes siit: https://drive.google.com/open?id=1nIwQTODMpNxfCDy-VuknR4c7RiPCmxAo 23-10-2018 - karmen - Kolleegid meedias 3 küsimust koolielust. Vastab koolipsühholoog Kristi Feldman Artikli terviktekst on SIIN. 1. Ütlesite DelfiTV saates, et koolides puuduvad vajalikud tugiteenused, kuid sellega tegeldakse, siiski ebaõnnestunult. Äkki oskate öelda mille taha see kinni jääb? Koolidesse tugispetsialistide leidmisega on tegeletud riigitasandil. Seaduses on sees, et tugispetsialistide teenused peavad olema kõikides koolides õpilastele tagatud, kuid reaalsuses nii ei ole. Kool ei ole olnud tugispetsialistidele atraktiivne... Read more 14-03-2018 - karmen - Kolleegid meedias Koolipsühholoog Karmen Maikalu Eesti Päevalehes: depressioon ja ärevushäired on koolilaste seas igapäevased 14.03.2018 Eesti Päevalehe artiklis tõdeb koolipsühholoog Karmen Maikalu, et abivajavaid lapsi on palju, aga Eestis on puudus koolipsühholoogidest ja lastepsühhiaatritest. Üks asi on vaimse tervise olulisust teadvustada, kuid Eestis pole vaimse tervise valdkonnas riiklikul tasemel koordineeritud kontseptsiooni ja mis peamine: kvaliteetse psühholoogilise ja psühhiaatrilise abi kättesaadavus on nigel. Nii arvab Eesti koolipsühholoogide ühingu juht Karmen Maikalu.... Read more Astra Schults Õpetajate Lehes: Kui õpilast tabab depressioon Järjest rohkem on lapsi ja noori, kel elupinged käivad üle jõu ja meeleolulangusest kasvab välja depressioon. See häire tabab kogunisti viiendikku teismelistest. Kuidas depressioonis lastega koolitunnis toime tulla? Kas õpetaja saab paranemisele kaasa aidata? Depressiooni tagamaid ja soovitusi õpetajaile jagas intervjuus Õpetajate Lehele Tartu ülikooli koolipsühholoogia lektor Astra Schults. Loe artiklit SIIT. 10-03-2018 - karmen - Kolleegid meedias Koolipsühholoog Kristi Feldman Delfi TV-s: Kuidas aidata õpetajat? Värsked andmed Tartu Ülikoolis läbi viidavast õpetajate vaimse tervise uuringust on murettekitavad ning annavad mõista, et viimane aeg oleks õpetajate muredele tähelepanu pöörata. Delfi TV saatesarjas „Plaan B“ otsitakse võimalusi, kas ja kuidas saaks Eestis rakenduvaid poliitikaid ja süsteeme ümber korraldada. Esimeses osas ongi luubi all koolikorraldus – täpsemalt, kuidas saaks ulatada abikäe ka õpetajatele,... Read more 28-02-2018 - karmen - Kolleegid meedias Koolipsühholoog Anu Pärn Vikerraadios noortest ja sotsiaalmeediast Vikerraadio saates Uudis+ oli noorte ja sotsiaalmeedia teemadel intervjuu koolipsühholoog Anu Pärna ja veebikonstaabel Maarja Punakuga. Kuula intervjuud SIIT. 14-02-2018 - karmen - Kolleegid meedias Koolipsühholoog Anu Pärn selgitab Terevisioonis, kuidas koolikatsed lastele mõjuvad ERR Terevisiooni saates käis külas Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juhatuse liige Anu Pärn. Vesteldi koolikatsete vajalikkusest ja nende mõjust lastele. Vaata lähemalt SIIT. 13-01-2018 - karmen - Kolleegid meedias Karmen Maikalu Vikerraadios: Psühholoogid on vaid igas kolmandas koolis Vikerraadio Vikerhommiku saates intervjueerib Märt Treier Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juhatuse esinaist Karmen Maikalu. Teemaks koolimured ja -rõõmud koolipsühholoogi pilgu läbi. Kuula intervjuud SIIT. 18-12-2017 - karmen - Kolleegid meedias Astra Schults Õpetajate Lehes: Kui emotsioonid klassis lähevad lakke „Keerulises olukorras on oluline pärast endast välja minemist endasse tagasi tulla ja uuesti olukorrale otsa vaadata – kuidas seda mõistlikult lahendada,” ütleb Tartu ülikooli koolipsühholoogia lektor Astra Schults. Mida peaks veel teadma, kui õpetajal kisuvad suhted õpilaste või vanematega keeruliseks? Loe Õpetajate Lehe artiklit SIIT. 17-12-2017 - karmen - Kolleegid meedias Astra Schults Õpetajate Lehes: õpetaja läbipõlemine algab hiilivalt Kui märkad, et rõõmsameelne kolleeg muutub kergesti ärrituvaks ega saa enam naljast aru, kui ta kipub teravalt vastama ning on pidevalt väsinud, võib tegu olla läbipõlemise ilmingutega. Mida peaks õpetaja läbipõlemisest ning selle vältimisest veel teadma? Õpetajate Lehe küsimustele vastab Tartu ülikooli koolipsühholoogia lektor Astra Schults. Loe artiklit SIIT. 25-11-2017 - karmen - Kolleegid meedias


vastuväited Preesi tn 5/7 ja lähiala detailplaneeringule - Petitsioon.ee vastuväited Preesi tn 5/7 ja lähiala detailplaneeringule - kavandatavale probleemsete noorte kodule noortele sobivama koha leidmiseks - elementaarsete muinsuskaitseliste ja miljööväärtuslike kriteeriumite arvestamiseks - algupäraselt pargiks/haljasalaks kavandatud ala sihipäraseks kasutamiseks - ümbruskonna elanike ja nende arvamusega arvestamiseks 15.01.2016 00:00 kuni 15.02.2016 23:59 Ootame Teie toetust pöördumisele Tallinna Linnavalitsuse, Tallinna Linnavolikogu ja Põhja-Tallinna Valitsuse poole Preesi tn 5/7 ja lähiala detailplaneeringu lahendusele ning ettepanekutele lahenduse muutmiseks ja pargi rajamise toetuseks kavandatavale probleemsete noorte kodule noortele sobivama koha leidmiseks elementaarsete muinuskaitseliste ja miljööväärtuslike kriteeriumite arvestamiseks algupäraselt pargiks/haljasalaks kavandatud ala sihipäraseks kasutamiseks ümbruskonna elanike ja nende arvamusega arvestamiseks Pelgulinna Majaomanike Selts Kommentaar lisatud: 18. jaanuar 2016 kell 17:17 Toetan Pelgulinna Majaomanike Seltsi pöördumist Kommentaar lisatud: 04. oktoober 2016 kell 15:29 Kellega te omastarust siin võtlete? Kas te söandate oma patuse käe tõsta Jumalasulase vastu, kes aitab uulitsapoisse õigele teele? Kas teile Stroomi rannast veel vähe on, et oma sörki teha ja koeri jalutada? Te peaksite õnnelikud olema, et Peeteli kirik ei ole enam varemetes ja selle koli täis keldris elanud Roma enam teie piirkonda ei terroriseeri ja on paigutatud meie toimeka valitsuse poolt temale väärikasse keskkonda. Elagu Koduomanike Liit Elagu need eestlased kes tagastasid sakslaste õigusjärglastele nende varad (kuigi silmakirjalik Saksa valitsus on kõikseaeg teinud nägu, nagu ta oleks need baltisakstest omanikele juba ammu kompenseerinud) ja tõstsid neist välja need nõukogude inimesed, kes need kodud olid alatul viisil hõivanud ja teinud neis korduvalt vääritu NL remondi). Elagu Avo Üprus, mees, kes kannatas ära kõik rootsi kardinad, et olla igavesest ajast igavesti teile Jumala (ja Norra rahade) maaletooja.


v) kõigis kasvuhoonegaase tekitavates majandusharudes kaotada konventsiooni eesmärgiga ja turunduspõhimõtetega vastuolus olevad turukonkurentsi kahjustavad lõivu- ja maksuvabastused ning muud subsiidiumid või seada eesmärgiks neid oluliselt vähendada;


Uaniipputit: Saqqaa Nunaminertanik agguaassisarneq Nunaminertap tunniussaasup atorunnarnera Nunaminertanik agguaassinermi suut pi-umasaqaataapput Ineqarnermut Naalakkersuisoqarfik - Ilisimatitsissut:Nunaminertanik utertitsinermut tunngasoq tilbagetagelse_af_arealer_kn.pdf (108.5 KB)


Laine Jänes: Lootsin, et Kristina hõbedale tuleb lisa(49) Vancouveris olümpiamänge vaatamas käinud kultuuriminister Laine Jänes ütles Delfile, et peab Eesti koondise kohti esikümnes suureks saavutuseks. Kristina Šmigun-Vähi hõbemedal ja Andrus Veerpalu kuues koht olümpial kuuluvad maailma tipptulemuste hulka," meenutas Jänes. "Nad on stabiilselt püsinud parimate hulgas. Aga pole siiski tavapärane, et suureks sportlaseks saadakse hetkega, see on pika ja pingelise töö tulemus." Jänese sõnul püüdsid ka kõik teised meie sportlased ilmselgelt anda endast parim. "Medal tuli Eestile ja see ootus täitus. Muidugi lootsin, et Kristina hõbemedalile tuleb lisa, mis oleks toonud suurepäraseid vahetuid elamusi olümpiamängudelt. Kes ei loodaks! Siiski olen väga õnnelik, et Eesti oli OM-il medalisaajate hulgas!" Minister peab spordisaavuruste kõrval meie oluliseks eduks veel Montoni kujundatud Eesti Olümpiakoondise rõivaid. "Need olid atraktiivsed ja köitsid tähelepanu. Varrukal olev Estonia andis juba kaugelt vaadates märku, millise riigi esindajatega oli tegemist. Oli väga uhke tunne."


#rusikaseks#pihku peksmine#massaaž#ohmibod #tantsimine#seks#vagiinasse tulemine#vaginaalne keppimine #aasia massaž#anaalkeelekas#ratsutamine#nautimine #bdsm#topeltpenetratsioon#ilma seksita#allaneelamine #bdsm#rindadele laskmine#kliitori hõõrumine#pritsiv orgasm #kottide lakkumine#peenise imemine#ilma seksita#tüdrukutega seksimine #dildoga seksimine#pihku peksmine#rindadele laskmine#Mängud #riista imemine#topeltpenetratsioon#pihku peksmine#kliitori lakkumine #anaalnäpuseks#näkku laskmine#näol istumine#allaneelamine #armatsemine#hõõrumine#kliitori keelekas#Toa kuningas #kreemipirukas#hõõrumine#vagiinasse tulemine#kliitori hõõrumine