text: Mehhanism teket konditsioneeritud refleksid: Kirjeldus ja omadused Moodustamine, Teadus "Automatiseeritud" Palju on orgaanilise aine teatud viisil. Niisiis, me ei usu, kui me hingame, ei kontrolli südamelöökide ja palju muid asju. Ja mis on aluseks konkreetse käitumise? Selles oleme aidanud tekkemehhanism konditsioneeritud refleksid. In õigluse tuleb märkida, et teema ei ole lihtne, ja kõik mõjutatavad inimesed vajavad julgust, enne lugemist artikkel. Räägime füsioloogilise moodustumise mehhanisme konditsioneeritud refleksid. Tuleb märkida, et see teema on ulatuslik ja mõistmiseks toimemehhanism peaks olema aru märkimisväärne hulk selle erinevaid komponente. Ei saa ilma märkimisväärse teoreetilised alused. Alustame. Enamik oluline meile artikli on retseptoritega. Kui stimulatsiooni intensiivsuse on suurem kui teatud Lävijõud, ergastava esineb. See hakkab levinud tundliku protsessi ja viidi KNS (kesknärvisüsteem). Pärast seda, vastus - automaatsest reaktsioonist. Ergastava mis toimib teatud piirkonnas, kesklinnas tegeleda sensoorsete närvide ei ole keha, kuid ainult väike osa. Üldjuhul saada teavet konkreetsete efektorpiirkondades. Omadused keha Intress meile pakub mehhanismi moodustamise ajutise ühendusi. Tingrefleksi on iseärasus, et iga stiimuli (heli, valgus vm) omandavad signaali väärtus teatud tingimustel. Kui nad on muutunud ärritavaks, mida nimetatakse erilise vastuse. See võib olla mootor, sekretoorne, toit, kaitse ja nii edasi. Vaatleme näiteks: niipea kui me kuuleme, et me oleme kutsutud süüa, aktiveeritud neutraalne stiimul ja hakkab tegutsema sülje refleks. Midagi sarnast juhtub, kui me teeme sporti. Seega keha mõistab, et number koormuseid ei vähene, ja hakkab tähelepanelikult jälgida südame löögisagedust, vererõhku, ainevahetuse intensiivsust ja nii edasi. Mõned neist muutusi saame tunda ennast. Niisiis, on vaja kiiresti joosta paarsada meetrit, kui süda peab olema sõna otseses mõttes välja hüpata oma rinnale. See kõik konditsioneeritud refleksid. täiendavaid näiteid Vaatame kõigepealt Walk rohkem refleksid. Nad võivad olla mitte ainult füüsilist, vaid ka vaimset. Niisiis, kui inimene jätab ruumi, alati välja lülitada valgust - refleks. Ta ei usu, kuid teeb automaatselt kõik vajalikud meetmed. Midagi sarnast võib vähendada ja näide telefoninumber. Nii harjumatu, kuid oluline valida seitse numbrit esimesest vähesed inimesed on jõudu. Aga kui mitu fikseeritud tellija oluline (näiteks pereliige), siis see juhtub isegi ilma isiku tähelepanu. See tähendab, et numbrid valitud reflektoorselt. Sellistel juhtudel võib öelda, et teatud informatsiooni kajastus pikaajalise mälu ja otsitakse sealt täiendava alamprotsessidest aju aktiivsus. Kuidas nad tekivad? Vaatame tingimused ja tekkemehhanism konditsioneeritud refleksid. Olulisemad selleks on: Korduv kombinatsiooni ükskõikne stimuleerivate eelnevalt genereeritud vastuse. Jõuline tervist. Teatud aja jooksul, mis annab võimaluse "laadida" ükskõikne agent. Kui puuduvad muud liiki intensiivsel aktiivsust närvisüsteemi. Piisava erutuvus. Eespool läve intensiivsust konditsioneeritud stiimuli. Tegelikult on "konks" inimese keha on raske. See on tingitud asjaolust, et pinnal naha elavad suur hulk baktereid. Ja kui me olime liiga tundlik, ei tea ülejäänud meist. Samuti väärib asjaolu, et samas olukorras järgmisel refleksid on arenenud palju kiiremini. Ometi erineva kiirusega. Vaatame mehhanismi moodustamise tingrefleksi Pavlov. See perekonnanimi on teada, et paljud. Aga milline on see inimene kuulus? Ta aheldatud teket konditsioneeritud refleksid ja aktiivsuse ajukoorde. Ja see ei ole vastutav kogu maailma, ja selle üksikute osade. Seega leiti, et asjaosalised kaar tingimisi refleksid. Nende vahel on ajutine ühendus korduvate kombinatsioone. Miks nii? On leitud, et kui ei toimu tugevdamine, siis kaob. Iga kaar on oma eripära. Niisiis, see võib kasutada jätavad signaali või tingimatu tugevdamine. Tuleb märkida, et areneva suhe töötab põhimõttel valitseva suhted. Aja jooksul on selle tulemuseks välimus tingrefleksi vastust. Seetõttu vale rääkida "tingimisi reflex kaar." Maakoore tekkemehhanisme seotud kahest komponendist. mudel näiteks Kuidas see teadlane arvad? Ilmselt paljud on kuulnud seda väljendit - "koer (a) Pavlova". See on tõsi viide maailma näited seoses refleksid. Teadlane kord õppinud seedesüsteemi. Ja ta ütles, et kui süttib, signalisatsiooni- umbes toiduainete tarnimise, koerad hakkavad süljevool. Ja isegi kui nad ei saa toitu, süljeeritus ikkagi tekkida. Teadlane huvitatud sellest kummaline asjaolu, ja aastal 1903 ta teatas umbes reflektoorse mehhanismiga kogu maailmas. Teadlastel oli nii tabas see avastus, et andis talle Nobeli preemia. Lisaks 1904.. Tulemuste, leiti, et eri loomade erinevalt toota refleksid. Niisiis, koerad pidi tegema 10-20 kombinatsioon. Samas olukorras peegeldust moodustusid kiiremini. tulemus saadi seoses isiku, et see on piisav ja kombinatsiooni stiimulitele (hello Briti teadlane). kindlustada Omadused Mehhanism moodustus tingrefleksi on Kahakoida sagedaste ärritajate mis tugevdab ilmnevate mõjude. Seoses koerad, leiti, et optimaalne aeg on vahemikus 5-10 sekundit. Samuti pange tähele, et juhul, kui tugevdada stiimulitele tööle enne ükskõikne, konditsioneeritud refleksid toodetud ei ole. Selline on omapära biokeemia. Samuti leiti, et parim haridus seoseid kaared tekivad siis, kui keha on valmis. Kui vaadelda unisus Märgiti, et tingimisi reflekse esineda aeglaselt või üldse mitte üheski vaadeldud moodustumist. Sama võib öelda ka mees. Siin on, mida saab öelda tekkemehhanism konditsioneeritud refleksid. Lühidalt esitatud teabe artikli ainult annab aimu üldist olukorda, ja kui olete huvitatud teema, on võimalik tutvuda teadusliku töö - nad on väga huvitav ja informatiivne. Ka teatud raskusi võib näha, kui närvisüsteemi domineerib keskused, mis ei ole seotud konditsioneeritud refleksid. Niisiis, kui ees koer lahkub kass ja sisaldas lambipirn, nad süljeeritus toimunud. Sama võib öelda ka meest, kes on hõivatud oma siseasjadesse. Tuleb märkida, et teket konditsioneeritud refleksid antud võimalik ainult siis, kui valmis töödelda organismi. Niisiis, kui te vaatate olukorda koera sülje toimub üksnes juhul, kui loom oli tühja kõhuga. See on tingitud asjaolust, et ta oli põnevil toidu keskus. Tuleb märkida, et nõrgemaks saab stiimul, seda aeglasemalt kujuneb konditsioneeritud refleksid (või nad üldjuhul ei looda). Ja tulemus sel juhul ei ole stabiilne. Me ei tohiks ignoreerida asjaolu, et juuresolekul ülemäära tugev stiimulitele võib viia mida käivitatakse mehhanism maapealse (kaitsev) pidurdamine. See on ka negatiivne mõju teket konditsioneeritud refleksid. Alusel teket Mis on tekkemehhanism konditsioneeritud refleksid, mis on üle alfa selle protsessi? Sel juhul füsioloogilise pool küsimus aitab meil veidi. On vaja süveneda molekulaarsel tasandil juba. Niisiis, mitmes mõttes tänu kindlaksmääramise hoitava teabe ribonukleiinhape. Kui selle summa keha Falls, millele järgneb halvenemine õppimise efektiivsus katseloomadel. Ka selles protsessis osalevad ja väikeaju, juttkeha ja nii edasi. Kuid eelkõige on seotud ainult loomadest. Imetajatel ja isiku taga, nagu varem mainitud, on vastutav koores. Nad võtavad kõige olulisem roll, kuid ei ole ainus üksused, mis on selleks otstarbeks kohandatud. B võib kasutada alternatiivina retikulaarformatsiooni. Seega katseid koertega, leiti, et kui nad kaotavad ajupoolkerades, siis võivad need moodustada tingrefleksi. Aga ainult kõige lihtsam. Oh, suurepärane, meie närvisüsteemi! Tundub - selline lihtsus! Uuesti luua, või isegi taaskäivitada blokeeri veel me ei saa. Aga see on ainult aja küsimus - teadusuuringute ja me lõpuks saab aru, et kuidas see toimib. Kuid kahjuks ei ole need alati meeldiv, ja hoida neid on leida inimesi, kellel on tugev mentaliteet ja hea pood teadmisi. In õigluse tuleb märkida, et see on ikka läbi huvides inimkonnale. Aga vaatamata kasulikkust sellise manipuleerimise veel haigeks üsna suur hulk inimesi.


source: fineweb

text: Barista |See artikkel räägib elukutsest; kohvikuketi kohta vaata artiklit Barista (kohvikukett).| Barista on teenindustöötaja, kes valmistab espressomasina taga kohvi ja kohvijooke. Sõna 'barista' pärineb itaalia keelest ja tähendab kohvikubaarimeest. Tema tööks on kohvi ja alkohoolsete jookide müük. Sõltuvalt seadmete suurusest on kogenud barista suuteline valmistama kuni 100 espressot tunnis. Barista valdab seadmeid, tunneb kohvisorte ja kohvi valmistamise meetodeid, oskab hinnata kohvi kvaliteeti, teab kohviretsepte ja kundede eelistusi. Seetõttu on barista umbes samasugune asjatundja kohvi alal nagu sommeljee veini alal.


source: CulturaX

text: Ideid ühetoalise korteri sisustamiseks | kaup24.ee Vaata kõiki mööbli pakkumisi Seinad maast laeni kasutusse Mäng erinevate tasanditega Kui ruumi vajab liigendamist Kinni- ja lahtikäivad mööbliesemed Klaas ja peegel avardavad ruumi Kaks ühes lahendused Pisikese ühetoalise korteri sisustamine võib esimese hooga tunduda paras peavalu, sest põrandaruumi justkui ei olegi, ent mahutamist ootab oi kui palju kraami. Ja kõige tipuks pakitseb hinges soov kujundada kodu nii, et see ei mõjuks kui asju täistuubitud kitsuke ladu, vaid oleks praktiline, ent samas ka kena ja stiilne. Alljärgnevalt toome ära mõned ideed, mis on ühetoalise korteri sisustamisel kindlasti abiks. Ühetoalises korteris tuleb asjade ära paigutamisega olla eriti nutikas, et ruumi otstarbekalt ära kasutada. Voodipesu, tekkide-patjade ja muu taolise peidukohaks on ideaalne lahtikäiva diivanvoodi pesukast. Voodi ja diivan korraga ei pruugi ühte tuppa ära ei mahtuda, mistõttu on lahtikäiv diivan pisikeses elamises sageli ainumõeldav lahendus. Kui põrandal ruutmeetreid napib, siis seinad ja laealused nurgad on hea koht, kus tarvilikku tavaari hoida. Raamaturiiuli saab näiteks edukalt ehitada ukse avause ümber võttes nii kasutusse selle osa seinast, mis muidu jääks tarbetult tühjaks. Rakendada annab ka lage, kinnitades näiteks lae külge rippuvaid hoiukorve, kiikesid meenutavaid rippriiuleid või amplitaimed, millele horisontaaltasandil ruumi ei jagu. "Õhku - õhku, papa, õhk ei maksa midagi" on öelnud üks Eesti tuntud kirjandustegelane. Ühetoalises elamises tasub kasutada erinevaid tasandeid. Näiteks võib voodi asuda kõrgemal poodiumil, mille sees on omakorda kapid või sahtlid. Sahtlid võivad olla ka astmete sees, mis voodisse viivad. Teine variant on ehitada diivani kohale nii öelda teine korrus magamiseks. Voodi laealusele kõrgendusele ei mahu, küll aga mahub madrats. € 181,00 13p. 16t € 205,00 13p. 16t € 180,00 8p. 17t € 132,00 8p. 17t € 549,00 13p. 16t € 131,00 13p. 16t Madrats NORE Lauren, 160x200 cm € 174,00 13p. 16t € 59,99 13p. 16t Madrats BRW Armus, 80x200 cm € 342,00 13p. 16t Madrats Selsey Natmos, 140x200 cm € 262,00 8p. 17t Madrats NORE Sola, 120x200 cm Ka ühe toaga korteris saab ruumi liigendada, et tekiks privaatsem nurgake või võimalus eraldumiseks. Hea ja praktiline viis tuba kaheks jagada on kasutada maast laeni riiulit, mis on mõlemalt poolt avatud. Väikeses keskkonnas toimib selline riiul efektse ruumi poolitajana: riiuli avades olevad esemed on mõlemalt poolt kättesaadavad ja valgus, mis pisikeses korteris on eriti oluline, pääseb riiuliavadest läbi. Teine nutikas viis ühetoalist tsoneerida, on jagada ruum kaheks kardina abil. Kui tegemist on tõeliselt kitsukese korteriga, kus põrandapinda saab loovutada vaid hädavajalikele esemetele nagu näiteks köögimööbel, siis on otstarbekas kasutada kappvoodit ja klapplauda. Vastu seina kappi sisse tõstetav voodi ei võta päevasel ajal ruumi. Niisama ruumisäästlik on ka klapplaud, mida saab vajadusel vastu seina üles tõsta või siis kasutada lauda osaliselt. Väärtuslikku põrandapinda aitab kokku hoida seegi, kui paigaldada arvuti-või kirjutuslaua plaat osaliselt aknalaua peale või aknalauaga samale kõrgusele nõnda et, aknalaud on osa arvutilauast. Mööblit valides tasub eelistada kergemaid ja õhulisemaid vorme, et mööbliesemed ei mõjuks ruumis ahistavalt, raskepäraselt ega domineerivalt. Valgemat ja visuaalselt avaramat muljet aitavad interjööris luua klaas ja peegel.Näiteks kappide ees on mõistlik kasutada klaasist uksi, eriti mõjusa tulemuse saab siis, kui klaasi taga kapis sees on valgustus. Garderoobi või seinakappide ette sobivad väikeses elamises hästi peegelpinnaga uksed. Peegleid tasub julgelt kasutada ka seintel, iseäranis efektne on paigaldada peeglid täpselt teineteise vastu seintele. € 204,00 14p. 9t € 154,00 14p. 9t Peegel valgustusega Venti Prima, hõbedane värv € 127,00 14p. 9t Peegel, 82x62 cm, hõbe € 38,99 14p. 9t € 175,00 14p. 9t Peegel Laski Meble Ada, valge € 114,00 14p. 9t Riiulitega seinapeegel Umbra Cirko, ümar, 51 cm € 87,99 14p. 9t Peegel Elita Sote 100x80cm, hõbedane värv vidaXL vannitoa LED-seinapeegel puutetundliku andurig... € 70,99 14p. 9t Maalähedane peegel tuppa või õue 89 x 69 cm Aardekasti meenutav diivanilaud, mis on samal ajal ka panipaik, toolid (taburetid), mida saab üksteise peale virna tõsta või täies ulatuses laua alla lükata, lahtikäivad tugitoolid ja diivanid, ülestõstetava kaanega tumbad ning teised mitme funktsiooniga mööbliesemed on ühetoalises korteris asendamatud sisustuselemendid. Need võimaldavad hoida märkimisväärselt ruumi kokku.


4) hoidma mahuteid tervena ja puhtana. Mahutite hooldamine ei tohi reostada keskkonda ega häirida naabreid. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti;


source: wikipedia

text: Hermes ('piirikivide hunnik') oli vanakreeka mütoloogias rändurite, lambakarjuste, maismaarännu, kõnemeeste, kirjanduse, kavaluse, luuletajate, spordi, kaalude ja mõõtude ning varaste jumal ja jumalate sõnumitooja inimestele. Sümboliteks olid reisikaabu, tiivulised sandaalid, heeroldikepp. Hermes oli Zeusi ja nümf Maia poeg. Vanarooma mütoloogias vastas Hermesele Mercurius ja etruski mütoloogias Turms. Hermes sündis koopas Kyllene mäel Peloponnesosel Ahhaia ja Arkaadia vahel. See seletab tema lisanime: Hermes Kylleneios. Teda hüüti ka Enagonioseks. Ta oli ka psühhopomp (hingede hauatagune saatja), mistõttu teda kutsuti ka Psychopomposeks ('hingede juht'). Rooma Mercurius sulatas endasse varajased äri- ja rikkusejumalad Dei Lucrii, keda hakati kutsuma Mercuriuse nimega. Hiljem ühendati Hermes Egiptuse jumala Anubisega ning saadi Hermanubis. Vana-Kreekas kasutati nime "Hermes" algselt planeedi Merkuur kohta õhtutaevas (hommikutaevas kandis ta Apolloni nime. Avastus, et tegu on sama taevakehaga, omistatakse Pythagorasele. Rooma astronoomid hakkasid planeeti nimetama Mercuriuse nimega. Alkeemikud kasutasid hiljem nime Hermes Trismegistos, pidades silmas segajumalust, kelles olid ühendatud Hermes ja Egiptuse jumal Thoth. Hermes on tänapäeva Kreeka postiteenistuse sümbol. Hermest austasid erilise innuga rändurid, palverändurid, vargad ja luuletajad. Kuigi kogu Vana-Kreekas oli Hermesele pühitsetud templeid, oli tema kultuse keskmeks Arkaadia. Tema auks peetav püha oli hermoia, mida samuti peeti kõige põhjalikumalt Arkaadias. Hermes oli psühhopomp: ta viis äsja surnud hingi allilma Hadesesse. Samuti tõi ta elavatele surelikele unenägusid. Hermes leiutas flöödi ja lüüra, mitmesugused võiduajamised ja poksi. Hermese kujud olid staadionidel ja gümnaasiumides kogu Vana-Kreekas. Varajastel aegadel, enne kui Hermesest sai kaupmeeste ja rändurite kaitsja, oli ta falliline jumal, keda seostati viljakusega, hea õnnega, teede ja piiridega. Tema nimi tuleb sõnast herma, mis tähendab hermi, ruudu- või ristkülikukujulist kivist või pronksist posti. Hermi otsas oli Hermese peakuju, tavaliselt habemega, ja alust kaunistasid mehe suguelundid. Herme kasutati teede ja piiride märgistamiseks. Ateenas pandi herme õnnetoojatena maja ette. 415 eKr, kui Ateena sõjalaevastik Peloponnesose sõja ajal valmistus sõitma Sürakuusasse, lõhkus keegi kõik Ateena hermid. Kuigi see jäi tõestuseta, uskusid ateenlased, et tegemist oli sabotaažiga kas sürakuuslaste või Ateena enda sõjavastaste poolt. Hermest kujutati tavaliselt laiaäärelise või tiivulise mütsiga, tiivuliste sandaalidega ja heeroldikepiga (vaata Hermese kepp). Ta kandis ränduri, töölise või lambakarjuse rüüd. Teda kujutasid rahakotid, kuked ja turteltuvid. Hermes sündis Arkaadias Kyllene mäel. Seda lugu jutustab Homerosele omistatav "Hümn Hermesele". Tema ema Maia jäi salajases armusuhtes Zeusist rasedaks. Maia mähkis lapse tekkide sisse, kuid Hermes põgenes, kui ema magas. Hermes jooksis Tessaaliasse, kus Apollon oma karja karjatas. Hermes varastas hulga lehmi ja viis nad metsakoopasse Pylose lähedal, kattes jäljed kinni. Kaevust leidis ta kilpkonna ning tappis selle ja võttis sisikonna välja. Ühe lehma sooltest ja kilpkonna kilbist tegi ta esimese lüüra. Apollon kaebas Maiale, et selle poeg on tema karja varastanud, kuid Hermes oli juba tekkide sisse tagasi läinud, nii et Maia ei uskunud Apolloni kaebust. Zeus sekkus, öeldes, et nägi kõike pealt, ja asus Apolloni poolele. Siis hakkas Hermes lüürat mängima. Muusikajumalale Apollonile hakkas see pill meeldima ning ta pakkus Hermesele vahetuskaubana karja lüüra eest. Nii sai Apollonist meisterlik lüüramängija. Hermes leiutas puhkpilli süürinksi. Seda, kuidas Hermes Apolloni karja varastas, nägi pealt lambakarjane Battos. Hermes sundis teda vanduma, et ta peab suu. Battos vandus, kuid ei pidanud suud. Hermes muutis ta kiviks. Hiljem, juba noorukina, leiutas Hermes flöödi, mille eest ta sai Apollonilt (või Zeusilt) kullast kepi, mida ta kasutas oma kepina (vaata Hermese kepp). Hermese järglased Paan oli Hermese ja printsess Dryope poeg. Dryopet kohutas tema inetu, poolsikust laps ning ta jooksis ära. Hermes viis lapse Olümposele, kus jumalad nautisid lapse naeru ja heasüdamlikkust. Paanist sai jumal, keda austasid eriti lambakarjused ja kütid. Abderos oli Hermese poeg, kelle sõid ära Diomedese märad. Abderos oli läinud märade juurde koos oma sõbra Heraklesega. Hermaphroditos oli Hermese kolmas poeg, kelle ema oli Aphrodite. Jumalad muutsid ta hermafrodiidiks, tulles vastu tema armastuse tagasi lükanud Salmakise palvetele. Teised lood Kui Hermes armastas Herset, tuli nende vahele armukade Aglaulos, kes keeldus ära minemast. Hermes muutis ta kiviks. Kephalos oli Hermese ja Herse poeg. Hermesel oli ka poeg Keryx Herse teise õe Pandrososega. Aglaulosega oli Hermesel poeg Eumolpos. Zeus armastas Argose printsessi Iot ja muutis ta lehmaks, et kaitsta teda Hera eest. Hera kahtlustas pettust ja küsis lehma kingituseks. Zeus ei saanud keelduda ja Hera pani Argose lehma valvama. Hermes uinutas Zeusi käsul Argose magama ja päästis Io, kuid Hera saatis parmu teda lehma kujul olevat Iot hammustama. Zeus muutis ta lõpuks inimeseks tagasi ning Io sai Zeusi ja enda poja Epaphose kaudu Heraklese esiemaks. Hermes päästis Odysseuse Kalypso ja Kirke käest, veendes esimest lubada tal ära minna ja valmistades Odysseusele rohu, mis kaitses teda Kirke võlude vastu. Hermes tõi ka Eurydike Hadesesse tagasi, kui Orpheus oli ta teist korda kaotanud. Hermes muutis ka minüaadid nahkhiirteks. Triiadele õpetas ta ennustamise kunsti. Mükeene kuningas Atreus võttis trooni tagasi oma vennalt Thyesteselt, kasutades targalt petiselt Hermeselt saadud nõuannet. Thyestes oli nõus andma kuningriigi tagasi, kui päike liigub taevas tagurpidi. Zeus panigi päikese tagurpidi liikuma. Atreus võttis trooni tagasi ja pagendas Thyestese. Hermese laste emad ja Hermese lapsed Aphroditega Eunomia, Hermaphroditos, Peitho, Rhodos ja Tyche Aglaulosega Eumolpos Hersega Kephalos Pandrososega Keryx Dryopega Paan Teadmata emadega Abderos, Aithalides, Echion ja Myrtilos Teadmata Sitsiilia nümfiga Daphnis Vanakreeka jumalad Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud


jaapani, striptiis, eksootiline, kiusasid, oriental, etniline, riba, õrritama, jaapan, seks, tool, klaas


Jaanuar 2019 Veebruar 2019 Märts 2019 Aprill 2019 Mai 2019 Juuni 2019 Juuli 2019 August 2019 September 2019 Oktoober 2019 November 2019 Detsember 2019 15. Juuli 2019 - 21. Juuli 2019 18:00 - 21:00 Elva rannavolle sari 2019 sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: DEFAULT Selle kuupäeva kohta üritusi ei ole 10:00 - 19:00 Eesti noorte rannavolle karikasari 2019 Elva Verevi rand sisestaja See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. :: DEFAULT


tissid, melonid, suur rind, masturbating, võlts tissid, sõrmestus, titty kuradi, tool, rind, busty, suur naturaltits, mega loomulik tissid


Elektersõidukite akude taaskasutamine hoonete energiavarustuses Temperatuuriregulaator lignotselluloosse biomassi eeltöötlussüsteemile Lämmastikplahvatusel põhineva laboratoorse eeltöötlusseadme plahvatussüsteemi konstrueerimine Tööõnnetuste levimus ja dünaamika Eesti põllumajanduses Enn, Anni (Eesti Maaülikool, 2018) Kogu põllumajandussektoris on üle maailma hinnanguliselt umbes 1,3 miljardit töötajat – see moodustab poole maailma tööjõust. 2017. a. kulus Euroopa maades tööõnnetustele ja kutsehaigestumisele umbes 3,3% SKP-st e. 476 ... AutorAadussoo, Peeter (1)Aan, Aare (1)Aap, Erik (1)Aare, Priit (1)Aasa, Risto (1)Aasna, Tiit (1)Aavik, Mihkel (1)Aia, Sander (2)Allik, Alo (1)Allik, Krista (1)... Kuva rohkemMärksõnabakalaureusetööd (153)magistritööd (103)töökeskkond (29)ergonoomika (18)katsed (18)päikeseenergia (17)elektrienergia (15)töövõime (14)sisekliima (13)dissertatsioonid (12)... Kuva rohkemAasta2010 - 2018 (499)2007 - 2009 (2)


text: Eeskirjad ja korrad Topo-geodeetilised mõõdistus- ja uurimistööd Topo-geodeetiliste, ehitusgeoloogiliste uuringute ja katastrimõõdistustööde ülesanne on õigete hetkeseisule vastavate geodeetiliste alusplaanide koostamine ja geoloogiliste uuringute andmete kogumine planeerimiseks, projekteerimiseks, ehitamiseks, kruntide katastrisse kandmiseks, ning muu omavalitsuse tööd hõlbustava topo-geodeetilise üldinfo omamiseks. Töö teostaja on kohustatud objekti topo-geodeetilise mõõdistus- ja uurimistöö, ehitusjärgse kontrollmõõdistamise, maha-märkimistöö ja ehitusgeoloogilise töö puhul enne välitöö algust registreerima selle geoinfo-spetsialisti juures: paberkandjal, e-posti teel või kodulehel asuva vormi kaudu. Kaevetööd Kaevetööde luba on kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes Põlva linna territooriumil ehitavad, remondivad või ekspluateerivad tehnovõrke ja teevad mullatöid Selleks on vaja täita avaldus ja kooskõlastada tehnovõrkude valdajatega või kinnistute omanikega. Avaldus edastatakse paberkandjal kaeveloa väljastajale, kes igal konkreetsel juhul määrab isikute ringi, kellega on vaja kaevetööd kooskõlastada. Kaevetöödeks käesolevas eeskirjas kasutatud mõistes loetakse pinnases tehtavaid töid: - sügavamal kui 30 cm maapinnast; - kui nende käigus rikutakse tee- või pinnakatet ( asfalt, sillutis, muru jne.); - kui planeerimise käigus muudetakse pinnase esialgset kõrgust; - mis on seotud puude ja põõsaste istutamise või väljajuurimisega. Teede ja tänavate ajutine sulgemine Teede ja tänavate ajutine sulgemine on teede ja tänavate, kõnniteede, väljakute, parkide, puhkealade või nende osade sulgemise ehitus- ja remonditöödeks; kaevetööde teostamiseks; demonstratsioonide, rongkäikude ning muude ürituste läbiviimiseks Põlva linnas. Tänava sulgemise all mõeldakse läbiva liikluse katkestamist ühes või mõlemas suunas. Sulgemise loa taotleja peab esitama avalduse Põlva Linnavalitsusele koos liikluskorralduse skeemiga, mis on kooskõlastatud Põlva Politseiprefektuuriga , Põlvamaa Päästeteenistusega, liiklusohutuse peaspetsialistiga. Linnavalitsusel on õigus nõuda täiendavaid kooskõlastusi. Enne tänava sulgemisloa vormistamist tasub loa taotleja Põlva Linnavolikogu poolt kehtestatud tasumäära alusel tänava sulgemise loa väljastamise tasu. Ehituslikud blanketid ja avaldused Ehitusloa taotlused, kasutusloa taotlused, kirjaliku nõusoleku taotlused ja ehitise teatise vormid ja muud ehitustegevusega seotud blanketid on saadaval ehitisregistri veebileheküljel www.ehr.ee Veoluba Väljastatakse üle 8t registrimassiga sõidukitele linnas liiklemiseks, kui teostatakse kaubavedusid või muud vedusid. Projekteerimistingimuste taotlus Ehitusprojekti tellija on kohustatud teatama linnavalitsusele projekteerimise alustamisest vastavasisulise teatisega, milles näidatakse kavandatava ehitise kasutamise otstarve, suurus, tellija ja projekteerija andmed. Teatis toimetatakse linnavalitsusse kas e-mailiga, tavapostiga või käsipostiga. Ehitusprojekti koostamise aluseks on kehtiv detailplaneering. Piirkondades, kus detailplaneeringu tingimusi on vaja täpsustada, või kavandatava ehitise iseloomust tulenevalt puudub detailplaneeringu koostamise kohustus, koostatakse linnavalitsuse pädeva isiku poolt ja kehtestatakse Linnavalitsuse korraldusega 15 päeva jooksul vastava avalduse saamise päevast planeeringu nõudeid täpsustavad ja arhitektuurseid ning linnaehituslikke tingimusi seadvad projekteerimistingimused (edaspidi PT). Projekteerimistingimused kehtivad ehitusprojekti koostamiseks ja ehitusloa taotlemiseks kaks aastat. Linnavalitsusel on õigus pikendada PT kehtivust ühe aasta võrra. Detailplaneeringu lähteseisukohtade taotlus Planeeringu algatamise ettepanekuks tuleb selle algatamisest huvitatud isikul pöörduda linnavalitsusse, kus tutvustatakse ettepaneku tegijale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, sisulisi ja tehnilisi üksikasju ning väljastatakse detailplaneeringu algatamise ja lähteseisukohtade taotluse vorm. Linnavalitsuses kinnitatakse detailplaneeringu lähteülesanne. Lähteülesandega esitatakse planeeritava ala piirid, kehtivad kitsendused, planeeringu koosseis ja vormistamise nõuded, linnaehituslikud tingimused, üldised ja avalikud huvid, avaliku väljapaneku ja arutelu kord, planeeringust tulenevate võimalike kahjude hüvitaja, planeeringu elluviimise majanduslikud võimalused ja planeeringu rakendaja. Lähteülesanne kehtib üks aasta. Lähteülesande vormi ja nõuded planeeringu koosseisu ja vormistamise kohta kinnitab linnavalitsus.


TOHOH! Juba eelmisel sajandil tiitlivõistluste medaleid võitnud, seejärel dopinguga patustanud tippsprinter naaseb 40aastasena areenile | Õhtuleht TOHOH! Juba eelmisel sajandil tiitlivõistluste medaleid võitnud, seejärel dopinguga patustanud tippsprinter naaseb 40aastasena areenile (1) Jarmo Jagomägi, välismeedia põhjal, 5. veebruar 2019, 16:15 Usain Bolt (paremal) koos Dwain Chambersiga 2013. aasta MMil. Foto: LUCY NICHOLSON/Reuters Juba 1998. aastal esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali, EMi hõbeda, võitnud sprinter Dwain Chambers plaanib šokeerivat tagasitulekut. 5. aprillil 41. sünnipäeva tähistav britt püsis vahelduva eduga sprindialade tipus ligi 20 aastat. Ametlikult tõmbas Chambers sportlaskarjäärile joone alla 2017. aasta augustis. Nüüd plaanib ta aga ootamatult taas areenile naasta. Veel enam, vanameister loodab eeloleval nädalavahetusel peetavatel Suurbritannia meistrivõistlustel end sise-EMi koondisesse pressida. Chambers püüab sinilindu 60 m sprindis. Viimati jooksis ta sama distantsi detsembris, madala tasemega võistlusel näitas ta aega 6,70 sekundit. Märtsis peetava Glasgow EMi norm on 6,78. Briti meedia kirjutab, et sajandivahetuse aegu oli Chambers kogu riigi üks talendikamaid kergejõustiklasi. Mis juhtus? 2003. aastal osutus võistlusväliselt võetud dopinguproov positiivseks. Tasuks kahe aasta pikkune võistluskeeld. Mõned aastad hiljem avaldatud elulooraamatus rääkis Chambers kõik hingelt ära. Ta ei proovinudki keelatud ainete kasutamist tagasi ajada. Britt ei salga, et ta meenutas toona lausa narkomaani. „Miami lennujaamas vaadati minu ees olevate inimeste kotte läbi. Minus tekkis paanika: mis saab siis, kui minu asju hakatakse uurima,“ meenutas ta üht olukorda. „Mul oli kaasas sellises koguses uimasteid, mis võinuks vabalt elevandi tappa. Mul polnud aimugi, kas ainuski neist on legaalne. Ma olin kõndiv narkomaan. Pagasis leidus igasuguseid erinevaid anumaid, kus oli näiteks sees nii EPO-t (erütropoetiin) kui ka HGH-d (kasvuhormoon). Kõiki neid aineid ümbritsesid jääkotid, sest need pidi jahedana püsima.“ Chambers lisab, et dopinguga varustas teda ärimees Victor Conte, kes ta ukrainlasest juhendaja Remi Kortšemni treeninggruppi sokutas. Keelatud ained pakiti igapäevatoodetesse, näiteks topiti EPO-t linaõli seemnete või liigeste kreemi potsikusse. Tõsiseks manustamiseks läks 2002. aasta alguses. „Veebruari alguseks olin ma võtnud täistsükli THG-d (anaboolne steroid), märtsis kogesin seetõttu kõhukrampe. Aprilliks olin enda organismis manustanud THG-d, EPO-t ja kasvuhormooni kokku 17 korda,“ jutustas Chambers, kes esialgu pääses puhta nahaga, sest toona oli lihtne asitõendeid varjata. Dopingu tarvitamise tõttu jäi ta ilma teatejooksu 2002. aasta EMi kuld- ning 2003. aasta MMi hõbemedalist. Lisaks ei jäänud kehtima riigirekordit kordav 9,87 sekundit 100 m jooksus. Pärast karistuse kandmist naasis Chambers areenile. Ta võitis veel mitmeid tiitlivõistluste medaleid, kuid loodetud potentsiaali ei õnnestunudki täita. Olümpiamedal jäigi vaid unistuseks. Nüüd loodab Chambers end taas näidata. Tõsi, see ei pruugi ilmtingimata õnnestuda, sest rahvuskaaslaste seas on palju kergejõustikutegelasi, kes teda silmaotsaski ei salli. Endise dopingupatuse kasuks räägib siiski tõik, et ta on avalikult kõik üles tunnistanud ja kahetseb. Lisaks on ta viimastel aastatel treeninud noori jooksjaid. Sündinud: 5. aprillil 1978, Londonis Amet: sprinter, 60 ja 100 m MMid: 1999, 100 m pronks ja 4x100 m hõbe Sise-MMid: 2008, hõbe, 2010, kuld, 2012, pronks, kõik 60 m EMid: 1998, 100 m hõbe ja 2006, 4x100 m kuld Sise-EMid: 2009, kuld, 2011, hõbe, mõlemad 60 m Suurbritannia 60 m rekordimees: 6,42 sekundiga Huvitav 6. veebruar 2019, 08:21 kes on tema RAHVUSkaaslased? Äkki ikka kaasALAMAD?


Alkoholi aktsiisilangus annab tulemusi: soomlased juba kärudega liikvel „Eesti alkoholiaktsiis langes täna – hinnad selgelt kukkunud, inimesed kärudega liikvel,” teatab Iltalehti. Iltalehti ajakirjanik astus täna hommikul esimesele Helsingist Tallinna suunduvale laevale, et jälgida mismoodi alkoholiga kauplemine aktsiisi langetamise järel välja näeb. Laev alustas Helsingist teed kell 7.30. „Sadamas oli näha viinakärusid ja vähemalt osa inimestest teadis selgelt, et täna võivad hinnad olla langenud. Iltalehti kohtas Sarit ja Santerit, kes olid läinud Lohjast hetkelise mõttevälgatuse ajel päevareisile Tallinna ostlema ja vaatama, kui palju hinnad tegelikult langenud on. Nad käivad Tallinnas kolm korda aastas,” kirjutab Iltalehti. Iltalehti avaldas oma veebiküljel lausa otseblogi. Stiilinäide siin: „Kell 7.13: Nüüd oodatakse tax free poe avanemist. Kell 7.42: tax free on avanenud. Tallinki avaldatud ettetellimisblanketi järgi näivad hinnad olevat langenud!” Alkoholiaktsiisi langetatigi selleks, et tuuamaksuraha Eestisse tagasi, sest eestlased hakkasid alkoholi ostmas käima Lätis ja samuti kadusid ka soomlased meilt ära. GALLUP: Kas sinu arvates on eriolukorra piirangud piisavad võitlemaks koroonaviiruse leviku vastu? GALLUP: Kas sina kasutad avalikus kohas kaitsemaski? FOTO: IMEILUS – Elisa Kolk poseerimas rinnahoidja väel


text: Partenogenees Partenogenees ehk neitsistsigimine (ka neitsisigimine, neitsissigimine) on mitmetel taime- ja loomarühmadel esinev paljunemisviis, mille puhul emasorganism annab järglasi ilma sama liigi isassugurakkude osaluseta. Partenogeneetiline paljunemine võib olla komplementaarne ehk ajutine (teatud arengufaasi või keskkonnatingimuste tõttu) või ka alaline, antud liigile omane. Viimasel puhul puudub isenditevaheline geneetilise informatsiooni rekombineerumine. Partenogeneetiline populatsioon koosneb üldreeglina emastest isenditest. Partenogeneesi pole täheldatud imetajate ja mitmete teiste loomarühmade puhul. Laboratoorselt on partenogeneetilisi järglasi saadud ka imetajatelt.


Richard Villems (sündinud 28. novembril 1944 Pärnus) on eesti geneetik, Tartu Ülikooli professor, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1987), president 2004–2014. 1962. aastal lõpetas ta Pärnu II Keskkooli ja 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1968–1971 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, millele järgnes meditsiinikandidaadiväitekirja kaitsmine 1972. aastal biokeemia alal. Bioloogiadoktori väitekirja kaitses Richard Villems 1984. aastal Moskva Riikliku Ülikooli juures biokeemia alal ja professorikutse anti talle 1987. aastal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Richard Villems 1968. aastal arstina Tallinna sadamahaiglas ja Pärnu linnahaiglas. Aastail 1970–1977 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli teadur (sh töötas aastatel 1972–1973 Novosibirskis ja 1975–1976 Uppsala Ülikoolis), 1977–1980 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi teadur (sh aastatel 1977–1978 Edinburghi Ülikoolis), 1981–1986 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi vanem- ja peateadur, 1987–1992 Tartu ülikooli molekulaargeneetika professor, 1993–1997 molekulaarbioloogia professor, 1997–2004 evolutsioonilise bioloogia professor, alates 2004 arheogeneetika professor. Richard Villems on Eesti biokeskuse üks loojaid ja oli aastatel 1986–2014 selle direktor. Käesoleval ajal on ta Eesti biokeskuse populatsioonigeneetika juhtivteadur ja evolutsioonilise bioloogia õppetooli juhataja. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 1987. aastal biofüüsika alal. Kuulub akadeemia astronoomia ja füüsika osakonda. Aastatel 1994–1999 oli Eesti Teaduste Akadeemia asepresident ning astronoomia ja füüsika osakonna juhataja, aastatel 2004–2014 oli Eesti Teaduste Akadeemia president. Akadeemia presidendina on Richard Villems rõhutanud vajadust suurendada akadeemia rolli ja kuuldavust ühiskonnas. Ta algatas akadeemia seaduse muutmise, mis andis akadeemiale vabad käed, et võtta ette hädavajalikke uuringuid Eesti riigile olulistel teemadel. Samuti noorenes seadusest tulenevalt oluliselt akadeemia liikmeskonna vanuseline koosseis. Villems on kuulunud paljudesse teadusorganisatsioonidesse ja -nõukogudesse nii Eestis (Vabariigi Presidendi mõttekoda, Teadus ja Arendusnõukogu (1995–2001, 2004–2014) jpt) kui ka mujal. Richard Villemsi uurimistöö peasuundadeks on olnud molekulaarbioloogia, molekulaarevolutsioon ja populatsioonigeneetika. Koos legendaarse akadeemiku Artur Linnuga alustas ta 1960. aastate lõpus molekulaarbioloogia alase teadus- ja õppetöö arendamist Tartu Ülikoolis, mis viis Tartu molekulaarbioloogia koolkonna kujunemiseni. Tema esimesteks uuritavateks olid RNA-valgud ja ribosoomid. 1970ndatel vahetas ta uurimissuunda ning fokuseerus geenitehnoloogiate ja kloneerimise uuringutele. Edinburghi ülikoolis tegeles ta bakterite plasmiidide struktuuri uurimisega. 1995. aastast keskendus Richard Villems evolutsioonibioloogiale, millest on välja arenenud arheogeneetika professuur. Erilist tähelepanu on pälvinud tema teaduspublikatsioonid rahvaste põlvnemisest ja rännetest ajaloo eri etappidel, meie geneetilisest arengust ning sellest, kus ja millal on tekkinud erinevad mutatsioonid ja nende tagajärjel inimkonna geneetiline evolutsioon. Tema rahvusvahelise teadlaskollektiivi töö tulemusi avaldatakse maailma tippteadusajakirjades, ta ise on üks enim viidatud teadlasi Eestis. 1989 – Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliige 1994 – Erfurdi Teaduste Akadeemia liige 1994 – Eesti Teaduste Akadeemia medal 2000 – Soome Teaduste Akadeemia välisliige 2005 – Läti Teaduste Akadeemia välisliige 2007 – Leedu Teaduste Akadeemia välisliige 2013 – Eesti Inimesegeneetika Ühingu elutööpreemia "Elutöö geneetikuna" 2012 – Bashkortostani Vabariigi Teaduste Akadeemia välisliige 2017 – Eesti Vabariigi teaduspreemia keemia ja molekulaarbioloogia vallas (kollektiivi liikmena) 2020 – Eesti Vabariigi teaduspreemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (elutööpreemia) ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat. Faktid ja arvud XXV (52) 2019. Tallinn, 2020, lk 101 ↑ Margus Maidla. Akadeemik Richard Villems - Eesti Teaduste Akadeemia paraaduks. - Teaduste Akadeemia - Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 233-243 Eesti Teaduste Akadeemia liikmeksond II : 1938–1998. Tallinn, 1998, lk 136–137 Margus Maidla. Akadeemik Richard Villems – esti Teaduste Akadeemia paraaduks. – Teaduste Akadeemia – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 233–243 Richard Villems Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Richard_Villems&oldid=6075504" Selle lehekülje viimane muutmine: 17:34, 31. märts 2022.


Vaba tarkvara infopäev :: Pingviini veeb Vaba tarkvara infopäev Pingviini veeb foorumi pealeht » Pingviin » Uudised » Uudiseid maailmast » Vaba tarkvara infopäev postitatud: 07.09.2010, 18:58 postituse pealkiri: Vaba tarkvara infopäev Vaba tarkvara infopäev toimub 20. septembril 2010 kell 10-16 Tallinnas Tallink SPA Hotelli konverentsikeskuses. Osalemine tasuta. Infopäeva korraldavad Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus ja Majandus- ja Komminikatsiooniministeerium. Vaba tarkvara päev toimub Euroopa Liidu struktuurifondide programmi “Infoühiskonna teadlikkuse tõstmine” raames ja seda finantseerib Euroopa Regionaalarengu Fond. Viimati muutis Reevel 08.09.2010, 07:45; muudetud 1 kord postitatud: 07.09.2010, 20:21 postituse pealkiri: (teema puudub) See on mõttetu üritus kui populaarsete tarkvarade loojad ei kavatse tegema hakkata linuxil töötavaid versioone. Mida tühja promoda? Näiteks kui et teki rosegardenile VST Instrumente : Vocaloid ja Mikudance (Linuxil peaks olema Pingudance, a La Happy Feet ) pole linuxil aasias mittemingit lootust võita populaarsust juurde. Rosegarden on ilmatu suure potentsiaaliga asi, mille radadel võik kõikemuudki teha saada kui ainult midi muusikat. karta on et serverifanatid ei mõista seda... postitatud: 07.09.2010, 21:16 postituse pealkiri: (teema puudub) kontoritöös pole sul mingit rosegardenit vaja postitatud: 07.09.2010, 21:18 postituse pealkiri: (teema puudub) Iseenesest pooldan sellist üritust, kuid antud hetkel jätab asi hambutu mulje. Kui meenutada lapsepõlvest Tiigrituuri külastuskogemusi, siis tekibki mõte, et EL rahade toel peaks sellist asja tegema suurelt ehk üle Eestilise tuurina. Näitama rahvale komplekse lahendusena, et on olemas maakeelne Estobuntu, kus töötab ID kaart, kus on kontoritarkvara, mis oskab iseenesest PDF jne. Rääkige kasulikest veebiteenustest, millest enamus inimesi ehk teadlikud ei ole, samuti internetis turvalise käitumise harjumustest jne. Tutvustada ka reaalsete inimeste poolt meie endi seast, kuidas tehakse estobuntut, kuidas saavad eestikeelseks openoffice.org ja firefox. Kogu ürituse raames mingi võistlus (näiteks essee, mis edastada open document vormingus) + lisage meelelahutust ja ma arvan, et rahvas tuleks käiks ja kuulaks küll. Sellise ürituse lõpuks peaks külastaja endalt küsima, et kas tõesti saan nii palju asju tasuta, odavamalt või kiiremini teha, kui olen valmis oma harjumusi pisut-pisut muutma? Nostalgia tuli nii suur peale, et tahaks uuesti tiigrit näha. Sotsiaalne digilõhe on jätkuvalt ju inimeste vahel olemas... postitatud: 07.09.2010, 21:23 postituse pealkiri: (teema puudub) Rosegarden on ilmatu suure potentsiaaliga asi, mille radadel võik kõikemuudki teha saada kui ainult midi muusikat. Miks nii kuri? Palju neid muusika inimesi ikka on? Ehk oleksin ka mina suur Rosegardeni kasutaja, kuid kunagi ammu ei suutnud sealt kuidagi mitte ühtegi piiksu välja ammutada ja sai hakatud Linux Multimedia Studiot kasutama. Viimasel töötab küll 90% VST pluginatest. Küll läbi Wine, aga asi seegi. Täiesti hea alternatiiv FruityLoopsile Windowsis. Linuxil on jälle LADSPA pluginad. Mina ei igatse küll ühtegi programmi taga, mida Linuxile pole porditud. postitatud: 07.09.2010, 21:31 postituse pealkiri: (teema puudub) Aga konkreetsest üritusest veel: ma tahaksin näha, et selline üritus jäädvustatakse ja selles samas open source vaimus levitatakse ka seda piiramatult. Kas just sellise ürituse salvestuse jagamine ei võiks olla selline asi, mis näitab, miks bittorrent hea on? Aga kui ta jääb vaid ürituseks kohalolijate mälestustes, siis ta ei kanna minumeelest pooltki seda eesmärki, mida võiks... postitatud: 07.09.2010, 23:20 postituse pealkiri: (teema puudub) Ma eelistaks ühe arvuti ja ühe opsüsteemiga teha kõike. praegu on mul neid kaks käigus. Ehk oleksin ka mina suur Rosegardeni kasutaja, kuid kunagi ammu ei suutnud sealt kuidagi mitte ühtegi piiksu välja ammutada ja sai hakatud Linux Multimedia Studiot kasutama. Kuri ma ei ole ma lihtsalt konstateerin fakti. Palju neid muusika inimesi ikka on? Kas nad just muusikud on. Kuid nende saavutused on päris toredad vaadata kuulata. Näiteks see: http://www.youtube.com/watch?v=3fbXdZeO6rI Mul jällegi ei ole LMMS kordagi töötanud. Pealegi ei oskaks ma seal mittemidagi teha. samas Rosegarden on alati toiminud. Ta lihtsalt eeldab paremat helikaarti kui WAV failidega mängimiseks vaja oleks. Endal on Creative Live 5.1 (emu10k1) ja Rosegardenil on hääl olemas. Ainult ALSA tuli uuesti kompileerida, sest vaikimisi ALSA'l ei ole alati sekventser aktiveeritud. postitatud: 09.09.2010, 12:29 postituse pealkiri: (teema puudub) Infopäevi oleme salvestanud küll ja on plaanis ka seekord seda teha, otseülekannet küll paraku mitte. Materjalid paneme üles RIA kodulehele esimesele võimalusel: postitatud: 10.09.2010, 19:05 postituse pealkiri: (teema puudub) Mulle öeldi BCS-ist (kes seda korraldada aitab), et see üritus salvestatakse ja tehakse kättesaadavaks RIA veebi kaudu. Otseülekannet reaalajas ei tule kuid tuleb hilisem salvestus. postitatud: 11.09.2010, 08:58 postituse pealkiri: (teema puudub) ma nagu ei saa aru, miks nii kuri või halvasti meelestatud selle ürituse vastu ollakse. Mõte on hea, sihtgrupp on ju ilusti kirjas kellele see üritus mõeldud on (Sihtgrupp: Riigi ja KOV asutuste juhid, IT-juhid, IT-projektijuhid, IT-arendajad, IT-ajakirjanikud) Kui sa tahad et üks op süsteem teeb kõikke siis palun väga võta kätte ja hakka arendama! See oleks sama nagu tahaksid, et auto oleks sama nobe kui viimasepeal sportauto ja samas suudaks vedada 12tonnist koormat.... Mina arvatavasti kohal kuulajana EDIT: deem kohad kõik täis Kes võtaks mu oma hõlma all kaasa? Käidud nähtud: esmamulje oli suht naljakas mis kogu sellest üritusest jäi- lihtsustatult, et riigil suva (riik vaatab kaugelt pealt ja annab mingid suunad kätte, mille täitmine ei ole kohustuslik) kuidas te saate või teete, terve hulk riiklike asutusi kuid mingit vaba tarkvara suuremamahulist kasutuselevõttu ei ole plaanis... Keskkonnaministeeriumi(ainus ssellises mastaabis riigiasutus kes kasutab laialdaselt Openoffice-t) ettekanne oli väga 5, konkreetsed numbrid, palju on kokku hoitud (rent 14,5 milj välja ostes 7,1 milj)OpenOffice kasutuselevõtuga ja kas te teate, et ühe Mikisofti offitsa litsentsi jaoks peaks segamini keerama 120t Eestimaa pinnast... Lõppkokkuvõttes oli igati asjalik ja ei kahetse, et ennast kohale nihverdasin... postitatud: 25.09.2010, 13:34 postituse pealkiri: Oli kena üritus Käisin, igatahes oli päris tore üritus, eeskätt kasulik neile, kes FOSS värgist suurt ehk ei teadnud. Tasub ka mainida seda, et näiteks Keskkonnaministeeriumi esindaja teatas, et nende asutuse töökohaarvutites on OpenOffice.org 100% olemas ja ODF failivorminguga faile ootavad nad üldsuselt lausa pikisilmi.


(8) Töövestluse käigus selgitatakse kandidaadi sobivus pakutavale ametikohale ja kandidaadi motiveeritus ametikoha suhtes ning antakse kandidaadile ülevaade konkreetsetest ametiülesannetest, korraldusest ja tingimustest.


(4) Kompostimisnõud ja -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.


text: ERR Pariisis: sõda pole kahandanud Prantsusmaa Vene-sõbralike poliitikute toetust | Välismaa | ERR ERR Pariisis: sõda pole kahandanud Prantsusmaa Vene-sõbralike poliitikute toetust {{1649497980000 | amCalendar}} Marine Le Pen. Autor/allikas: SCANPIX/AFP PHOTO/Lionel Bonaventure Prantsusmaa valmistub pühapäevasteks presidendivalimisteks. Sõda Ukrainas pole kahandanud Prantsusmaa Venemaa-sõbralike poliitikute toetust, pigem on Krimmi annekteerimist toetanud Marine Le Pen tõusnud praegusele presidendile Emmanuel Macronile tõsiseks rivaaliks. Suur osa valijatest küll koondus esialgu president Emmanuel Macroni taha, kuid see efekt on juba oma mõju kaotamas. Euroopa Välissuhete nõukoja vanemeksperdi Susi Dennisoni sõnul lükkas sõda kampaaniat edasi. "Aasta alguses näis, et Macron on ainus kandidaat, kes on suuteline läbi tulema esimesest ja teisest voorust. Ukraina sõja mõju võimendas seda täielikult. Meil pole siiani olnud sisulist debatti. Kogu tähelepanu on olnud Ukraina sündmustel. Macronile on tundnud, et presidendina ei saa ta sellises keskkonnas osaleda ükskõik millises poliitilises debatis. Lõpptulemusena on see lühendanud valimiseelset debatti ning alles nüüd näeme muutusi arvamusküsitlustes ja asjad lähevad huvitavaks," sõnas Dennison. Kui Eestist vaadatuna võib Macron tunduda üsna Venemaa-sõbralik poliitik, siis Prantsusmaal on ta sellest tiitlist kaugel. Näiteks populaarsuselt teine kandidaat Marine Le Pen sai 2017. aasta valimisteks ühelt Venemaa pangalt üheksa miljonit eurot laenu. Samuti on ta Vladimir Putiniga olnud ühte meelt Krimmi annekteerimise koha pealt. Kuid neil valimistel pole see probleemiks kerkinud ning Le Peni toetus on viimastel nädalatel kasvanud. Macron on küll üritanud teda selle nurga alt rünnata, kuid edutult. Susi Dennisoni sõnul võib see nüüd muutuda. "See pole Le Peni kahjustanud nii palju kui oleks võinud arvata. Ma arvan, et seda on lahjendanud ka teise paremäärmusliku kandidaadi Eric Zemouri venesõbralikud vaated. Ja ka teiste kandidaatide nagu Jean-Luc Melenchoni soovimatus alguses olla selgelt ja tugevalt Putini sõja vastu. Nüüd on see kõik muutunud ja teistel kandidaatidel on tugevamad positsioonid. See võib hakata Marine Le Peni rohkem mõjutama," ütles Dennison. Seejuures on Le Pen suutnud pigem valijaid isegi veenda, et Vene gaasist ja naftast loobumine oleks Prantsusmaale väga kahjulik. Kuna toimetulek on tema kampaania keskne teema, siis mõjuvad Le Peni ähvardused seda tugevamalt. Samas pole viimaste päevade Ukraian sündmuste valguses kindel, kas ta suudab lõplikult selle teema eest põgeneda.


text: «Õppemaks ei ole kuskil maailmas lahendanud kõrghariduse rahamuresid, kvaliteet pole läinud paremaks ja raha on ikka puudu,» väitis tudengiliidu juht täna toimunud tööandjate ja tudengite vahelisel debatil «Tasuta versus tasuline kõrgharidus». Mälzeri vastas debateerisid Tööandjate majas Peetri saalis Eesti Tööandjate Keskliidu poolt volikogu esimees Enn Veskimägi ja juhataja Tarmo Kriis. Viimase kuu jooksul on ühiskonnas tekkinud aktiivne arutelu kõrghariduse rahastamise üle. Tööandjate keskliidu arvates peaks Eesti võtma suuna tasulisele kõrgharidusele, üliõpilased kaitsevad tasuta kõrgharidust. Debatil otsitigi vastuseid küsimustele, milline kõrghariduse rahastamise viis sobib Eestile ning kas valik on ainult tasuta vs tasulise kõrghariduse vahel või on veel võimalusi. Debatti modereeris BNSi ajakirjanik Ainar Ruussaar. «See on siiski meie riik, ühiselt maksame ju makse, riigieelarvest on võimlaik ka raha leida kõrghariduse rahastamiseks, see on maksupoliitika küsimus,» leidis Mälzer, kelle hinnangul võiks haridus- ja teadusministeerium tulla välja vastavate lahendusideedega. «Süsteem, mis on omane vaid Ida-Euroopale, kus osad maksavad ja osad ei maksa ülikoolis õppimise eest, pole pikas plaanis jätkusuutlik,» rõhutas debatti jälginud Tartu Ülikooli rektor Alar Karis. «Euroopa süsteem on laenurahale üles ehitatud, millegi arvelt on tasuta haridust on pakutud, aga tagantjärgi tuleb see maksumaksjail kinni maksta,» leidis Tarmo Kriis. «Usun, et Eesti on siin õigel teel ning Euroopa peab ühel hetkel meile järele tulema.» «Tõesti, Suurbritannias on kõrgharidus riigi kolmas tuluallikas, kui ma ei eksi,» lisas Karis. «Eesti riik peab tagama vähemalt ühe ülikooli konkurentsivõime Euroopa mastaabis, et noored ei läheks siit ära välismaale kvaliteetsemat haridust saama,» toonitas rektor. Debatil osalenud nõustusid selles, et ühiseks eesmärgiks on igal juhul kõrghariduse kvaliteedi säilitamine. «Kui Euroopas on puudu 300 000 inseneri, siis see vajadus peaks ju olema ilmne. Miks riikliku koolitustellimuse ja turuvajaduste vahel on Eestis nii suured käärid, on raske seletada. Nii tulevadki Hiinast ja Indiast tehnilise haridusega noormehed, kellele kõrgharidus polnud mitte inimõigus, vaid võimalus siseneda tööturule,» sedastas Kriis. Veel kõlasid debatil mõtted, et Eesti kõrghariduse probleeme ei tohiks võrrelda angloameerika maade omadega, kuna juba ainuüksi inglise keel on sealsel puhul kardinaalselt olukorda muutev faktor.


Kaitseväe juhataja: tänu veteranidele on Eesti kindlamini kaitstud(10) Kaitsevägi kutsub täna kõiki inimesi tähistama veteranipäeva ja kuulama tasuta rokk-kontserti Tallinnas Vabaduse väljakul. "Meie kaitseväelased on viimase 20 aasta jooksul, alates esimesest välisoperatsioonist Horvaatias tõestanud, et Eesti sõdur on usaldusväärne ja kuulub maailma eliiti. Tänu millele saame meie ja ka poliitikud oma partneritega rääkida kui võrdne võrdsega," ütles kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras kaitseväe peastaabi teatel. Kindralleitnant Terrase sõnul on liitlaste alaline paiknemine Eestis ja osalemine meie õppustel otseselt seotud meie kaitseväelaste panusega erinevatel operatsioonidel, kus nad koos oma liitlastega õlg õla kõrval võidelnud on. "Täna Eestis viibivad USA tankid ja Ämari õhuturbe roteerumine on otsene tulemus meie sõdurite, ja tänase päeva kontekstis ka veteranide, panusest rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides," lisas ta. Veteranipäeva hommikul kell üheksa mälestatakse Afganistanist Camp Bastionist toodud mälestusmärgi juures Paldiskis langenud kaitseväelasi. Kell kaksteist on Tori Püha Jüri kirikus jumalateenistus, millega mälestatakse kõiki Eesti eest võidelnud sõjamehi. Veteranipäeva õhtul avatakse Eesti sõjamuuseumis Afganistani teemaline näitus ning seal autasustatakse ka laskevõistluse ja fotokonkursi "Meie Afganistan 2003-2014" võitjaid. Päeva naelaks on õhtune heategevuslik rokk-kontsert Tallinnas Vabaduse väljakul, kus veteranide toetuseks astuvad kell üheksa õhtul üles tunnustatud Eesti muusikud ansamblitest Kosmikud ja Winny Puhh ning kaitseväe orkestri ajateenijate ansambel. Veteranipäevaga täname ja tunnustame neid mehi ja naisi, kes on sõjalistel operatsioonidel kodust kaugel tugevdanud Eesti julgeolekut ja rahvusvahelist tõsiseltvõetavust või on kodumaal teenistusülesannete täitmisel või väljaõppel saanud vigastada ja kaotanud püsivalt töövõime. Samuti tunnustame nende perekondi ja lähedasi. Veteranid on võidelnud Eesti eest ja teeninud ära ühiskonna tänu ning toetuse. Kaitseväe ja Kaitseliidu veteranide hulka kuulub ligi 3000 inimest. Kaitseväelased on välisoperatsioonidel osalenud alates 1995. aastast ning teeninud Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Liibanonis, Makedoonias, Iisraelis ja Süürias, Iraagis, Kosovos, Afganistanis, Malis, Adeni lahel, Vahemerel ja Kesk-Aafrika Vabariigis. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71309915


"Erakonnas on ta väga tubli olnud, ta seisukohad on arvestatavad. Aga et ta nooruspõlvest sellist infot avaldati, oli uudiseks," kommenteeris Rüütel. Ta oli nõus, et kõik oluline tuleb inimese minevikust esile tuua, aga samas leidis ta, et selle taga on kellegi huvid. "Senini, niipalju kui olen auesimehena volikogu ja juhatuse koosolekutel osalenud, on ta jätnud väga tegusa ja võimeka noore inimese mulje. Mingit sellist kahtlust ei ole tema suhtes tekkinud," vastas Rüütel küsimusele, kas ta usaldab Madisoni. Isiklikult ei ole ta Madisonile mingit nõu andnud ega nende küsimustega tegelenud, sest see ka pole tema ülesanne. EKRE esimese kahe kuuga riigikogus on ta rahul. "EKRE programmilised põhimõtted on õiged ja eks nad oma võimaluste piires on nendest põhimõtetest lähtunud. Leian, et see on õige," kommenteeris Rüütel.


text: Külastades linna Phuket, tunnete end nagu kodus hotellis Kata Palm Resort & Spa, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Paiknedes vaid 20 km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Hotelli külalised võivad nautida linna tipp-vaatamisväärsuste ringreisi: Kata vaatekoht, Kata rand, Phuket Surf. Kata Palm Resort & Spa teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: salong, parkla, lift, pakihoid, koosolekuruumid . Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu välibassein , massaaž, laste mänguväljak, treeningkeskus, bassein (lastele). Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab Kata Palm Resort & Spa märki mitmel viisil.


text: Lavendli brüleekreem kummitas mind juba sellest ajast, kui Champagnes käies seda õhtusöögi lõpetuseks proovisin. Just täpselt selline paras õrn ja delikaatne lavendli maitse, mida aimad, aga mis ei tekita tunnet, justkui oleks desserdi sisse seepi segatud. Ja kuna meil Umamis on müügil eriti aromaatsed Prantsuse lavendlid, mis on lisaks veel täiesti BIO ja see tuleb ju ainult kasuks, kui on plaanis lilled ära süüa, siis läkski brüleekreemi keetmiseks. Pakun siin välja ühe retsepti, aga pean tegelikult ütlema, et igaüks võib kasutada oma lemmikut brüleekreemi retsepti, lihtsalt lavendliga maitsestamise osa tuleb siis võtta siit. Vaja läheb (4-le): * 400 ml vahukoort * 2 spl lavendli kuivatatud õisi * 5 munakollast * 100 g tuhksuhkrut * 4 spl suhkrut brüleekihi jaoks Kuumuta ahi 160 kraadini. Aja potis vahukoor keema, keera tuli maha. Sega lavendel vahukoore sisse. Lase ca 8 minutit maitsestuda. Maitse vahepeal, kui tunned, et Sinu jaoks on koorel juba piisavalt lavendli maitset, siis kurna lavendliõied koorest välja. Vahusta munakollased tuhksuhkruga heledaks vahuks. Lisa pidevalt vispliga segades peene joana soe vahukoor ja sega ühtlaseks. Jaota brüleekreemi segu portsjonvormide vahel ära. Kata iga vorm fooliumiga ja tõsta suurde kõrgete äärtega ahjuvormi. Vala ahjuvormi kuuma vett nii palju, et vesi ulatuks portsjonvormidel üle poole kõrguse. Pista ahjuvorm koos portsjonvormidega ahju ja lase seal tunnikese küpseta. Kui tund on möödas, kontrolli, kui tundub, et brüleekreem on veel liiga vedel, jäta veel mõneks ajaks ahju. Tõsta vormid ahjust välja, lase jahtuda ja tõsta siis veel 4 tunniks kuni üleöö külmkappi. Enne serveerimist puista igale vormile ühtlane õhuke kiht suhkrut. Pruunista suhkrukiht kergelt gaasipõletiga või hästi kuumaks aetud ülagrilli all.


text: Ryan Keen annab Eestis esimese soolokontserdi - Uudised - Piletilevi.ee Ryan Keen annab Eestis esimese soolokontserdi R 5.6.2015 15. oktoobril annab Eestis esimese soolokontserdi andekas Briti laulja Ryan Keen. Ryan Keen on muusikuna olnud aktiivselt tegev viimased 5 aastat. Suurema tuntuse saavutas Ryan teise Briti superstaari, Ed Sheerani tänavu veebruaris toimunud kontsertide ametliku soojendusartistina. Koos väisati ka 17.veebruaril Eesti kontserti Saku Suurhallis. Ryan Keen on muuhulgas Ed Sheerani südamesõber. Ryan Keeni andekas kitarrimänguoskus ja lüüriline looming lummas Saku Suurhallis rohkem kui 9000 inimest, justkui oleks tema olnud selle õhtu säravaim täht. Ja nüüd tuleb ta taas - soolokontserdiga! Ryan Keenilt ilmub kuu enne oktoobris toimuvat soolotuuri album "Room For Light". Ära maga võimalust maha! Armas ja karismaatiline briti talent annab mitmeid riike haarava soolotuuri raames Eestis kontserdi 15. oktoobril, klubis Factory.


text: Hotellid Heartland (piirkond), Florida, Ameerika Ühendriigid - teie põnevate linnaretkede alguspaik. Heartland (piirkond) hotellid orientiiri Wauchula ümbruses – Hotels.com abiga on lihtne leida Heartland (piirkond) hotell orientiiri Wauchula ümbruses, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida Heartland (piirkond) hotell orientiiri &Landmarks ümbruses. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


text: Religioon ehk usund on uskumuste, normide, tavade ja institutsioonide süsteem, mille keskmes on jumalikeks, pühadeks ja/või üleloomulikeks peetavad jõud ning inimese ja kõiksuse suhteid reguleerivad põhilised väärtused. Religioonile (kasutusel on ka mitmetähenduslikud sünonüümid usund ja usk) on antud palju definitsioone, enamasti on nad seotud selle usundiga, mida defineerija ise eelistab. Eestikeelses akadeemilises kirjanduses on sõna "usund" üha enam välja tõrjunud sõna "religioon" (nii õppekavade nimetustes kui ka uurimistööde pealkirjades). Sõna "religioon" pärineb ladina keelest. Termin on tulnud sõnast religio või ka religare, mille etümoloogiat on erinevalt tõlgendatud. Üheks võimalikuks tõlgenduseks on 'taassidumine'. Oletatakse, et religioon tekkis kiviajal või et religioon on sama vana kui inimkond. Kirjalike allikate puudumisel või nende kõrval võib varasemate uskumuste kohta informatsiooni saada arheoloogilise materjali (sealhulgas näiteks matusekommete, hauapanuste põhjal), samuti võrdleva mütoloogia ja keeleteaduse abil. Pole teada ühtki rahvast või kultuuri, kel poleks mingisuguseidki religioosseid uskumusi. Religioon on lahutamatult seotud kultuuri arengu ja ajalooga. Religioossetest tekstidest on alguse saanud ja edasi kandunud kirjakeeled ning kirjaoskus. Religioon on ajaloos olnud ja on ka praegu tihedas seoses hariduse, teaduse, meditsiini, filosoofia, ajaarvamise, kunsti, kirjanduse, muusika jpm valdkondadega. Paljud maailma suurimad ehitised on rajatud religioossel otstarbel (sakraalehitised, templid, püramiidid). Religioon võib anda järgijaile kindla maailmavaate (elu mõtte, juhised õigeks tegutsemiseks ja suhtlemiseks, tõe, surma, saatuse, tuleviku, maailma alguse ning lõpu küsimustes jms). Pärast renessanssi on religiooni tähtsus ja tähendus läänemaailmas langenud. 18. sajandi ratsionalism vähendas religiooni tähtsust veelgi. Teaduslikud meetodid ja avastused jätsid üha vähem ruumi religioossele maailmapildile. 20. sajandil vähenes religioonide tähtsus eriti kommunistliku režiimiga maades, kus religiooni püüti välja tõrjuda. Samal ajal tõusid läänemaailmas jm esile mitmesugused uued usulised liikumised (New Age jm). Religioon on väga oluline Indias, Indoneesias, paljudes Aafrika maades ning mitmetes katoliiklikes maades. 2005. aastal ei pidanud umbes 16% inimestest ennast religioosseks, kuid pooled neist uskusid Jumalat, sidumata ennast ühegi religiooniga. Religiooni(de) uurimisega tegeleb teoloogia ehk usuteadus, samuti kultuuriantropoloogia, religiooniantropoloogia, etnoloogia, folkloristika. Sõna "religioon" ajalugu Sõna "religioon" pärineb ladina sõnast religio (rĕlĭgĭo), mille põhitähendused klassikalises ladina keeles olid 'jumalakartus' ja 'vagadus'. Religioon ja teadus Teaduse varajases arengujärgus olid religioon, filosoofia ja loodusteadused sünkretistlikult põimunud. Teadusliku maailmapildi ja teadusliku meetodi areng tõi kaasa vastuolud religioossete õpetustega. Tänapäeval on täheldatav usulise ja teadusliku maailmavaate teatav leppimine ja lõimumine, kuid on ka fundamentalistlikke usulisi liikumisi, kes eitavad näiteks evolutsiooniteooriat. Levinum on siiski seisukoht, et religioon püüab anda vastuseid nendele küsimustele inimese ja universumi suhtest, millele teadus ei suuda vastata. Mõned mõtlejad on püüdnud religiooni mõisteid ühendada füüsika uusimate uurimissuundadega, nii on sündinud niinimetatud kvantmüstika, Suure Paugu seostamine loomisaktiga, Jumala käsitlemine varjatud aine või energiana jms. Religioon ja mõtlemine Religiooni ja mõtlemist on nähtud teineteisele vastandlikuna ning mõtlemist on peetud religioosset tunnet rüvetavaks ja moonutavaks ning religiooni oma olemuselt mõtlemisest sõltumatuks. Hegeli järgi see ei saa nii olla, sest just mõtlemine eristab inimest loomast ja religioon on inimesele ainuomane. Religiooni puhul võib mõtlemine esineda madalamas, mittemõistelises, mittefilosoofilises vormis ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 2). Nii religiooni kui ka filosoofia ese on tõde kui Jumal (samas, § 1). Vaata ka Religiooni mõistete loend religioonide loend jumal jumalate loend ateism agnostitsism Deism Teism teaduslik ateism usuteadus usuline vägivald Religioon Eestis usundi seitse dimensiooni Viited Välislingid Maailmausundite kaart Raivo Mänd: "Evolutsiooniline vaatenurk religioonile: mis on jumala olemasolu mõte?" ERR Novaator, 16. aprill 2016 Mütoloogia Kultuuriantropoloogia


text: Ratsionaalarv on arv, mida saab esitada kahe täisarvu m ja n jagatisena . Kuna nulliga ei saa jagada, siis jagaja n ≠ 0. Kõigi ratsionaalarvude hulk on Q: kus on kõigi täisarvude hulk. Q-tähe võttis ratsionaalarvude hulga tähistamiseks kasutusele Itaalia matemaatik Giuseppe Peano itaalia keele sõna quoziente (jagatis) järgi. Igal ratsionaalarvul on ka lõpmatu kümnendarendus, mis on alati perioodiline. Näiteks: = = 2,7500000... = 2,75(0) = 2,7499000... = 2,7499(0) = -0,181818... = -0,(18) 0 = = 0,00000... = 0,(0) Ratsionaalarvu vastandarvuks nimetatakse ratsionaalarvu - ning pöördarvuks ratsionaalarvu . Kõigi ratsionaalarvude hulk moodustab oma aritmeetiliste tehetega "+" ja "×" korpuse (ratsionaalarvude korpuse), mis on reaalarvude korpuse alamkorpus ning on kõige kitsam arvukorpus. Vaata ka Irratsionaalarvud Harilik murd Välislingid Õppeprogramm murdudest ka eesti keeles Arvud


text: Tallinna Ülikool (lühend TLÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool. See on üliõpilaste arvult kolmas ülikool Eestis. 2019. aastast on ülikoolil kuus instituuti ja Haapsalu kolledž. Tallinna Ülikoolis on 116 õppekava (43 bakalaureuse-, 59 magistri- ja 14 doktoriõppekava, sh 20 ingliskeelset õppekava). Ülikooli tunnuslause on "Tallinna Ülikool – targa eluviisi eestvedaja". Peamised valdkonnad on haridusuuendus, terve ja jätkusuutlik eluviis, kultuurilised kompetentsid, ühiskond ja avatud valitsemine ning digi- ja meediakultuur. Tallinna Ülikooli rektor on alates 17. maist 2021 Tõnu Viik. Ülikool arvudes Üliõpilasi (2020. aasta lõpu seisuga) umbes 7000, neist bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppes 4042, magistriõppes 2647, doktoriõppes 308. Välisülipilasi on 13%. Töötajaid 968, neist akadeemilisi 502, Välisõppejõudude ja teadustöötajate osakaal akadeemilises personalis 13% Õppekavasid 116 Akadeemilisi üksusi 7 Teadustegevus Struktuur 1. septembrist 2015 jõustunud struktuurireformiga kuulub Tallinna Ülikooli kuus suuremat instituuti ja kaks regionaalset kolledžit. Instituudid: Balti filmi, meedia ja kunstide instituut, digitehnoloogiate instituut, haridusteaduste instituut, humanitaarteaduste instituut, loodus- ja terviseteaduste instituut, ühiskonnateaduste instituut. Kolledž: Haapsalu kolledž Lisaks kuuluvad ülikooli struktuuri: Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu Tallinna Ülikooli Kirjastus Tallinna Ülikooli Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu Tallinna Ülikooli muuseum Juri Lotmani semiootikavaramu Üliõpilaskond Instituutides tegutsevad ka teadus- ja arenduskeskused. Viimaste hulka kuuluvad maastiku ja kultuuri; ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo; ökoloogia; rahvusvaheliste sotsiaaluuringute; Eesti demograafia; haridustehnoloogia; haridusinnovatsiooni ning BFMi tehnika-ja tootmiskeskused. Haapsalu kolledži juures tegutseb Terviseedenduse ja Rehabilitatsiooni Kompetentsikeskus. Ülikooli juures töötab ka viis interdistsiplinaarsest tippkeskust: haridusuuenduse, käitumis- ja neuroteaduste, eluteeuuringute, kultuuridevaheliste uuringute ning meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus. Rahvusvaheline tegevus Ligi 400 partnerülikoolist koosnev võrgustik võimaldab rahvusvahelist koostööd teha nii üliõpilastel kui ka õppejõududel. TLÜ on ka nelja rahvusvahelise koostöövõrgustiku – UNICA, EUA, BUP ja Magna Charta Universitatum – liige. Ülikoolilt ühiskonnale suunatud tegevusi edendab ning partnerlussuhteid arendab avatud akadeemia. Kultuur ja sport Tallinna Ülikoolil on oma sümfooniaorkester, meeskoor, naiskoor, BFMi segakoor, tantsuansambel Soveldaja ja vokaalansambel Vox Nova. Spordis esindavad ülikooli mitu korda Eesti meistriks tulnud korvpallinaiskond, võrkpallinaiskond ja võrkpallimeeskond. Ülikool toetab ka meistriliiga korvpallimeeskonda TLÜ/Kalev. Ajalugu Tallinna Ülikool asutati 2005. aastal, aga selle juured ulatuvad aastasse 1919, mil pandi alus Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkäijale, Tallinna Õpetajate Seminarile. Seminarist moodustati 1928. aastal Vene tänav 31 hoones tegutsenud Tallinna Pedagoogium, mis koolireformi käigus nimetati 1937. aastal Tallinna Õpetajate Seminariks. Tallinna Ülikooli kõige vanem hoone Narva maantee 25 ehitati 1938. aastal Riiklikuks Inglise Kolledžiks ning see on muinsuskaitse all. Maja on hästi säilinud 1930ndate lõpule iseloomuliku arhitektuuriga hoone (arhitektid Alar Kotli ja Erika Nõva). 1947. aastal alustas ümberkorralduste tulemusena Tallinna Õpetajate Instituut, mis 1952. aastal nimetati ümber Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks. 1955. aastal anti õppeasutusele Eesti kirjandusklassiku Eduard Vilde nimi. Taasiseseisvumisaja muutustes kujunes õppeasutusest 1992. aastal Tallinna Pedagoogikaülikool. Tallinna Ülikooli ajaloos on tähtis koht ka Eesti Teaduste Akadeemia ökoloogia instituudil, Eesti Teaduste Akadeemia rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituudil, Eesti Kõrgkoolidevahelisel Demouuringute Keskusel, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumil, Eesti Akadeemilisel Raamatukogul, Eesti Teaduste Akadeemia ajaloo instituudil, Eesti Humanitaarinstituudil, Audentese ülikooli meediateaduskonnal, Eesti Tuleviku-uuringute Instituudil, Akadeemia Nordil ning Tallinna Pedagoogilisel Seminaril. Rektorid Tallinna Õpetajate Seminar 1919 Villem Nano 1919–1925 Hans Roos Tallinna Pedagoogium 1925–1937 August Kuks Tallinna Õpetajate Seminar 1937–1939 Elmar Etverk 1939–1943 Meinhard Meiusi 1943–1944 Elmar Etverk 1944–1947 Ants Selmet Tallinna Õpetajate Instituut 1947–1951 Kristjan Kure Tallinna Pedagoogiline Instituut 1951–1960 Karl Prinkman 1960–1968 Arnold Koop 1968–1973 Johannes Jakobson 1973–1979 Kalev Koger 1979–1992 Rein Virkus Tallinna Pedagoogikaülikool, Tallinna Ülikool 1992–1995 Talis Bachmann 1996–2001 Mait Arvisto 2001–2006 Mati Heidmets 2006–2011 Rein Raud 2011–2020 Tiit Land 2021– Tõnu Viik Linnak Tallinna Ülikooli linnak asub Tallinnas Narva maanteel, osa loodus- ja terviseteaduste instituudi tööst toimub aadressil Räägu 49. Kampuse majadel on ladinakeelsed nimed: Terra, Astra, Mare, Nova, Silva ja Vita. TLÜ ühiselamud asuvad Räägu, Västriku ja Karu tänavas. Vaata ka Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus Režii õppetool Tallinna Ülikooli audoktorite loend Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledž Tallinna Ülikooli haridusinnovatsiooni keskus Tallinna Ülikooli Kirjastus Tallinna Ülikooli Meeskoor Tallinna Ülikooli üliõpilaskond Tallinna Ülikooli võrkpallinaiskond Viited Välislingid Koduleht Facebook Youtube LinkedIn Instagram Eesti ülikoolid Tallinna kõrgkoolid


text: Aurora Selts oli Soome 18. sajandi teise poole haritlastest koosnev sõpruskond. Seltsi “südameks” oli Henrik Gabriel Porthan. Aurora Selts hakkas välja andma esimest Soome ajalehte Tidningar utgifne af ett Sällskap i Åbo ( tihti kasutatakse lühemat nimetust Åbo Tidningar). Esimesed avalikud orkestrikontsertid olid organiseeritud Aurora Seltsi poolt. Seltsi liikmete hulka kuulusid maadeuurijana tuntuks saanud Pehr Kalm, loodusteadlane ja keemik Pehr Adrian Gadd, jurist Matthias Calonius, luuletaja ja ajakirjanik Johan Henrik Kellgren, teatri- ja muuseumijuhataja Abraham Niclas Edelcrantz, õuekohtunik Johan Lilius , teoloog Magnus Jacob Alopaeus, muuseumitegelane Carl Fredrik Fredenheim jt. Aurora Selts oli salaühing ja koosnes Soome rahvuslikust kirjanduskogukonnast, mis baseerus Turu Kuningliku Akadeemia ümber. See oli tüüpiline valgustusajastu ilming: ühtpidi salaühing, aga samas ka kultuuri- ja hariduskeskus. Ühingusse kuulusid mitmed Soome kultuurisfääri tegelased ja seltsi keskseteks teemadeks olid: luule, Soome ajalugu, maateadus ning keele- ja majandusuurimused. Välislingid Henrik Gabriel Porthan, Finnika lehel Porthan, Henrik Gabriel kansallisbiografia lehel Birth of the Finnish press(arhiveeritud lehekülg) Soome organisatsioonid


text: Generalissimus Chiang Kai-shek (Jiǎng Jièshí 蔣介石); ameeriklaste hüüdnimi Gimo; 31. oktoober 1887 (või 1888) – 5. aprill 1975) oli Guomindangi (Hiina Rahvusliku Partei) juht. Ta oli Hiina Vabariigi president 1948. aastast kuni surmani. Ta sündis nimega Chiang Chou-tai (Jiǎng Zhōutài 蔣周泰); tema teine nimi oli Chiang Chung-cheng (Jiǎng Zhōngzhèng 蔣中正). Ta sündis Zhejiangi provintsis Fenghua maakonnas (奉化縣) Ningbos. Tema vanemad olid Chiang Zhaocong (蔣肇聰) ja Wang Caiyu (王采玉). "Kai-shek" on tema viisakusnimi ühes kantoni omaladinas. Tema esimene abikaasa (korraldatud abielus) oli Mao Fumei (毛福梅). Chiang õppis pärast alghariduse saamist Hiinas kaks aastat (1908–1910) ühes Jaapani sõjaväeakadeemias. Seal astus ta Sun Yatseni Revolutsioonilisse Liigasse. 1910 naasis ta Hiinasse ja oli aastaid seotud Shanghai allilmaga. 1920. aastate alguses alustas ta uuesti sõjalist ja poliitilist karjääri Guangzhous. Temast sai väljapaistev tegelane Qingi dünastia kukutamist taotlevas liikumises. Chiangi, kes oli Sun Yatseni õpilane ja tema lese Soong Qinglingi noorema õe mees, ja tema uut abikaasat Soong Mei-lingi, keda kutsutakse ka "madame Chiang Kai-shekiks", toetas Teise maailmasõja ajal ja pärast seda kindlalt USA Hiina lobi, mis nägi nendes lootust kristlikule ja demokraatlikule Hiinale. Chiang Kai-sheki poliitika oli kristlikkusest ja demokraatlikkusest kaugel, kuid see jäi USA avalikkusele teadmata, sest sõja-aastatel ja pärast seda oli Hiinas tugev riiklik tsensuur ja USA-s enesetsensuur. USA toetas Chiang Kai-sheki võitlust Jaapani vallutajate vastu Teise maailmasõja ajal ning hiljem võimu eest Hiinas peetud Hiina kodusõjas Hiina Kommunistliku Partei Rahvavabastusarmee vastu, mida juhtis Mao Zedong. Võimuletulek Kui võimule oli tulnud Yuan Shikai vabariiklik valitsus, sai Chiang Sun Yatseni soosik ning ta jagas oma aega eksiili vahel Jaapanis ja varjupaiga vahel Shanghai väliskontsessioonialadel. Shanghais olid Chiangil ka sidemed kuritegeliku allilmaga, mida valitses kurikuulus Roheline bande, ning teenis hiljem ohvitserina Guangzhou sõjapealiku Ch'en Chiung-mingi armees. 1923 asus ta tegutsema Guangzhousse ning tegi Kominterni abiga Guomindangis reformi ja rajas revolutsioonilise liikumise. 1923 saatis Sun Chiang Kai-sheki kolmeks kuuks Moskvasse Nõukogude poliitilist ja sõjaväelist süsteemi õppima. Chiang naasis Guangzhousse ja 1924 sai temast tähtsa Whampoa Sõjaväeakadeemia ülem. Seal sai ta esimestel aastatel kasvatada endale ustavate noorte ohvitseride kaadrit. Aastaks 1925 saavutas tema protoarmee võite kohalike rivaalide üle Guangdongi provintsis. Pärast Sun Yatseni surma 1925 asus Chiang Guomindangis võimuvõitlusse pahempoolsete elementide vastu. 12. aprillil 1927 alustas ta Shanghais üleriigilise suuremahulise veresaunaga, mida nimetatakse "Valgeks terroriks". Aprilli jooksul tapeti Shanghais enam kui 12 000 inimest ning tapmised ajasid suurema osa kommunistidest linnadest välja maapiirkondadesse, kus Guomindangil oli vähem võimu. Aasta jooksul tapeti kommunistide mahasurumise kampaania käigus üle 300 000 inimese. Taiwani inimesed Hiina Vabariigi presidendid Hiina Teises maailmasõjas Sündinud 1888 Surnud 1975


text: Bartholomeos I ehk Bartolomeos I (kodanikunimega Dimítrios Archontónis, kreeka keeles Δημήτριος Αρχοντώνης; sündinud 29. veebruaril 1940 Gökçeada saarel Zeytinliköy külas) on 1991. aastast Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh. 2000., 2013. ja 2023. aastal külastas ta Eestit. Bartholomeos lõpetas algkooli sünnikohas ja seejärel keskkooli İstanbulis. 1961. aastal omandas ta teoloogiadiplomi Chalki teoloogiaseminaris (uuskreeka keeles Θεολογική Σχολή Χάλκης Theologikí Scholí Chálkis) ning pühitseti 13. augustil 1961. aastal diakoniks. Aastail 1961–1963 teenis ta Türgi kodanikuna aega Türgi sõjaväes, saades leitnandi auastme. Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi teadurina õppis Bartholomeos Roomas Oikumeenilises Idauuringute Instituudis, Bossey oikumeenilises instituudis Šveitsis ja Müncheni ülikoolis, spetsialiseerudes kanoonilisele õigusele. 1968. aastal kaitses ta Rooma Gregoriuse Ülikoolis doktoriväitekirja "Pühade kaanonite ja kanooniliste dekreetide kodifitseerimisest õigeusu kirikus". 1969. aastal sai temast Chalki teoloogiaseminari alldekaan. Seal pühitseti ta 19. oktoobril 1969. aastal preestriks ja ülendati kuus kuud hiljem arhimandriidiks. 1972. aastal määrati arhimandriit Bartholomeos Konstantinoopoli patriarhi kantselei direktoriks. 1973. aastal valis Oikumeenilise Patriarhaadi Püha Sinod ta ühehäälselt Philadelphia metropoliidiks ning 1973. aasta jõulupühal pühitseti Bartholomeos patriarhlikus püha Georgiose katedraalis İstanbulis piiskopiks. Alates 1974. aasta märtsist on ta Püha Sinodi liige ja 14. jaanuaril 1990. aastal valiti ta ajaloolise linna Chalkedoni metropoliidiks. 2. novembril 1991. aastal valis Püha Sinod pärast patriarh Dimitrios I surma metropoliit Bartholomeose ühehäälselt Konstantinoopoli ehk Uue Rooma peapiiskopiks ja oikumeeniliseks patriarhiks. Bartholomeos I räägib vabalt kreeka, türgi, itaalia, ladina, inglise, prantsuse ja saksa keelt. Ta on Idakirikute Kanoonilise Õiguse Seltsi asutajaliige ja oli mitu aastat selle asepresident. 15 aastat oli ta Kirikute Maailmanõukogu usu ja korra komitee liige, 8 aastat sellest asepresident. Bartholomeos osales kolmel Kirikute Maailmanõukogu peaassambleel (neljandal Uppsalas 1968, kuuendal Vancouveris 1983 ja seitsmendal Canberras 1991). Seitsmendal assambleel valiti ta Kirikute Maailmanõukogu Keskkomitee ja Täitevkomitee liikmeks. Patriarh Bartholomeos I on käinud ametlikul apostellikul visiidil Áthose poolsaare mungavabariigis, Kreeta kirikus, Aleksandria patriarhaadis, Antiookia patriarhaadis, Jeruusalemma patriarhaadis, Moskva patriarhaadis, Belgradis, Bukarestis (kaks korda), Sofias, Thbilisis, Soome õigeusu ja luteri kirikus, Etioopia ida-õigeusu kirikus, Rootsi luteri kirikus, Vatikanis, Saksamaa katoliku ja evangeelses kirikus, Prantsusmaa katoliku kirikus ja oma oikumeenilise aujärje mitmes piiskopkonnas. Bartholomeos I kutsus kokku kõikide autokefaalsete ja autonoomsete kirikute peade erakorralised kohtumised İstanbulis 1992. aastal ja Pátmosel 1995. aastal. Lisaks kutsus ta 1992. ja 1994. aastal kokku kõikide Oikumeenilise Patriarhaadi hierarhide erikohtumised İstanbulis. Ta on Ateena Ülikooli, Moskva Teoloogia Akadeemia ja Bostoni Püha Risti Teoloogiakolledži au-teoloogiadoktor ja Londoni City University, Kreeta ülikooli ja Egeuse Ülikooli (Mytilíni) keskkonnaosakonna aufilosoofiadoktor. 2000. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk. Bartholomeos I on Kreeta Õigeusu Akadeemia liige ja Viini Pro Oriente instituudi auliige. 1994. aastal võttis ta vastu erikutse esinemiseks Euroopa Parlamendi presidendilt. Bartholomeos I on eriti huvitatud keskkonnaküsimustest ning on algatanud mitmeid ettevõtmisi looduse kaitseks. Tunnustus 2013 – Vabaduse orden (Ukraina) Viited Patriarhid Türgi inimesed Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi kavalerid Sündinud 1940


< eelmine 8. nädala sisukord järgmine > Kohustuslikult tuleb lahendada (8.1a ja 8.2a) või (8.1b ja 8.2b). KONTROLLÜLESANNE 8.1b LOOVTÖÖ Programmide kirjutamine on loominguline tegevus, eriti siis, kui ka ülesanne on vaja ise välja mõelda. Seepärast ongi 8. nädala ülesandeks võimalik valida arvestusülesanne või loovtöö. Kui valite loovtöö, siis palume valida endale südamelähedane temaatika ja jõukohane ülesanne. Kuna lahendus peab demonstreerima teie erinevaid oskusi, siis on toodud vastavad nõuded. Programmil peab olema kirjeldus, mis tuleb kirjutada programmi algusesse kommentaarina. Kirjelduses peab olema kirjas mis programmiga on tegemist (1-2 lauset); miks kirjutasid selle programmi. Programmi koodis peavad olema kommentaarid, mis (eriti keerulisemates kohtades) selgitavad programmi tööd. Loovtöös peab kasutama järgmisi programmeerimise kontruktsioone: juhuslike arvude genereerimine; failist lugemine ja/või kasutajalt andmete küsimine; faili ja/või ekraanile väljastamine; graafiline liides (Easygui, Tkinter, kilpkonnaga). Kuna kõigi nende konstruktsioonide kasutamine ei pruugi olla mõistlik, siis võib neist kaks jääda kasutamata. Töö peab olema originaalne ja autori enda tehtud. Kindlasti eelistada lihtsamat programmi, kui plagiaadi esitamist. Töö tuleb esitada Moodle’i keskkonda. Loovtöö esitamiseks peab üles laadima programmi ja ühe ekraanipildi, mis programmitööd demonstreerib. Esitatud tööd pannakse üles ka kursuse näitusele, mis asub Moodle'is. KONTROLLÜLESANNE 8.2b LOOVTÖÖ TEGEMISE PROTSESS Tekstina esitatakse arvamus loovtöö raskusastme ja sobivuse kohta. Thonny kasutajad peavad esitama logifaili. Kes teeb mõne teise vahendiga, see peab põhjalikumalt kirjeldama lahendamise raskusi ja kergusi ning samuti peab andma võimalikult täpse ajalise ülevaate, kui palju ülesande lahendamisele aega kulus. Logifaili saamise video JUHEND (Thonnyt kasutamata user_logs’ini) Avage Minu Arvuti/My Computer. Valige sealt kaust, kuhu on installeeritud Windows. Kettalt valige Users kaust, kust leidke kasutaja kaust, kes on kasutanud Thonnyt. Kasutaja kaustas peaks asuma .thonny kaust. .thonny kaust sisaldab kausta User_logs, kuhu on salvestatud Thonny logid.. Sealt valige logid, mille failinimi on seotud antud ülesandega. (Failinimi on kuupäev, mil antud ülesandeid sooritasite.) Tõstke need logid ühte kausta ning pakkige kokku kas .rar või .zip failiks. Esitage kokkupakitud fail Moodle' kaudu. JUHEND 2 (Thonnyst user_logs’ini) Valige menüüst Tools. Tools'i alt leiate Open Thonny User folder, mis avab kasutaja Thonny kausta. Avage sellest kaustast user_logs. Tõstke need ühte kausta ning pakkige kokku kas .rar või .zip failiks Esitage kokkupakitud fail Moodle'i kaudu.


text: Anna Levandi (neiupõlvenimega Anna Kondrašova; sündinud 30. juunil 1965 Moskvas) on vene päritolu Eesti iluuisutamistreener ja endine iluuisutaja. Karjäär Ta õppis Moskvas Armee Keskspordiklubi koolis ja lõpetas Moskva Kehakultuuriinstituudi. Anna Kondrašova võitis 18-aastaselt 1983. aasta sügisel Tallinnas peetud NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlused ja kuulus hiljem Nõukogude Liidu iluuisutamiskoondisse naiste üksiksõidus. Tema suurim saavutus oli maailmameistrivõistluste hõbemedal 1984. aastal. Sarajevo olümpiamängudel sai ta 5. ja Calgary olümpiamängudel 8. koha. Euroopa meistrivõistlustelt võitis ta 1984, 1986, 1987 ja 1988 pronksmedali. Viis korda tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. Tema treenerid on olnud Eduard Pliner ja Stanislav Žuk. Anna Levandi on töötanud iluuisutamistreenerina Norras, Soomes, Rootsis ja Eestis. 1999. aastast on Tallinna Jääspordikooli treener ja õppealajuhataja ning Anna Levandi Iluuisutamisklubi peatreener. Ta on Rocca al Mare uisukooli direktor ja treener. Tema õpilased on olnud Elena Glebova, Helery Hälvin ja Natalja Zabijako, Eva-Lotta Kiibus. 17. detsembril 2002 avati Premia jäähall, mis valmis Anna ja Allar Levandi eestvedamisel. Poliitiline ja ühiskondlik tegevus Anna Levandi kuulub Isamaaliitu ja kandideeris 2002. aasta kohalikel valimistel Tallinnas Haabersti ringkonnas. Alates 21. juunist 2007 on Anna Levandi ka Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse nõukogu liige. Tunnustus 2000 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (iluuisutamistegevus) 2005 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti iluuisutamise taassünnile kaasaaitamine) 2007 – aasta naine 2008 – Tallinna Spordiliidu aasta treener 2008 – Tallinna teenetemärk 2009 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2010 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (Eesti iluuisutamise edendaja ning Euroopasse viija) 2017 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2020 – aasta treener Isiklikku Ta on abielus Allar Levandiga, kellega tutvus Calgary olümpiamängude ajal. Neil on pojad Anders, Armand ja Arlet. Anna Levandi valdab eesti, vene, inglise, norra ja soome keelt. Viited Välislingid Anna Levandi Iluuisutamisklubi Anna Levandi: venelane, keda Eestis kõige rohkem armastatakse. Eesti Ekspress, 7. märts 2009 AjaPeegel: Venelanna, kes armus eestlasesse Venemaa iluuisutajad Eesti iluuisutamistreenerid Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid Sündinud 1965


Politsei sai teate võimalikust vabaduse võtmisest nii seda pealt näinud inimestelt kui ka kannatanult endalt. Korrakaitsjad asusid kannatanut otsima ja erinevate vihjete alusel kontrolliti Männiku ümbrust, kust kannatanu ka leiti. Patrull pidas sündmuskoha läheduses kahtlustatavatena kinni 36- ja 32-aastase mehe ning viis nad asjaolude väljaselgitamiseks jaoskonda. Samuti andsid nad meedikute hoole alla mehe, kelle vastu oli kasutatud vägivalda ning võetud vabadus. Hetkel on teada, et kannatanu vigastused ei ole rasked ning pärast esmaabi saamist ta haiglaravi ei vajanud. Esialgse info kohaselt oli sama auto vahetult enne kahtlustatavate kinnipidamist sõitnud Männiku teel otsa neljale parkinud autole ning põhjustanud sellega varalist kahju. Kõik juhtunuga seotus asjaolud on selgitamisel ning uurimise huvides täiendavat infot politseil hetkel jagada ei ole.


text: Euroopa majanduskriisid venivad aina pikemaks 17. oktoober 2018 kell 9:05 Euroopa keskpanga peaökonomist Peter Praetil on Euroopa jaoks must tulevikustsenaarium: rahvastiku vananemise tõttu venivad majanduskriisid pikemaks ja korralikku taastumist ei tule. Euroopa keskpanga peaökonomist Peter Praet rõõmusõnumeid ei too.Foto: Reuters/Scanpix Peter Praet ütles Reutersile, et juba praegu sunnib rahvastiku vananemine Euroopa keskpanka intresse madalal hoidma. Samuti suureneb risk, et inflatsioonieesmärki, mis praegu püsib 2% juures, ei suudeta täita. 2% saavutamist pole näha vähemalt selle kümnendi lõpuni, ennustas Praet. See on märk sellest, et pankade rahanduspoliitikal pole enam seda jõudu Euroopa majandust suunata, mis oli varem.


text: Hotel Tanjung Emas, asudes paigas Surabaya keskus, Surabaya, on reisijatele populaarne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Jaapani saatkond, Keputrani turg, Pasar Keputran annavad sellele hotellile erilise šarmi. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Hotel Tanjung Emas kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas toateenindus, parkla, seifid, WiFi , poed. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi satelliit/kaabel TV, dušš, konditsioneer, teler, istumisala, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Hotel Tanjung Emas on Sinu sihtkoht Surabaya kvaliteetse majutuse otsinguil.


text: mõis, talu, rand, soo/raba, haud rahvas, hiid sõda, surm Türju rand - koht, kus sõrulased vaenlase merre ajavad; Tõll tõttab sõrulastele appi läbi Tirimetsa mõisa, kus siis Tedremetsa talud olid, nende nimest; Leetse (Leili) rahu - koht, kus Tõllu käest läinud ratas meres suure leiliga kive kokku ajas; Palaja soo - lahingupaik, kus sõrulased peale jäid; Tõllu surm, matmine ja lein. Tiirimetsa mõis Palaja soo Leetse/Leili rahu Tedremetsa talud Suure-Tõllu haud Taterselja Sütema raiesmaal, Taterselja karjamaa nurgas tammede all (vt ka jätgmise pala algust) SÕDA MASSI NÕMMES, SUUR-TÕLLU SURM [169 A, 174 B, C.] Kui Tõll Kerla kirikut ehitanud, on ta Sõmera küla magasini juures Riigu Risteni juures korteris olnud. Kirik oli juba pea valmis saamise ligi, kui ühel õhtul hilja Tõllule Riigu peresse Sõrvemaalt sõnumid toodi, et lääne poolt vaendlaste vägi Sõrve säärele maale tulnud ja nii suure jõuga endid laiali lautanud, et vahvad Sõrve mehed neid ei ole jaksanud tagasi tõrjuda. Ühes paikas on sõrulased veikse salga vaendlastega küll nalja teinud, neid põgenema ajades, kus vaendlased sõrulaste vägeva vommide eest põgenedes ja oma nahka hoides meresse läinud ja ära uppunud, tahtnud parem veesurma surra, kui kuival maal sõrulaste kuivas saunas hinge heita.1 Siiski oli vaendlaste vägi teistes paikades tugev küll, tungisivad edasi, tapsivad, riisusivad ja põletasivad kunni Sõrvemaast läbi jõudes Massi pere juure laagrisse heitsivad, et sõjamehed hingada saaksivad. Salme ja Üüdibe rahvas olivad endid kõigest väest vastupanemisele valmistanud ja Tõllule alandliku palvesõna läkitanud — abi paluma. Kui Sõrve saadikud kõik seda lugu Tõllule olivad ära rääkinud ja oma alandlikud palvesõnad temale ära ütelnud, ei viitnud Tõll ka sugugi aega, ehk küll õhtu käes oli. Ta pistis Sõrve saadikud jaki tasku ja ruttas Sõrve poole. Ta ei käinud mitte teed mööda, vaid otse metsast läbi. See tee, mis ta praegu käis, viis teda Tirimetsa mõisa 2 juure Tõnu pere peale metsast välja. Tõll puhkas Tõnu pere õues lühikest aega. Kui juba koiduvalge välja tuli, tungis Massi poolt hädaheal Tõllu kõrvu ja viha vaendlase ülekohtu töö pärast, mis need tema armsa Sõrvemaa rahvale olivad teinud, täitis kuhjaga tema südant. Seal tuli nüüd korraga tema meele, et rutulise tulemisega eilsel õhtul oli unustanud sõjariistu kaasa võtmata. See viga võis parandatud saada, sest Tõnu õues oli üks härjapaari vanker nähtaval. Seda võttis ta sõrmede otsa ja ruttas otse Kuldi küla tagant Lassi pere kaudu üle karjamaa välja Massi nõmme poole. Salme ja Üüdibe mehed olivad juba vaendlase väele tere homikut ütelnud. Seda ei olnud nad aga mitte õieti teinud, nad oleksivad Tõllu tulemist pidanud ootama. Seda edevust pidivad nad pärast kahjuga kahetsema, sest vaendlane oli väga perekas ja külvas selget surma Üüdibe ja Salme meeste sekka. Kui Tõll seda verist tööd üks silmapilk oli üle vaatanud, astus ta välja, läks vaendlaste ligi oma vankriratastega ümber veeretama. Kui ta rattad ümber veeretas, astus ta ise veikese sammudega edasi, nagu rehetallaja hobuste keskel, sennapoole, kus paksem vaendlaste salk nähti olevat. Seda tempu tehes langes vaendlasi nagu heina vikati ees maha. Aga õnnetus pidi ka tulema. Rataste keeltehargi, ehk kudas sõrulased ise ütlevad, seasuu-naga-pulk, läks katki või oli see välja kukkunud, vankri tagumised rattad laksivad hirmsa suure jõuga vaendlaste salkadest läbi, viisivad Tamera Taavi õuevärava ja aiad puruks, lõhkusivad Läätsa Kleemu sauna ja sealauda maani maha, laksivad edasi merevett mööda, kunni viimaks vette langesivad, siis veel mere põhjast kiva kokku rüüstasivad, kunni jõud lõppes ja [nad] seisma jäivad. Seda paika, kus need rattad palju kiva olivad kokku rüüstanud, nimetavad sõrulased oma keele Leetse (Leili) rahuks tänapäevani, [sest] et Tõllu sõjarattad kange leiliga sinna veealust rahu teinud. Tõllul olivad nüüd esimesed rattad vehmriga üksi käes ja veeretas neid edasi ja külvas surma vaendlaste hulka. Järg oli nii kaugel, et Salme ja Üüdibe mehed juba hõiskasivad: "Ta elagu! Hurraa!" Seal pidi jälle õnnetus tulema: rataste põlvepulk läks katki, esimesed rattad lendasivad läbi õhu üle Salme kortsu, lõhkusivad Kaeta Kärla tuuleveski juureni maha, kündsivad maapinda segamine, kus paika iialgi enam puu ega rohi ei kasvanud, vaid sai järveke ja ongi järv tänapäevani [112]. Tõllu taplemise jõud oli alandatud, [ta] veeretas küll veel vehmriga edasi, aga kaugele see ulatas? Vaendlane seda nähes sai julgemaks. Kui Salme [ja] Üüdibe mehed seda nägivad, hakkasivad nad oma roodusid korrale seadma, sest tänini olivad nad üksi Tõllu peale lootnud. Korraga tuli veel viimne õnnetus [174 C]: vehmri pulk oli välja libisenud ja vehmer ei seisnud enam Tõllu peus, vaid lipsas peust välja vaendlaste sekka. Kui Tõll seda kummardades läks ära võtma, tuli jällegi veike õnnetus, sest üks tugev mees vaendlaste hulgast lõi Tõllu pea otsast ära. Tõll sai küll pea varsti maast üles võtta, aga vehmer jäi kaduma. Ilma peata ei tahtnud Tõll vaendlastega enam mässata, vaid ruttas sõjaplatsilt ära. Salme mehed oma naabritega olivad siiamaani puhkanud, nüüd hakkasivad nad uue jõuga vaendlase kallale, kelle hulka Tõll küllalt oli harvendanud, ja ajasivad neid põgenema. Kui Salme mehed neid ligi kaks versta olivad taga ajanud, seal tulivad tagant sõrulased neile vastu, nii et vaendlane kahe väe vahele jäi, ja kautasivad nende elu viimse meheni ära. Et see üks soo-maakoht oli, mida enne Lõuka ja Piirandi sooks kutsuti, kus nemad vaendlasele viimast palavat olivad teinud, [siis] hakkas rahvas seda sood Palavaks sooks nimetama. Praegu on see nimi natuke muudetud, et keele vaeva kergitada, ja nimetavad Palaja soo [138]. Tõllu, keda keegi kiire sõdimisega tähele ei pannud, tahtis nüüd Kerla poole rutata, et veel kord oma viimast tööd, Kerla kirikut, näha. Oma pead kaendlas kandes tõttas ta üle karjamaa välja, Suurmaa ja Länga külast läbi. Kui ta Kangru pere värava juure jõudis, nägi ta pea kaendlast, kuda üks noorik lehma lüpsis. [Noorik] oli aga, kas meelega või kogemata, oma aluskuue hõlma või saba maha kükitades, et põlved kuube ei venitaks, natuke palju ülesse tõstnud. Seda nägi Tõllu pea kaendlast ja ütles: "Oi, oi, noorik, kas pole häbi, ise lüpsad lehma ja kuuvalge väljas!" Noorik vastas: "Kas see veel suurem häbi ei ole, kui nii suur mees, nagu sina oled, teed käib ja pead ei olegi otsas. Kuu paistus võib kogemata pilvede vahelt ilmuda, aga mees ei või mitte kogemata oma pead kaendlas kanda." Seal oli vorst vorstiga maksetud. See vastus äratas Tõllule uueste meele, et ta pea enam otsas ei ole, astus aga siiski edasi, aga seal tundis ta südame nõdrust ja ta pea kaendlas hakkas kangeste higistama [174 B, C]. Kui [ta] Sõõru nõmmest, mis praegu kroonu mets on, läbi Sütema raiesmaa oli jõudnud, seal lõppes tema jõud, jalad läksivad nõdraks ja ta langes senna maha. Esmalt suri tema keha ja pea elas veel. Kui pea nägi, et keha juba surnud, hüüdis see need viimsed sõnad veel: "Siia matke mind maha, tammepuud varjagu mo voodi, kadakas kaitsku mo pea. Põhja kuningas peastku mo sugu. Enne ma ei tõuse, kui okaspuu lehti ja lehepuu okkaid kannab." [174 B.] Neid viimseid sõnu on suu pea kulges pärast keha surma veel nii valjuste välja hüüdnud, et Taterselja Taavi neid selgeste oma koju kuulnud. See läinud varsti vaatama, mis seal pidi olema, ja leidnud Tõllu surnud olevat. Üle pea ja kaela läkitas Taavi Sõrve, kus Tõll surmahaava oli saanud, sõnumid. Salme mehed oma naabritega olivad Palaja soos vaendlaste kehasid maha matmas. Kui [nad] need sõnumid Tõllust saivad, olivad vahvad Salme ja Üüdibe mehed, kelle huikas ka palju tagant-Sõrve mehi oli, varsti valmis Tõllu matusele tõttama. Sinnasama paika, kus Tõll oli maha langenud, matsivad nad teda maha. Tuulekiirusel lendas Tõllu surmasõnum üle Saare-, Sõrve- ja Muhumaa. Tema surma leinamiseks kandsivad kõik nimetatud saarte rahvas 30 päeva leinariideid. Naisterahvad, kes ikka sui ajal punaseid sukasääresid kandsivad, mida nemad suure leinamise pärast nüüd ei tohtinud kanda, lõikasivad siniste ja mustade sukkade, mida talvel kanti, pöised otsast ära ja käisivad leinaajal sukasäärtega, sest et võimalik ei olnud, nii ruttu kui tarvis oli, uusi sukasääresid kududa. Kärla kihelkonna naisterahvad leidsivad sukasääred õige head kanda olevat, seega kandvad nad tänapäevani Suur-Tõllu mälestuseks mustad ja sinised sukasääred [174 C]. 1 Seda paika, kus sõrulased vaendlasi meresse tõrjunud, nimetakse tänapäevani Türju rand [169 A]. — P. Süda märkus. 2 Seal, kus praegu Tirimetsa mõis seisab, olnud sel ajal kaks talukohta, mis Tedremetsa taludeks kutsutud, sellepärast et ses suures metsalaanes, mis sealt juba peale algas, kus praegu Käeselja mõis seisab. Lõuna pool otsas ses laanes oli enamiste lehtpuumets, kus igasugu lehtpuud võisid leida, ka okaspuid oli küllalt. Ses metsas elas väga palju tedri, kes kevadisel homikul koidu ajal kõik seda metsa oma kudrutamisega täitsivad. Seega andsivad rahvas nende taludele, kes seda ilusat tedrede muusikat igal homikul kuulsivad, nimeks Tedremetsa talud, kust natuke muutmise läbi praegune Tirimetsa nimi tulnud. Toimetaja [= P. Süda].


text: Folkungid on Rootsi ja Norra valitsejate, Folkungite dünastia liikmete loetelu: Folke Paks Bengt Snivil –1202 Birger Brosa 1250–1266 Birger Jarl 1250–1275 Valdemar Birgersson 1275–1290 Magnus Aidalukk 1290–1298 Torgils Knutsson 1290–1318 Birger Magnusson 1318–1319 Mathias Kettilmundsson 1319–1364 Magnus Eriksson 1356–1359 Erik Magnusson 1362–1364 Håkan Magnusson Vaata ka Rootsi ajalugu, Rootsi kuningas Norra ajalugu, Norra kuningate loend, Rootsi riigipeade loend Skandinaavia ajalugu Dünastiad


Seitsme pojaga kass päästis oma peremehe tulesurmast(34) Maardu lähistel päästis kass tulesurmast oma peremehe, päästjad omakorda kõik seitse kassipoega ja ühe päästja töine sünnipäev lõppes iseendale tehtud kingituse, koju viidud kassipojaga. Täna, mõni päev pärast ühele Maardu lähedal elavale perele hirmu külvanud põlengut, korjab majaperemees Andrei viis kassipoega heldinult sülle ja on südamest tänulik pisikeste karvakerade emale, tänu kellele on ta täna elus ja kodugi hoolimata kõigest taastamiskõlbulik, vahendasid ERR Uudised "Aktuaalset kaamerat". "Kass karjus, jooksis üles ning kui ma silmad avasin, siis esialgu arvasin, et päike loojub, aga tegelikult oli tuli lahti," meenutas Andrei ärevaid hetki. Andrei lisab, et samal hetkel kuulis ta ka esimesel korrusel töötavat suitsuandurit. Kui ta ise majast välja sai, jõudsid õige pea kohale ka päästjad, kes koos peremehega tõid majast välja sinna jäänud seitse kassipoega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71308449


Kiirlaevade kokkupõrget hakkavad uurima aluste lipuriigid Eesti meresõidu seaduse kohaselt tegelevad kokkupõrke asjaolude uurimisega mõlema aluse lipuriigid. Üks õnnetusse sattunud alustest, Tallinki Autoexpress 2, prahitakse börsiteate kohaselt lähiajal Venetsueelasse. Laev hakkab sõitma Venetsueela rannikul. Esialgu on prahtimisleping sõlmitud 2009. aasta septembrini. Tallinki kinnitusel on majanduslikult nimetatud tehing kasumlik, eriti olukorras kus seda tüüpi laevade opereerimine Tallinn-Helsingi liinil on nende kõrge kütusekulu ja viimastel aastatel palju tõusnud kütuse hindade tõttu kahjumlikuks muutunud.


text: Paiknedes armsas Nusa Dua / Benoa's, naudib The Benoa Beach Front Villas juhtivat positsiooni Bali rannad, romantika, perekondlik ajaveetmine südames. Olles 25 km kaugusel linna keskusest ja 13 km kaugusel lennujaamast, võlub see 3-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Tanjung Benoa veesport, Nusa Dua rand, Pasifika muuseum. The Benoa Beach Front Villas pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Bali's. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu peretuba, parkla, seifid, WiFi , toateenindus. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas bassein (lastele), spaa, massaaž, välibassein, aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Avasta kütkestav segu The Benoa Beach Front Villas professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest. Nyepi usupüha Palun pange tähele, et allmärgitud kuupäevadel tähistatakse Bali saarel nyepi (vaikuse) päeva. Nyepi (vaikuse) päeval valitseb kogu saarel täielik vaikus. Väljas pole lubatud ükski tegevus, kaasa arvatud hotelli saabumine ja sealt lahkumine. 23. märts 2012 | 12. märts 2013 | 31. märts 2014 | 21. märts 2015 | 9. märts 2016 | 28. märts 2017


text: Diadumenianus (Imperator Caesar Marcus Opellius Antonius Diadumenianus Severus Augustus; sünninimi Marcus Opellius Diadumenianus; 14. september 208 – juuni 218) oli Vana-Rooma keiser mai esimesest poolest 217 kuni surmani. Hukati. Oli oma isa Macrinuse kaaskeiser. Vana-Rooma keisrid Sündinud 208 Surnud 218