text: Viljandi (ajalooliselt saksa keeles Fellin, poola keeles Felin, läti keeles Vīlande) on linn Lõuna-Eestis, Viljandi maakonna halduskeskus. Linn asub Sakala kõrgustikul, Viljandi järve kaldal. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Viljandis elanikke 20 756; 2004. aastal 20 454 ja 2012. aasta jaanuaris arvestuslikult 17 868. Viljandi on elanike arvult Eestis kuues linn. Nimi Viljandi nime aluseks arvatakse olevat sõna "vili" koos järelliitega -ndi. Ajalugu Muinasaeg Viljandi muinaslinnus võeti kasutusele viikingiajal. 13. sajandi algul kuulus Viljandi Sakala muinasmaakonda ja on oletatud, et Viljandi võis olla muinasmaakonna keskus. Liivimaa ristisõja ajal, aastal 1211, piiras linnust Riia piiskopi, Mõõgavendade ordu, liivlaste ja latgalite vägi. Tolleaegne linnus olevat Läti Henriku järgi olnud oma aja kohta küllaltki tugev ja 1211. aastal seda päris vallutada ei suudetudki. Pärast kuuepäevast piiramist jõuti kokkuleppele, viljandlased tunnistasid riialaste (piiskopi ja ordu) ülemvõimu ja linnusesse lasti preestrid, kes viisid läbi ristimise. See sündmus on ühtlasi Viljandi esmamainimine kirjalikes allikais (Araabia geograafi Abū ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī maailmakaardil (1154) esineva tähekombinatsiooni FLMWS seostamine Viljandiga on meelevaldne). Esialgu jäi uute isandate võim aga ebakindlaks ja vaheldus perioodidega, mil sakalased riialastega jälle sõjajalal olid. Kindlamalt allutati Viljandi koos ülejäänud Sakala ja Ugandiga 1217. aastal, pärast lüüasaamisega lõppenud Madisepäeva lahingut. 1220. või 1221. aastal mehitasid orduvennad Viljandi linnuse, elades seal esialgu koos kohalike sakalastega. Viljandi sakalased tungisid 1223. aasta 29. jaanuaril koos nendega linnuses viibinud orduvendadele, ordu sulastele ja saksa kaupmeestele kallale ning tapsid või vangistasid nad. Viljandlaste eestvedamisel laienes ülestõus ka mujale Sakalasse, Ugandisse ja Järvamaale. Valmistudes riialaste vastulöögiks kutsuti Viljandisse (sarnaselt kogu Sakala ja Ugandiga) sõjamehi Novgorodist ja Pihkvast, mis võis tähendada endi Vene vürstide ülemvõimu alla andmist. Riialased ründasid Viljandi linnust teist korda 1223. aasta augustis. Piiramise 15. päeval sakalased ja venelased alistusid ning Viljandi läks taas piiskopi ja ordu võimu alla. Muinasaegne asustus paiknes linnusest lõuna pool. Asustusjälgi on leitud Lossipargis asuvatelt Kivi-, Musu- ja Suusahüppemäelt ning ka Männimäe elurajooni lähistel asuva Huntaugumäe nõlvalt. Keskaeg Viljandi linn sai tekkida pärast 1224. aastat, mil senise puidust muinaslinnuse asemele hakati rajama kivilinnust. Võimalik, et linna rajamine oli kavandatud osana linnuse kaitserajatistest (esimesena pakkus selle skeemi välja Paul Johansen). Arvatakse, et Viljandi sai linnaõigused 13. sajandi keskel, õiguste kinnitamisürik on säilinud 1283. aastast (Hamburgi-Riia linnaõigused). 14. sajandist kuulus Viljandi ka Hansa liitu. Keskaegne linn paiknes linnusest põhja pool, sellest on ümber ehitatuna säilinud ainult Jaani kirik (endine kloostrikirik). Viljandi linna ümbritsesid tänapäeval muinsuskaitse all olevate kaitserajatistena Viljandi linnamüür ja Viljandi linnamüüri väravad, mida ümbritses perimeetris 1,2 km pikkune vallikraaviga kolmest küljest; lõunakülge kaitses vallikraaviga eraldatud Viljandi ordulinnus. Linna lääneküljelt idaküljeni asus kaarjalt linna ümbritsev müür, mis kagusuunal liitus taas linnuse müüriga. Linnamüür oli 1,2–2,1 m paksune, laotud maakividest. Linna lääneküljel oli Riia ehk Storke värav, loodenurgal neljatahuline torn, põhjaküljel poolringikujulise põhiplaaniga torn ja Tartu värav. O-küljel paiknes kolmveerandringikujulise põhiplaaniga Moskva torn ja pääsuks Viljandi järve äärde väike poolringikujulise põhiplaaniga torn. Väravad linnamüüris olid tornideta. Täiendavate kaitserajatistena oli Tartu värava ees oli piklik zwinger eesväravaga otsseinas, Riia värava ees oli algul ligikaudu 1 m paksuste seintega eeskaitseehitis, mis aga hiljem asendati nelinurkse plaaniga zwinger'iga, mille lõunaküljel oli eesvärav. Linn purustati korduvalt Liivi sõjas (1558–1583) ja Poola-Rootsi sõdades (1600–1622/23), mille käigus kadusid ka linnaõigused. Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänistas 1624. aastal Viljandi koos ümbrusega Jacob de la Gardiele, ning endise linnuse asemel sai alguse Viljandi mõisa (saksa keeles Schloß Fellin) areng ja õitseng. Mõisakeskus tekkis keskaegsest linnast läände, linna ja pealinnuste vahele. Uusaeg 1700. aastal alanud Põhjasõda Eesti alal hävitas nii mõisa kui ka linnalise asula taas. Pärast Põhjasõda kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Viljandi mõisa oma täditütrele Maria Tšoglokovale. Viljandi mõisale allus tollal nii keskaegsest linnast järele jäänud väike asula kui ka ümberkaudsed alad, sh linnusevaremed. 1749. aastal valmis Viljandi mõisas ühekorruseline barokne puidust peahoone, mis lammutati 1938. aastal. 1772. aastal rajati Viljandisse, Viljandi vanalinnas esimene algkool eesti linnakodanike lastele. Turuplatsi ääres asunud vana koolimaja hävis 1944. aastal. Uuesti sai Viljandi linnaõigused alles Katariina II ukaasiga 1783. aastal, mil temast sai haldusreformi käigus asutatud Viljandi kreisi (maakonna) keskus. Viljandi mõis piiras linna igast küljest, mõisa maa-alad hõlmasid veel kahte abimõisat: Tommuskit ja Reinut. Tommuski oli lääne- ja Reinu lõunapoolses osas. 1860. aastal ostis Viljandi mõisa Liivimaa maanõunik parun August Paul Adolph von Ungern-Sternberg ja mõis läks von Ungern-Sternbergide perekonna valdusse, mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Heinz von Ungern-Sternberg. 19. sajandil kasvas linn jõudsalt. August Paul Adolph von Ungern-Sternberg eraldas oma maadest krundi Viljandisse maakoguduse kiriku ehitamiseks. Lisaks Jaani kirikule, mida nimetati saksa kirikuks, ehitati linna uus, Pauluse kirik, mida nimetati maakoguduseks. Jaani kirik jäi linna kaupmeestele ja käsitöölistele, Pauluse kirikusse hakkasid käima eestlased ja piirkonna aadlikud. 19. sajandi teisel poolel kandis saksa õppekeelega kool Viljandi Poeglaste Elementaarkooli nime ja selle juhatajaks oli aastatel 1862–1895 tuntud ärkamisaja kultuuritegelane ja kirjamees Friedrich Kuhlbars. Koolijuhataja kohalt tagandati Kuhlbars 1895 venestusajal riigikeele oskamatuse pärast. Elementaarkoolis õppisid Villem Reiman, Juhan Kunder, Karl-August Hindrey jmt hiljem tuntuks saanud eesti avaliku elu ja kirjandustegelased. Linna täiendava kasvuimpulsi andis 1895. aastal avatud Viljandi–Mõisaküla kitsarööpmelise raudtee, mis suubus Valga–Pärnu raudteele. 1901. aastal avati ka Viljandi–Türi–Tallinna raudteeharu. 21. märtsil 1919. aastal Ajutise Valitsuse seadusega laiendati linna piire, Viljandi eeslinnade ühendamisega Viljandi ja Pärsti valla alade arvel. Viljandi inna piirkonna külge liideti Viljandi walla küljest Kivistik ühes mäepealse rajooniga, Uus uulits, Tallinna uulits ühes Riia maanteele viiva teega ja Viljandi mõisa hoonetega ning surnuaia ja vaksali vahene rajoon, Pärsti vallast Köstrimaa ja Kiriku küla ning Viljandi linna servast Kantreküla alevik. 1920. aastad tõid Viljandi majandusellu muudatusi, rajati Eduard Pohli tikuvabrik, Viljandi linavabrik, Uno Pohrti masinavabrik, Alko likööri- ja veinivabrik. Viljandi linnaelanike arv suurenes : 1922. aastal oli see umbes 9500, aga 1929. aastaks oli tõusnud juba üle 14 000. Aastatel 1926-1927 arendati praeguse Vabaduse platsi ümbrust, endise Viljandi mõisa puuviljaaia asemele rajati mälestussammas Vabadussõjas langenutele ning Eesti Pank ehitas platsi äärde esindusliku hoone. 1920. aastatel kerkis Viljandi põhjapoolsele küljele Uueveski linnaosa. 1925. aastal sai Viljandi vanalinn Varese silla kaudu ühenduse Esimese Kirsimäega. 1930. aastal avati Uueveski basseinid. Linnajuhtimine ja haldusorganid Viljandi linna esinduskogu on Viljandi linnavolikogu, kuhu valitakse iga nelja aasta tagant 27 liiget. 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel moodustasid Viljandis võimuliidu Eesti Reformierakond, Isamaa ja Res Publica Liit ning Eesti Keskerakond, kellel on volikogus vastavalt 8, 6 ja 2 mandaati. Volikogu opositsiooni kuuluvad 9 saadikuga Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 2 mandaadiga. Viljandi linna täidesaatva võimu organ on Viljandi linnavalitsus, millel on kaheksa liiget. Viljandi linnapea on alates 2017. aasta 3. novembrist Madis Timpson (RE). Linn ja asumid Kesklinn Kantreküla Männimäe Paalalinn Leola Uueveski Peetrimõisa Kösti Järveotsa Loodus Ilmastu Rahvastik Majandus Viljandi on mitmekülgse tööstusega linn. Töötleva tööstuse alal tegutseb 23 suuremat ettevõtet ja tootmisüksust (20 ja enama töötajaga), tähtsamad tööstusharud osatähtsuse järgi 2021. aasta tööstustoodangu müügis (u 390 mln €) on järgmised: puidutööstus (4 ettevõtet: AS Viljandi Aken ja Uks, OÜ Dold Puidutööstus) – 33% toiduainete ja söödatööstus (2 ettevõtet, sh Scandagra jõusöödatööstus, AS Tere tootmisüksus – 27% masina ja metallitööstus (7 ettevõtet, sh Kolmeks AS, Cleveron AS) – 18% mööblitööstus (4 ettevõtet, sh OÜ Bed Factory Sweden, Delux) – 10% tekstiili ja õmblustööstus (3 ettevõtet, sh AS Paragon Sleep, AS Mivar-Viva) muu(3 ettevõtet sh küünlavabrik Hansa Candle AS, trükikoda OÜ Print Best) – 9% 2020. aasta kümme suurima käibega tööstusettevõtet Sport Viljandis on võimalik harrastada kõiki levinud spordialasid. Tähtsamad spordirajatised on Viljandi linnastaadion, Viljandi kunstmuruväljak, Eesti moodsaim jalgpalli sisehall Männimäel, Viljandi spordihoone, Viljandi Jakobsoni Koolis asuv ujula ja Viljandi jäähall. Jalgpallis on oma, tugevuselt kolmandal liigatasandil mängiv klubi Viljandi Tulevik, Viljandi Tuleviku duubelmeeskond mängib tugevuselt viiendas liigas. Palju on noorte- ning rahvaliigas pallivaid harrastajate võistkondi. Käsipallis esindab Viljandit klubi Viljandi HC. Saalihokis on Viljandit teises liigas esindav Viljandi Saalihokiklubi (tuntud ka Viljandi Metalli saalihokiklubina), mängupausi peab Vestmani meeskond. Kultuur Viljandis asub teater Ugala, Eesti Pärimusmuusika keskus, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Viljandi muuseum, Sakala keskus, Kondase keskus ja Enn Põldroosi eragalerii. Kontserte antakse samuti Jaani ja Pauluse kirikus ning Baptistikirikus. Kuni 2011. aastani tegutses Viljandis kino Rubiin, 2017. aastal avati Forum Cinemas kino. 2012. aastal taasavati Viljandi Kultuurimaja uue nimega Sakala Keskus. Viljandi koolid Viljandis tegutseb üks riiklik päevase õppevormiga gümnaasium, täiskasvanute gümnaasium ja neli avalikus omandis olevat põhikooli, neist üks erivajadustega lastele. Viljandis on kaks kooli, kus on võimalik omandada kõrgharidust. Viljandi põhikoolid: Viljandi Kaare Kool, Viljandi Jakobsoni Kool, Viljandi Kesklinna Kool, Viljandi Paalalinna Kool Viljandi gümnaasiumid: Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium, Viljandi Gümnaasium Viljandi kõrgkoolid: Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Mainori Kõrgkooli Viljandi õppekeskus Linna maakasutus Sõpruslinnad Ahrensburg Cumberland Eslöv Frostburg Härnosand Kretinga Porvoo Ternopil Valmiera Üritusi Viljandi pärimusmuusika festival – igal suvel juuli lõpus toimuv rahvusvaheline pärimusmuusika festival. Viljandi vanamuusika festival – sajanditevanuse muusika festival, mis toimub igal suvel juuli keskel. Eesti vanim vanamuusika festival, mis sai alguse 1982. aastal. Selle raames toimuvad kontserdid kirikutes, saalides ja muudes paikades üle linna. Hansapäevad – iga juuni algul Viljandi linna korraldatav üritus koos laada, kontsertide ja muude etendustega. Rahvusvahelised hansapäevad – peeti Viljandis 4.–7. juunil 2015. Suurjooks ümber Viljandi järve – Viljandi suurim spordiüritus toimub iga aasta 1. mail. Mulgi rattamaraton – Viljandi kõige suurem rattaspordiüritus. Vaata ka Lossimägede paljand Viljandi linnastaadion Viljandi raudteejaam Viljandi hotellihoone Kösti org Viljandi mõisa kalmistu Viljandi Garnisoni kalmistu Viljandi Saksa sõjaväekalmistu Viljandi Vabadussõjas langenute ühiskalmistu Viljandi lennuväli Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi hoone Laidoneri plats 3 Viljandi kohtuhoone Viljandi tänavate loend Viljandi raekoda Viljandi Metsakalmistu Viljandi vana kalmistu Viljandi Spordikool Viljandi Avatud Noortetehas Viljandi trepimägi Viited Kirjandus V. Rg. Kas Viljandi sadamalinnaks? Uus Eesti, 7. august 1938, nr 214, lk 2. Välislingid Linna koduleht 2009. aasta metsapealinnaks valiti Viljandi Ilmajaam.ee, 20. jaanuar 2009 360° aeropanoraam / aerofoto Eesti linnad Eesti omavalitsuslikud linnad


source: wikipedia

text: Psühholoogia on teadusharu, mis uurib käitumist ja psüühilisi protsesse (või psüühikat) ehk vaimseid protsesse ja nendevahelisi seoseid. Psühholoogia aine hõlmab näiteks aistinguid, taju, teadvust, mõtlemist, emotsioone, vajadusi, motivatsiooni, informatsiooni töötlemist, mälu, hoiakuid, fantaasiat, unenägusid, isiksuse arengut, kõnet ja tegevust. Psühholoogia uurib nii inimest kui ka loomi. Psühholoogia uurib ka vaimsete protsesside bioloogilist alust ning kultuurilisi ja sotsiaalseid tingimusi ja mõjusid. Uuritakse nii inimest üldiselt, inimeste rühmi kui ka konkreetseid indiviide. Psühholoogia kasutab mitmesuguseid meetodeid: nii eksperimentaalseid kui ka kirjeldavaid, nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid. Kuni 19. sajandini oli psühholoogia filosoofia alavaldkondi; iseseisvaks empiiriliseks teadusharuks sai see 19. sajandi teisel poolel. Tänapäeval piirnevad psühholoogiaga analüütiline vaimufilosoofia ja psühholoogiafilosoofia. Teadusharudest piirnevad psühholoogiaga ühelt poolt kultuuriteadused ja sotsiaalteadused, teiselt poolt tunnetusteadus, bioloogia (eriti neuroteadus) ja meditsiin (eriti psühhiaatria). Nimetus "psühholoogia" pärineb 15. sajandist. Psühholoogia definitsioonid Psühholoogiale on antud palju definitsioone. Erinevused on tingitud osalt erinevatest arusaamadest psühholoogia meetoditest ja ainetest (üks erinevuste allikas tuleneb erinevatest arusaamadest selle kohta, milles seisneb psühholoogia teaduslikkus), osalt terminoloogia erinevustest. Näiteks defineeritakse psühholoogiat mõnikord teadusena, mis uurib (loomade, eeskätt) inimese käitumist, mõnikord lisatakse käitumisele vaimsed protsessid. Teisel juhul ei peeta vaimseid protsesse käitumiseks, sest erinevalt otseselt vaadeldavast välisest käitumisest ning mõõdetavatest ja registreeritavatest siseprotsessidest (vaadeldav käitumine, overt behaviour) ei ole need otseselt vaadeldavad. Laiemas mõttes aga arvatakse käitumise alla ka vaimsed protsessid kui mittevaadeldav käitumine (covert behaviour). Definitsiooni sõnastus, mis nimetab psühholoogia ainena käitumist, jätab lahtiseks, kas biheiviorismi kombel välistatakse psühholoogiast vaimsete protsesside uurimine või arvatakse vaimsed protsessid käitumise alla. Psühholoogia harud Teoreetilisi harusid saab teatud määral eristada rakenduspsühholoogiast. Üldpsühholoogia käsitleb normaalse täiskasvanud inimese psüühika (eriti taju, õppimise, emotsioonide ja motivatsiooni) üldisi seaduspärasusi. Selle kõrval on psühholoogial hulk harusid. Arengupsühholoogia uurib, kuidas inimesed oma elu jooksul kasvavad, arenevad ja muutuvad. Biopsühholoogia on spetsialiseerunud käitumise ja psüühika bioloogilistele alustele, uurides laia valdkonda küsimusi, mis on suunatud aju ja närvisüsteemi funktsioneerimise selgitamisele. Diferentsiaalpsühholoogia uurib individuaalseid eripärasid. Eksperimentaalpsühholoogia uurib maailma aistimist, tajumist, õppimist ja sellest mõtlemist. Eripsühholoogia uurib erivajadustega inimeste psüühika probleeme. Geštaltpsühholoogia on holistlik lähenemine psühholoogias, mis rõhutab taju analoogmehhanisme. Internetipsühholoogia uurib arvutite ja interneti mõju inimestele. Isiksusepsühholoogia uurib inimkäitumise ja psüühika stabiilsust ja muutlikkust ajas ning inimesi omavahel eristavaid individuaalseid omadusi. Keskkonnapsühholoogia käsitleb suhteid inimeste ja neid ümbritseva keskkonna vahel. Kliiniline psühholoogia tegeleb ebanormaalse käitumise uurimise, diagnoosimise ja ravimisega. Kognitiivne psühholoogia pühendub kõrgemate psüühiliste protsesside, sealhulgas mõtlemise, keele, mälu, ülesannete lahendamise, teadmise, loogilise järeldamise, hindamise ja otsuste vastuvõtmise analüüsimisele. Kohtupsühholoogia keskendub õiguslikel küsimustel, nagu vastutusvõimel, hinnangu õigsuse sõltuvusel mitmesugustest teguritest jne. Koolipsühholoogia käsitleb õppimisega kohanemist ja õpilastel esinevaid emotsionaalseid probleeme. Kriminaalpsühholoogia uurib kriminaalset käitumist. Kultuuripsühholoogia on psühholoogia haru, mis uurib psüühika ja kultuuri omavahelisi vastastikku mõjutavaid seoseid. Kultuuridevaheline psühholoogia uurib inimese käitumist ja psüühilisi protsesse erinevates kultuurilistes oludes. Käitumisgeneetika ehk psühhogeneetika uurib pärilikkuse ja keskkonna osa psühholoogiliste omaduste kujunemises. Liikluspsühholoogia uurib psühholoogiliste protsesside ja liiklejate käitumise vahelisi seoseid Neuropsühholoogia tegeleb psühholoogia ja neuroloogia kokkupuudete uurimisega. Nõustamispsühholoogia keskendub hariduse, sotsiaalsete suhete ja elukutse vallas kohanemise probleemidele. Organisatsioonipsühholoogia ja tööstuspsühholoogia tegelevad psühholoogiaga töökohal, pidades silmas töö tootlikkust, töötajate valikut, tööga rahulolu, kuidas kohandada tööd ja masinaid inimestega jms. Pedagoogiline psühholoogia ehk hariduspsühholoogia käsitleb õppeprotsessi mõju õpilastele, intelligentsuse mõistmist ja arendamist, paremate õppimistehnikate loomist ning õpilase ja õpetaja suhete mõistmist. Positiivne psühholoogia Psühhopatoloogia uurib patoloogilisi seisundeid ja isiksuseomadusi. Psühhosemiootika uurib psüühilisi protsesse kui märgiprotsesse ja rakendab semiootilist lähenemist ning semiootilisi mudeleid psühholoogias. Religioonipsühholoogia uurib, kuidas religioon inimeses toimib. Sotsiaalpsühholoogia uurib inimeste suhtlemist, seda kuidas kaasinimesed mõjutavad inimese mõtteid, tundeid ja käitumist. Spordipsühholoogia tegeleb küsimustega, kuidas treeningu- ja võistlustulemusi parandada (reageerimiskiirust suurendada, surnud punktist üle saada jms. Tarbijapsühholoogia käsitleb inimeste ostuharjumusi ja reklaami mõju ostjate käitumisele. Tervisepsühholoogia uurib seoseid vaevuste ja haiguste psühholoogiliste ja füsioloogiliste tegurite vahel. Võrdlev psühholoogia loomade ja inimeste arengut kõrvutades uurib psüühika ja käitumise kujunemist. Ajalugu Vana-Kreekas tegelesid psühholoogiliste teemadega filosoofid (sealhulgas Platon ja Aristoteles, kellelt pärineb teos "De anima" ("Hingest")) ja arstid. Hippokrates töötas välja nelja õpetuse neljast temperamenditüübist, sidudes seda erinevate kehamahlade ülekaaluga. Filosoofilises psühholoogias pöörati suurt tähelepanu "hinge võimetele". 17. sajandil esitas René Descartes õpetuse kehast ja vaimust kui eri substantsidest (Descartesi dualism). Briti empirismi mõjul keskendus 18. ja 19. sajandi psühholoogia teadvuse ja selle sisude uurimisele enamasti assotsiatsiooni mõistest lähtudes (assotsiatsioonipsühholoogia). Psühholoogia kui iseseisva (kuigi filosoofia ja füsioloogiaga seotud) teadusharu ("teadusliku psühholoogia") sündi seostatakse aastaga 1879, mil Wilhelm Wundt rajas Leipzigi ülikoolis psühholoogiainstituudi ja psühholoogialaboratooriumi, mille tegevus leidis järgijaid ka mujal. Wundt uuris eksperimente ja introspektsiooni kasutades aistingute ja teadvuse algelemente, nende kombineerumist psüühilisteks liitstruktuurideks (taju, assotsiatsioonid, mälu) ja nende füsioloogilist alust. Psühholoogia rajajate sekka arvatakse ka Gustav Fechner, Hermann Helmholtz, Hermann Ebbinghaus ja Georg Müller. USA-s tekkis evolutsiooniteooria ja pragmatismi mõjul psühholoogia suund funktsionalism, mis vaatles psüühilisi võimeid ja hoiakuid protsessidena ning adapteerumise vahenditena. William James rajas psühholoogiainstituudi Harvardi ülikoolis. Oma raamatus "The Principles of Psychology" (1890) määratles ta psühholoogia teadusena vaimsest elust. Esimeste USA psühholoogide seas olid ka John Dewey, James Cattell ja Granville Stanley Hall. Inglismaal töötas samal ajal Francis Galton. Uurima hakati ka individuaalseid eripärasid, arengupsühholoogiat, loomapsühholoogiat ja psühholoogia praktilisi rakendusi. 20. sajandi alguses USA-s Ivan Pavlovi ja Edward L. Thorndike'i tööde mõjul funktsionalismi vastustav ja tasapisi väljatõrjuv psühholoogiasuund biheiviorism, mille juhtivad esindajad olid John B. Watson ning hiljem Clark Leonard Hull ja B. F. Skinner. Nad leidsid, et piisavalt objektiivselt uurida ei saa mitte psüühikat, vaid käitumist, mis esineb reaktsioonina stiimulitele: käitumist saab otseselt ja süstemaatiliselt vaadelda ning täpselt suunata, ennustada ja kontrollida. Siseelu oli Skinneri jaoks must kast. Katseid tehti suurelt jaolt loomadega, sest neid sai panna inimesele vastuvõetamatutesse olukordadesse. Uuriti eriti käitumise õppimist, mis tingib või tugevdab stiimuli ja reaktsiooni seost. Osutus, et operantne tingimine sarrustuse abil võimaldab juhtida õppimist ning kujundada käitumist ja emotsioone. Biheiviorism jäi eriti USA psühholoogias domineerivaks 20. sajandi keskpaigani. Saksamaal tekkis geštaltpsühholoogia (Max Wertheimer, Wolfgang Köhler, Kurt Koffka), mis vastustas teadvuse ja käitumise analüüsi elementideks ning pööras selle asemel tähelepanu tervikutele (geštaltidele). 1960. aasta paiku tekkis USA-s humanistlik psühholoogia (Abraham Maslow, Carl Rogers), mis vastustas biheiviorismi ja psühhoanalüüsi ebainimlikke jooni. Uute suundadena ilmusid ka näiteks fenomenoloogiline psühholoogia ja marksistlik psühholoogia. Mitteakadeemilise suunana tekkis 19. sajandi lõpus Sigmund Freudi psühhoanalüüs, mis käsitles konflikte tekitavat tungide dünaamikat ja isiksuse loomust. Kuigi Freudi lähtekoht oli funktsionalistlik, pööras ta erilist tähelepanu psüühika mitteteadvuslikule osale, mis on teadvustatud psüühika alus. Mitteteadvuse motiivid ja ihad, mis on sageli seksuaalsed, agressiivsed või muul moel sotsiaalselt vastuvõetamatud, suunavad suurt osa inimese käitumisest ning tekitavad vaimuhaigusi ja neurootilisi sümptomeid. Arusaamatu käitumise ja kummaliste sümptomite taga võivad olla varasest lapsepõlvest pärit konfliktid. Psühhoanalüütiline teraapia seadis eesmärgiks mitteteadvuslike motiivide teadvusse toomise. Psühhoanalüüsi ideed mõjutasid tugevasti psühholoogiat, kasvatusteadust, mõningaid muid teadusharusid ja kultuuri laiemalt. Freudi koolkonna mõjul kujunesid uued psühhoanalüüsi koolkonnad, sealhulgas analüütiline psühholoogia ja egopsühholoogia. 1960ndatest saadik on laialt levinud psühholoogia suund kognitivism ja valdkond kognitiivne psühholoogia, mille eelkäijate seas olid Jerome Bruner, Ulric Neisser ja Jean Piaget, ja mille rajajate seas olid Kurt Lewin ja Edward Tolman, mis muu hulgas hakkas uuesti uurima ka teadvust. Osalt arvutustehnika mõjul hakati üksikasjalikult modelleerima näiteks tähelepanu, mälu ja ülesannete lahendamist. Tänapäeva psühholoogia on enamasti eklektiline ega pea kinni kindlast suunast. Ajalugu Eestis Psühholoogia algus Eestis seostub eeskätt Academia Gustaviana (1632–1656) ja Academia Gustavo-Carolinaga (1690–1710), kus filosoofiliste disputatsioonide temaatikas esineb ajastule iseloomulikke psühholoogia probleeme nagu hinge olemus ja tüübid, tajuvõimed, ideede päritolu ja rahvuslik iseloom. Püsivalt juurdus psühholoogia akadeemilisse õppekavasse pärast Tartu Ülikooli taasavamist 1802. aastal. 1802. aastal hakkas ka Immanuel Kanti õpilane Gottlob Benjamin Jäsche lugema empiirilise psühholoogia kursust. Sestpeale toimus psühholoogia õpetamine Eestis ilma suuremate vaheaegadeta. Psühholoogia kursusi 19. sajandil lugenute seas väärib nimetamist Ludwig Strümpell, kelle unenägude teooria mõjutas oluliselt Sigmund Freudi. Samuti väärib ära nimetamist Gustav Teichmüller, kes sai tuntuks inimese Mina substantsiaalsust ja surematust käsitleva suuna rajamisega personoloogias. Tartu Ülikooli rektoril ja füsioloogia professoril Alfred Wilhelm Volkmannil oli märkimisväärne osa eksperimentaalpsühholoogia kujunemises. Ta kirjutas Rudolf Wagneri füsioloogia käsiraamatusse (Handwörterbuch der Physiologie, 1846) nägemist puudutava peatüki ja näitas katseliselt Weberi seaduse (selle sõnastas 1834 Ernst Heinrich Weber) kehtimist nägemises, tema tulemusi kasutas Gustav Theodor Fechner oma raamatu "Elemente der Psychophysik" (1860) kirjutamisel. Eksperimentaalpsühholoogia kujunemislooga on seotud ka Friedrich Georg Wilhelm Struve, kelle tööd aitasid kaasa nn personaalsete võrrandite probleemi lahendamisele. Oluline sündmus oli ühe kaasaegse psühhiaatria ja psühholoogia rajaja Emil Kraepelini valimine Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessoriks (ta oli selles ametis 1886–1891). Wilhelm Wundti õpilasena algatas Kraepelin Tartus eksperimentaalsete uuringute programmi, uurides taju, väsimust, und, sõnaassotsiatsioone ja farmakonide mõju psüühikale. Pärast Kraepelini lahkumist jätkas eksperimentaalset suunda teine Wundti õpilane Vladimir Tšiž. Eestiga oli seotud ka kahe väljapaistva psühholoogi elukäik: geštaltpsühholoogia peaideoloog Wolfgang Köhler sündis Tallinnas ja Würzburgi koolkonna alusepanija Oswald Külpe lõpetas 1886. aastal Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna. Esimese eestlasena, kes professionaalsel tasemel tegeles psühholoogiaga oli Teichmülleri õpilane Rudolf Kallas, kelle "Mäluõpetuse süsteem" ("System der Gedächtnislehre", 1897) vaatleb eesti regilaulu mnemotehnilisest vaatekohast. Rahvusvahelise tuntuse omandas Karl Girgensohni rajatud Dorpati religioonipsühholoogia koolkond, mis tegeles usulise kogemuse eksperimentaalse uurimisega. Kahe sõja vaheline aeg (1919–1940) Tartu Ülikooli kui Eesti rahvusülikooli esimeseks psühholoogiaprofessoriks valiti Aleksander Kaelas, kes oli esimene eesti soost kutseline psühholoog. Ta oli töötanud Moskva Ülikooli juures ja tegeles emotsioonide uurimisega. Tema surma tõttu täitmata koha sai endale Konstantin Ramul, kes rajas 1922 Tartu Ülikooli juurde eksperimentaalpsühholoogia laboratooriumi. 1939 kaitses Ramul doktoritööd Herbarti matemaatilise psühholoogia ajaloost. Psühholoogia õpetamise ja populariseerimise kõrval on Ramulil teeneid ka psühholoogia ajaloo uurijana. Tema artiklid (ilmusid ajakirjas American Psychologists 1960 ja 1963) on kaalukad uurimused 17. saj. psühholoogia ja psühholoogiliste mõõtmiste ajaloo vallast. Kõige märkimisväärsem saavutus psühholoogia valdkonnas oli Juhan Torki "Eesti laste intelligents" (1939), mis kujutab endast ulatuslikku eesti laste vaimsete võimete uurimust. Torki ideed ja töö tulemused (nt migratsiooni mõju populatsiooni vaimsetele võimetele) olid uuenduslikud ja pakuvad huvi veel ka tänapäeval. Vaata ka Vikiprojekt Psühholoogia Psühholoogia mõisteid Psühholoogide loend Psühholoog Eesti Psühholoogide Liit (EPL) Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus (EPSÜ) Viited Kirjandus Eesti keeles Psühholoogia : gümnaasiumiõpik / Jüri Uljas, Thea Rumberg, Tallinn : Koolibri, 2002, ISBN 9985013425. Allik, J. Psühholoogia ajalugu. Aine "Psühholoogia ajalugu" materjalid. Tartu Ülikool, 2016. Teistes keeltes Don Baucum. Psychology, 1999, Barron's Educational Series. Google'i raamat Douglas Bernstein, Louis A. Penner, Alison Clarke-Stewart, Edward Roy. Introducing Psychology, Cengage Learning, 9. trükk 2011. Google'i raamat Välislingid ̈ Sotsiaalteadused


perses, sugu, seotud, kodu, tool, omatehtud, kinnismõte, amatöör, paar, teen


Jänes taotleb Košelevile taas kodakondsust(112) Kultuuriminister Laine Jänes taotleb Sillamäe kaevurist pikamaajooksjale Vjatšeslav Košelevile kodakondsust eriliste teenete eest.Ministeeriumi spordiosakonna peaspetsialist Malle Englas ütles Põhjarannikule, et ministri allkirjaga taotlus ning muud vajalikud materjalid saadeti sel nädalal valitsusele, kes hakkab kodakondsuse andmist arutama tõenäoliselt jõulude eel. Alates 1990. aastast Sillamäel elav Vjatšeslav Košelev on võitnud igal hooajal Eestis ülekaalukalt kümneid pikamaajooksu võistlusi. Mitmel korral on tal õnnestunud edestada ka Eesti esistaierit, 2002. aasta Euroopa meistrivõistluste hõbemedalivõitjat maratonijooksus Pavel Loskutovi. Kuigi Košelev saab järgmisel aastal juba 40aastaseks, ei kavatse ta veel spordist loobuda. Ta on öelnud, et Eesti kodanikuks saamine võimaldaks tal pääseda ka Eesti koondisesse ja senisest enam pühenduda treeningutele. Eelmisel aastal taotles tollane kultuuriminister Raivo Palmaru samuti Košelevile kodakondsust, kuid valitsus jättis selle rahuldamata. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17210873


source: fineweb

text: Saate valida kõnesünteesi (trükitud tekst suuliselt edastatud sõnadena) taasesituseks soovitud heliseadme. See funktsioon on aktiivne ainult juhul, kui arvutisse on installitud vähemalt üks heliseade. Kõnesünteesi taasesituseks heliseadme valimiseks toimige järgmiselt. Klõpsake nupul Start ja seejärel suvandil Juhtpaneel. Juhtpaneelis veenduge, et olete klassikalises vaates ning kõik juhtpaneeli ikoonid on kuvatud. Kui mitte, siis klõpsake juhtpaneeli vasakpoolsel paanil oleval käsul Vaheta klassikalisele vaatele. Klõpsake dialoogiboksi Kõneatribuudid avamiseks suvandil Kõne ning seejärel sättel Heliväljund. Dialoogiboksi Kõnesünteesi heliväljundi sätted suvandis Kõnesünteesi väljund valige säte Kasuta eelistatud heliseadet. Või valige säte Kasuta seda heliväljundseadet ning klõpsake menüüs mõnel seadmel. Klõpsake suvandil Helitugevus, et avada dialoogiboks Helitugevuse regulaator, ning liigutage seejärel sätete kohandamiseks liugureid. Klõpsake muudatuste salvestamiseks OK ning seejärel juhtpaneelis nupul Sule. Vajutage klahve Ctrl+Esc (või Windowsi logo klahvi), et kuvada menüü Start. Seejärel vajutage suvandi Juhtpaneel avamiseks klahvi C. Juhtpaneelis veenduge, et olete klassikalises vaates ning kõik juhtpaneeli ikoonid on kuvatud. Kui mitte, siis liikuge juhtpaneeli vasakpoolsele paanile ning vajutage suvandi Vaheta klassikalisele vaatele avamiseks tabeldusklahvi ning seejärel sisestusklahvi. Vajutage suvandi Kõne juurde liikumiseks nooleklahve ning seejärel sisestusklahvi. Dialoogiboksis Kõneatribuudid vajutage sätte Heliväljund juurde liikumiseks klahve Alt+O. Dialoogiboksi Kõnesünteesi heliväljundi sätted suvandis Kõnesünteesi väljund liikuge klahvi A abil sätte Kasuta eelistatud heliseadet juurde. Võite ka valida klahvi U abil sätte Kasuta seda heliväljundseadet ning vajutada seejärel seadmete loendisse liikumiseks tabeldusklahvi. Kasutage menüüst seadme valimiseks nooleklahve. Vajutage klahve Alt+V, et avada dialoogiboks Helitugevuse regulaator. Valige tabeldusklahvi ja nooleklahvide abil sätete tase. Vajutage dialoogiboksi Helitugevuse regulaator sulgemiseks klahve Alt+P ja X. Vajutage dialoogiboksi Kõnesünteesi heliväljundi sätted sulgemiseks tabeldusklahvi, et jõuda nupuni OK, ning vajutage seejärel sisestusklahvi. Vajutage dialoogiboksi Kõneatribuudid sulgemiseks tabeldusklahvi, et jõuda nupuni OK, ning vajutage seejärel sisestusklahvi. Sulgege juhtpaneel, vajutades klahve Alt+F ja C.


source: CulturaX

text: Riigikohtu praktika: Planeeringumenetlus | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal Tags: elamu, haldus, kinnistu, kohus, kontroll, maa, mõis, õigus, omanik, omavalitsus, Pille Pettai, Planeerimismenetlus, planeering, Riigikohtu praktika, Riigikohus, Teder Law Firm, üldplaneering, valitsus


Vabariigi Valitsuse seaduse § 85 täiendatakse lõikega 33 järgmises sõnastuses:


text: Ehitatud 1958, on InterContinental Berlin linna Berliin eristav lisa ja tark valik reisijatele. Hotell asub kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Hispaania Saatkond, Akvaarium, Bauhaus Archiv/Museum Fur Gestaltung vahetu lähedusega. Võimalused ja teenused, mida pakub InterContinental Berlin, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu ekskursioonid, vahendid erivajadustega külalistele, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), restoran, kohvik. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi in room safe, DVD/CD mängija, LCD/plasmaekraaniga teler, teler, triikimine, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu aurusaun, saun, treeningkeskus, spaa, sisebassein. Naudi InterContinental Berlin ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


Sonic Pi õppematerjal : Koolielu kasutatud 257 korda Sonic Pi õppematerjal Autor: Kristi Jaason Avaldaja: Kristi Jaason Sonic Pi on vabavaraline ja tasuta tarkvara muusika ja helide programmeerimiseks. Sonic Pi puhul on tegemist võrdlemisi lihtsa tekstilise programmeerimiskeelega, mis sobib ka algajatele. Õpitakse programmeerimise põhikontseptsioone läbi helide ja muusika loomise. Õppematerjal on eelkõige mõeldud kasutamiseks arvuti- või programmeerimistundides, kuid võimaldab samuti lõimida muusika- ja arvutiõpetuse. Õppematerjal sisaldab näiteid koos ülesannetega. Käsitletakse järgmisi teemasid: tsükkel, paralleelne ja hargnev protsess, tingimuslause, list, muutujad, algoritmid, parameetrid, käsud rand ja rrand, alamprogramm, live coding ehk reaalajas muusika programmeerimine. Sonic Pi programmeerimine muusika arvutiõpetus informaatika live coding reaalajas muusika programmeerimine http://kristiproge.blogspot.com/2017/06/sonic-pi-oppematerjal.html


Eesti eksperimentaalkunst on soomlaste silmis ainulaadne - Maaleht KUNST „See on vaba, ebakonventsionaalne. Tahtsin tuua Soome midagi sellist, mida siin polnud varem nähtud,“ ütleb suure Estomania näituse kuraator. Kas tõesti tahavad soomlased nüüd terve suve Eesti alternatiivkunsti näha? „Olen kindel, et tahavad!“ on korraldaja enesekindel. Tsirkus-Kunst-Teater Põleva Kaelaga Kirjak FOTO: Mari Kartau | Erakogu Soomes on väga levinud maal asuvad kunstikeskused ning neis toimuvad suvenäitused. Stiile võib kohata neis erinevaid, aga kunstihuvilisel igav kindlasti ei hakka. Üks selliseid kohti on Haihatus, mis asub Joutsas – Helsingist Lahti poole ja teist sama palju veel edasi sõita. Põhihoonetes asus ennevanasti haigla. Legend räägib, et peamises näitusemajas oli hullude osakond, aga mine sa täpselt tea. Hoomatava ajaarvamise jooksul on seal aga kohalik kunstiselts näitusepaika pidanud. Mõned aastad tagasi vahetus vana seltskond veidi noorema ja eriti Eesti-sõbraliku vastu, sellest ka käesoleva aasta suvenäituse teemavalik. Eelnevalt oli Haihatus pigem ITE-kunsti (itse tehty elämä, ise tehtud elu, isetegevuslik kunst) suunitlusega ja tollaseid taieseid leidub praegugi territooriumil piisavalt, et rõõmustada metsiku loovuse nautijate südameid. Enamasti vanarauast ja muust kilast-kolast tehtud skulptuurid on poliitilise ja ühiskonnakriitilise sõnumiga. Keskuses tegutseb ka residentuur, ja iga kunstnik, kes seal peatub, jätab maha ka mõne teose. Neist moodustub püsiekspositsioon, mis sulandub koos ajutiste näitustega monumentaalseks tervikuks.


text: Hommik Ameerikas - Arvamus Hommik Ameerikas 5. veebruar 2011, 10:47 Reagani ründamine 30. märtsil 1981. aastal Washingtonis tulistas ja haavas John Hinckley Jr Reaganit ja veel kolme inimest. Reagan oli esimene USA president, kes pärast kallaletungi on ellu jäänud. Hinckley arvatav motiiv oli haiglane kiindumus näitlejanna Jodie Fosterisse, kes mängis filmis «Taksojuht» lapsprostituuti, kelle kaitsmiseks filmi peategelane üritab tappa presidendiks kandideerivat senaatorit. Hinckley vaatas seda filmi 15 korda ja jälitas ka Fosterit. Hinckley tunnistati süüdimatuks. Eestlaste jaoks oli Ronald Reagan eelkõige mees, kes pea ainuisikuliselt murendas Nõukogude Liidu vundamendi ning viis kommunismi kokkuvarisemiseni. Reagan andis lootust inimestele, kes kuulasid tema kõnesid raadiost sahisevate Ameerika Hääle või Raadio Vaba Euroopa vahendusel. Tema «Tähesõdade» programmi peeti Nõukogude ametlikus kõnepruugis peaaegu sõimusõnaks. Veelgi enam, president Reagan oli poliitik, kes esimesena julges Nõukogude Liitu nimetada selle õige nimega – kurjuse impeerium. See andis raudse eesriide taga olnutele 1980ndate stagnatsioonis hädavajaliku lootusekiire. Konservatiivne Ühendriikide kirjanik Peter Schweizer, kes on kirjutanud biograafilise teose «Reagan's War» («Reagani sõda»), nimetas Reaganit presidendiks, kes erinevalt oma eelkäijatest Nixonist, Eisenhowerist, Kennedyst jt (nemad soovisid pigem mitmesuguste tehingute ja kompromisside abil leida tasakaalu NSVLi ja muu maailma vahel), seadis algusest peale eesmärgiks selle režiimi kukutamise. Kui Reagani eelkäija, demokraadist presidendi Jimmy Carteri ametiaeg lõpule hakkas lähenema, oli tema reiting langenud umbes 20 protsendile. Oli selge, et Carter teiseks ametiajaks Valgesse Majja ei pääse. Carterit on sageli peetud nõrgaks presidendiks. Teisalt võiks aga öelda, Carter osutus presidendiks valel ajal ja vales kohas, ameeriklased ei olnud 1970ndatel sellise juhi tulekuks veel valmis. Ühendriigid vajasid presidendiks tugevat juhti, kes suudaks riigi välja tuua majanduslikust, välispoliitilisest – ja mis vast kõige olulisem – moraalsest kriisist. 1980. aastal toimunud presidendivalimistel osutus selleks meheks Ronald Reagan. Reagan pälvis esimest korda laiemat poliitilist tähelepanu 1964. aastal, kui esines sütitavas telekampaanias vabariiklaste presidendikandidaadi Barry Goldwateri toetuseks. 1966. aastal kandideeris Reagan juba ise California kuberneriks ning pidaski seda ametit kaheksa aastat. Kui Reagan 1980. aastal Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks nimetati, oli ta 69-aastane ja seega vanim potentsiaalne president Ühendriikide ajaloos. Reagani lubadus taaselustada Ühendriikide sise- ja välispoliitika, majandus ja moraalsed tugitalad imponeeris eelkõige ameeriklaste konservatiivsemale tiivale, kes nostalgiliselt «vanade heade aegade» järele igatsesid. Samas näitas Reagani võit 44 osariigis, et tema toetajaskond ei koosnenudki ainult tavapäraselt vabariiklasi hääletavatest valijatest. Pärast nelja aastat Jimmy Carteriga eesotsas otsustasid ameeriklased muutuse kasuks. Teiseks ametiajaks kogus Reagan valimistel juba 49 osariigi toetuse. Reagani võimuletuleku asjaolud on võrreldavad praeguse USA presidendi Barack Obama riigijuhiks valimisega. Pärast George W. Bushi kaheksa-aastast võimulolekut vaevles USA majanduskriisis ja oli välispoliitiliselt nii mõnestki liitlasest võõrandunud. Väga sarnase pärandi pidi vastu võtma Reagan, kui ta 1982. aasta 20. jaanuaril ametisse vannutati. On tõsiasi, et Reagan ja Obama on Ühendriikide poliitilisel spektril üksteise vastandid, kuid nende võimuletuleku mehhanismid on olnud sarnased. Juba 2006. aasta lõpus ütles üks Obama valimiskampaania põhistrateege David Axelrod, et «2008. aasta valimised saavad olema sarnased 1980. aasta suurte muutuste valimistega». Mõlema kandidaadi kampaania põhines lubadusel juhtida riik uuele kursile. Oma teise ametiaja valimiskampaanias nimetas Reagan oma esimest ametiaega «hommikuks Ameerikas». Paralleelid Reagani valitud kujundi ning Obama lööklausete «Hope» («Lootus») ja «Yes we can» («Jah, me suudame») vahel on ilmsed. Pärast võimuletulekut võõrustas Obama Valges Majas president Reagani leske Nancyt. Nancy viskas nalja, et Obama on ju vasakpoolne, millele Obama vastas: «Jah, tõepoolest, olen vasakpoolne. Vasakpoolne, kes soovib, et teda mäletataks, nagu mäletatakse Ronniet.» Sarnaselt möödunud kümnendi viimaste aastatega kujundas ka 1970ndate maailmapoliitikat üldine majanduslangus. Eelkõige oli selle põhjus OPECi (naftat eksportivate riikide organisatsioon) kehtestatud naftaembargo, mille tagamaad peitusid Jom Kippuri sõjas Iisraeli ja araabia maade vahel. USA energiajulgeolek sattus embargo tõttu tõsise löögi alla. Nii madalaid majandusnäitajaid kui 1974. ja 1975. aastal oli viimati nähtud 1929. aasta majanduslanguse aegu. Töötute hulk ulatus üheksa protsendini, mis oli suurim töötus alates 1941. aastast. Tõusvad energiahinnad koos kulutustega Vietnami sõjale kergitasid inflatsiooniprotsendi kahekohaliseks. Majandusteadlased eksisid, kui arvasid, et majanduse stagnatsioon ja hüperinflatsioon ei saa toimuda üheaegselt. Majanduslanguse tõttu taaselustus tugev konkurents Euroopast ja Aasiast. 1970ndate jooksul kaotas USA 23 protsenti oma osast maailmamajanduses, seda vaatamata dollari pea 40-protsendisele odavnemisele, mis muutis USA eksportkauba märkimisväärselt soodsamaks. 1979. aastaks oli imporditava olmeelektroonika osa kasvanud 50 protsendini. Kõige drastilisemaks osutus kriis autotööstuses. Jaapani autotööstus haaras 1970ndatel endale USAs järk-järgult turuosa. Honda ja Toyota valmistasid odavamaid, kvaliteetsemaid ja vastupidavamaid autosid. 1980. aastaks oli Jaapani autotööstus haaranud endale 22 protsenti USA vägagi konservatiivsest autoturust. 1970ndatel toimunud Ühendriikide majanduse allakäigu põhjus oli eelkõige majanduse stagneerumine, kuid ka see, et riik oli kehtestanud rohkem keskkonna-, tervise- ja turvanõudeid, mis kõik suurendasid erasektori väljaminekuid. Ühendriikide majanduse II maailmasõja järgne kuldajastu oli lõppenud. Välispoliitiline olukord ei teinud asja sugugi lihtsamaks. Enamik ameeriklasi oli arvamusel, et Nixoni ja Carteri ametiajal toimunud pingelõdvendus suhetes NSVLiga oli vaid kate, mis võimaldas Moskval edendada oma ekspansionistlikke huve, näidates Ameerikale selle juures head nägu (see on Obama reset-poliitika taustal ehk mõneti mõtlemapanev). Ilmekas näide oli NSVLi invasioon Afganistani. Lisaks pidi USA tegelema vaenulike režiimidega Iraanis ja Nicaraguas. 1970ndate USA poliitilist ja ühiskondlikku elu võib paljuski pidada sissepoole vaatamise ajaks. Vietnami sõda, mis oli riigi välispoliitiliselt tühjaks pigistanud, Watergate'i skandaal ja president Nixoni tagasiastumine ning täbar majandusolukord olid tavaameeriklase riigi poliitilisest elust võõrandanud. Muutunud oli ka Ühendriikide sotsiaalvaldkond. Tööikka oli jõudnud sõjajärgse beebibuumi põlvkond, kellel tihtilugu puudus kvalifikatsioon nõudlikumatel kohtadel töötamiseks. Kõige selle ühisnimetajaks kujuneski 1970ndate lõpu Ühendriikides termin malaise – maakeeli vaevus, ebamugavus, halb enesetunne. Reagani presidentuuri ajal hakkas Ühendriikide majandus taas kasvama. See kasv toetus eelkõige järgmistele asjaoludele. Esiteks kaotati piirangud ettevõtluses, mille tulemusel hakkasid muu hulgas kasvama pangandus, telekommunikatsioon ja naftatööstus. Föderaalvalitsuse kulude kasvu piirati ühele protsendile aastas (väikseim kasv pärast II maailmasõda). Kuid vaieldamatult olulisimad majanduskasvu tagamise meetmed presidendi programmis olid ulatuslikud maksukärped. Kõike seda hakati kutsuma ühisnimetajaga «reaganoomika» ning nii mõnegi Reagani kaasaegse majandusanalüütiku üllatuseks tõi see kaasa majanduskasvu, mis kestis 1990ndate alguseni. Tagantjärele võib Reagani majanduspoliitikale muidugi objektiivsema pilgu heita. Kasv ei pruugi alati positiivne olla ja asjatundlikumates ringkondades tekitas reaganoomika meelehärmi. Esiteks viis Reagani majanduspoliitika Ühendriigid enneolematutesse võlgadesse, mis on kasvanud tänapäevani, ning teiseks tekitas see veel suurema lõhe rikaste ja vaeste ameeriklaste vahel. Reagani välispoliitika lähtus seisukohast, et kõige olulisem on seista vastu kommunismi levikule Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas. See polnud küll midagi uut, sest kommunismi leviku nn doominoteooria pärines juba Eisenhoweri ajast. Reagani doktriiniks oli Ühendriikide kasvav interventsionism ja miljarditesse dollaritesse ulatuv rahaline, tehniline, aga ka moraalne toetus Ühendriikide (ja demokraatia kui sellise) suhtes «sõbralikele» režiimidele üle maailma. Kuigi säärased ettevõtmised olid enamjaolt salajased, paljastus nii mõnigi säärane operatsioon ja osutus ebaseaduslikuks. Vaieldamatult kuulsaim oli nn Iran Contra Affair, kus kõrgeid sõjaväelasi mõisteti süüdi tehingutes Iraani valitsuse ja Nicaragua opositsiooniga. Neis tehingutes müüsid Ühendriigid Iraanile relvi, saades vastutasuks ameeriklastest pantvangide vabastamise Iraani liitlaselt Liibanonilt, müügist saadud raha suunati aga Nicaragua sandinistade vastasesse opositsiooni. Reagani välispoliitikat iseloomustas paljuski gambiitlikkus, millega nii mõnigi juhtiv ametnik Reagani administratsioonis sugugi rahul ei olnud. Kui Reagani-aegne rahvusliku julgeolekunõukogu liige Richard Pipes ja konservatiivne ideoloog Richard Perle kirjeldasid Reagani algatatud «Tähesõdade» programmi juba algusest peale kui strateegilist manöövrit NSVLi kukutamiseks, siis näiteks riigisekretär George Schultz oleks Reagani asemel rõhutanud traditsioonilisi diplomaatilisi läbirääkimisi. Kui Reagan oma 1987. aasta riigivisiidil Saksamaal pöördus Berliinis Brandenburgi värava ees poodiumilt Gorbatšovi poole: «Härra Gorbatšov, lõhkuge maha see müür!» (pöördumine, mida Ühendriikide riigidepartemang oli üritanud ära hoida, vähemasti säärases sõnastuses), oli selge, et igasugused tavapärased läbirääkimised ja kompromissid Nõukogude Liiduga jäävad ära. Kui Ameerika Ühendriikide president Ronald Reagan 2004. aasta 5. juunil suri, leidis enamik ameeriklastest end leinamas. Muidu poliitiliselt nii polariseerunud riigis nagu USA oli see erakordne nähtus. Paljud ameeriklased olid ka ise üllatunud, kuivõrd Reagan neile korda läks. Emotsionaalseid järelehüüdeid tuli nii tuntud demokraatidelt, vabariiklastelt kui ka välisriikide esindajatelt. Oma tavapärase tagasihoidlikkusega sedastas Suurbritannia endine peaminister Margaret Thatcher: «Reagan võitis külma sõja ainsagi lasuta.» Reagani valitsemisajal toimus Ühendriikides märkimisväärne majanduslik, sõjaline ja hingeline taaselustumine. Kahtlusteta võib väita, et Reagan suurendas Ühendriikide sõjalist kohalolekut maailmas, kuid samuti suurendas ta usku presidendi institutsiooni. Presidendi retoorika taastas ameeriklaste (ja ka paljude teiste) usu, mis oli madalseisus tuumarelvade vastastikku tagatud hävingu, Vietnami sündroomi ja 1970ndate majanduslanguse tõttu. Reagani välispoliitiline retoorika, mis tähendas küll eelkõige «kurjuse impeeriumi» vastu võitlemist, täitis siiski ka sisepoliitilisi eesmärke. Oma lahkumiskõnes 11. jaanuaril 1989. aastal Valge Maja ovaalkabinetis mainis Reagan taas kord fraasi «päikseline linn mäel» (shining city), mida ta oli kasutanud Ühendriikide metafoorina kogu oma presidentuuri vältel ja mis pärineb varajaselt kolonistilt John Winthropilt. Oma viimase ametliku pöördumise ameeriklaste poole lõpetas Reagan järgmiste sõnadega: «Mu sõbrad, too päikseline linn on ikka veel sümbol kõigile maailma inimestele, kes ihkavad vabadust. Oleme teinud linna tugevamaks ning jätnud selle headesse kätesse. Pole paha. Pole sugugi paha.» Reagan seisis Balti riikide iseseisvuse taastamise eest nagu ei ükski teine välisriigi riigipea. Möödunud aasta sügisel tegid Mart Laar, Jüri Luik, Tunne Kelam ja Marko Mihkelson ettepaneku rajada Tallinna Reagani park. Kui me nüüd, president Reagani 100. sünniaastapäeval ikka veel üha kahtleme pargi rajamises, siis võib küll öelda, et oleme selle rajamisega hiljaks jäänud. Oleksime pidanud seda tegema juba kümme aastat tagasi, Reagani 90 aasta juubeli puhuks. Autori huviala on 1980ndate poliitiline ja esteetiline kultuur. USA 40. president ja California 33. kuberner. Sündinud Illinoisis 6. veebruaril 1911. aastal iiri-šoti-inglise päritolu perekonnas. Reagan lõpetas Eureka kolledži, kus õppis majandust ja sotsioloogiat. Pärast kooli lõpetamist töötas raadios. Tema näitlejakarjäär algas 1937. aastal, mil ta kutsuti filmi «Love Is on the Air» mängima raadiohäält. Kokku on ta üles astunud enam kui 50 filmis. Abiellus näitlejanna Jane Wymaniga (1917–2007). Neil oli kolm last: Maureen (1941–2001), ühekuusena surnud Christine (1947) ja kasupoeg Michael (1945). Abielu Jane'iga lahutati 1949. aastal. Reagan on ainus USA president, kes on lahutatud. Detsembris, kohe pärast USA astumist II maailmasõtta, võeti Reagan armeesse. Lühinägelikkuse tõttu teda rindele ei saadetud, kuid ta töötas kolm aastat tagalas, tehes treeningu- ja propagandafilme. Reagan valiti filminäitlejate kutseühingu juhiks. Reagan abiellus uuesti, taas näitlejannaga – Nancy Davisega. Neil on kaks last: Patricia (1952) ja Ronald (1958). Reagani filmikarjäär oli hoo kaotanud ja ta asus tööle energiafirma General Electric avalikesse suhetesse. Poliitikasse läks demokraadina, kuid pärast Nixoni valimiskampaania aktiivset toetamist 1960. aasta presidendivalimistel (võitis Kennedy) vahetas ta ka ise leeri ning 1962. aastal sai temast ametlikult vabariiklane. Valiti California kuberneriks, kus ta oli kaks järjestikust ametiaega, 1975. aastani. Võitis presidendivalimised, kus vastaskandidaadiks oli toonane president Jimmy Carter. Kandideeris teiseks ametiajaks ja tema vastaseks oli Carteri administratsiooni endine asepresident Walter Mondale. Lahkus Valgest Majast ja asus elama Los Angelesse. Reaganil diagnoositi Alzheimeri tõbi. Ronald Reagan suri oma kodus 5. juunil 2004. aastal. Reagani anekdoodid Reaganil oli kombeks alustada oma kõnesid Nõukogude anekdootidega. Kunagi ei jätnud ta toonitamata, et NSVLis elavad inimesed ei ole katsumustele vaatamata kaotanud huumorimeelt. Miilits laseb maha tänaval kõndiva kodaniku. Teine miilits pärib: «Miks sa seda tegid? Komandanditund ei ju ole veel alanud!» Esimene vastab: «Ma tundsin teda ja tean, kus ta elab. Ta poleks õigeks ajaks koju jõudnud.» Vene, Poola ja Ameerika koer vestlevad. Ameerika koer ütleb, et kui piisavalt kaua haukuda, tuuakse sulle ikka süüa. Poola koer küsib: «Mis see söök on?» Vene koer küsib: «Mis see haukumine on?» Õnnelik seltsimees on just saanud autoostuloa ja talle teatatakse, et kümne aasta pärast võib ta autot ostma tulla. Seltsimees küsib: «Kas hommikul või õhtul?» Ametnik ei saa aru: «Miks teil seda on tarvis teada, see on ju alles kümne aasta pärast?» Seltsimees selgitab: «Ma pean teadma, sest tolleks hommikuks on mul tellitud torumees.»


Annika Köster: hooaja parimaks valimine võttis korraks isegi pisara silma – Korvpall24.ee Avaldatud 05.06.2019; 09:13 Autor Siim Semiskar 05.06.2019; 09:13 26-aastane ja 182 cm pikkune Köster kogus Eesti-Läti-Leedu ühisliigas 28 kohtumisega keskmiselt kaksikduubli 15,9 punkti ja 10,7 lauapalli ning jagas lisaks veel ka 3,4 resultatiivset söötu. Hooaja keskmiseks efektiivsusteguriks oli ääremängijal 21,8, millega ta oli kogu liiga peale kolmas. Korvpall24.ee istus Kösteriga vahetult pärast auhinna kättesaamist momendiks maha, et küsida neiut valdavate tunnete kohta, meenutada edukat hooaega ning visata ka kiire pilk tulevikku. Kas oskasid oodata, et tänavu saab just Sinust Eesti parim naiskorvpallur? Ei, see tuli väga-väga suure üllatusena. Ma olin üsna kindel, et keegi “välismaalastest” selle auhinna endale saab. Võttis korraks isegi pisara silma. Mis selle õnnestunud hooaja põhjuseks Sinu arvates on? Eks see tuli paljuski ka mulluse Soome hooaja pealt. Ma olin tänavu kogenum ja enesekindlam. Tundsin esimest korda elus enda õlgadel ka liidrikoormat, aga see tuli kuidagi pingevabalt. Tallinna Ülikool lõi kõik tingimused selleks, et teha väga edukas hooaeg. Treener ja mängijad usaldasid mind. Sain ka oma tervise rohkem joone peale. Kõik tingimused olid edukaks hooajaks loodud ja läks hästi. Kas koduliiga mängija auhinnavõit tähendab, et meie välismaal mängivad naiskorvpallurid ei pääsenud tänavu piisavalt pildile? Võib-olla see lihtsalt sattus niimoodi sellel aastal olema. Kuna Merike (Anderson) ja Mailis (Pokk) olid tegelikult mõlemad väga tugevates liigades ja tugevates võistkondades. Aga nad ei mänginud ehk nii suurt rolli oma naiskondades ja ka mina ei piirdunud ainult Eesti liigaga, vaid mängisin ikkagi Eesti-Läti-Leedu ühisliigat. See on päris arvestatav liiga, eriti ülemine osa. Sel aastal mul vedas, ma ei uskunud, et mind kunagi valitakse parimaks. Olen küll salamisi sellest unistanud, aga see oli väga suur üllatus. Kuidas Sina suhtud, et Leedu naiskonnad senise Eesti-Läti liigaga liitusid? Ma arvan, et see on super. Ainuke asi, mille kallal võib nuriseda, et me pidime kogu aeg Leetu sõitma. Nemad pidid siia ainult ühe korra tulema. Meie saime seitse korda sinna sõita, seejuures me ei saanud topeltmänge ehk siis käisime korraga ainult ühe mängu pärast seal. Mängulise poole pealt oli liiga väga hea, sest ainult leedukate viimane võistkond Šiauliai oli teistest nõrgem. Eesti-Läti liiga on juba pikalt kestnud ja mängijad juba kõik teavad üksteist ning see hakkas juba igavaks muutuma. Leedu lisandumine tõstis kindlasti taset ja tõi ka põnevust juurde. Kas Eesti-Läti-Leedu liiga on Sulle kui mängijale ka piisavalt atraktiivne? Nagu (auhinnast) näha, siis see oli atraktiivne küll. Liiga oli põnev, oligi nagu uus hingamine. Enne, kui ma Soome läksin, ma lihtsalt ei oleks jaksanud siin jätkata. Esiteks sellepärast, et olin viis korda järjest neljandaks jäänud. Leedukad tõid värskust juurde ja minu jaoks on see väga atraktiivne. Eks näis, kuidas süsteemi nüüd muudetakse. Ka koondisemängud näitasid, et minu puhul polnud suurt vahet, kas ma mängisin välismaal või kodus, ma olin teistega samal tasemel. Mis plaanid Sul uueks hooajaks on, kas otsid võimalust välismaal? Mul on nüüd agent, kellele ütlesin oma tingimused, millede puhul ma välismaale läheksin. Enam ma ei taha minna välismaale kogemust otsima, sest saan juba 27-aastaseks ja Soomes on üks hooaeg seljataga. Pigem tahaksin minna tugevasse liigasse, aga kindlasti soovin ka mänguaega seal saada. Ma ei tea, kas minusugune mängija nende tingimustega üldse välismaale saabki. Kui tekib mingi väga hea võimalus, siis lähen, kui ei teki, siis jätkan Eestis. Previous Post VAATA | Kaspar Kuusmaa ja Stella Azzurra U15 meeskond võiduemotsioonidega ei koonerdanud! Next PostEesti U18 koondis sai 3×3 MM-il kolme napi kaotuse kõrvale ühe võidu kätte!


text: Lõikelillede loend loetleb lõikelillede liike ja perekondi. A aednelk aedtulp aster F flamingolill freesia G Genti gladiool gerbera gladiool H harilik nurmenukk harilik sinilill helikoonia hortensia I iiris K kalla kollane ülane krüsanteem kullerkupp L levkoi liilia lillhernes linnupiim luudpõõsas lõvilõug M metsülane N nartsiss nelk nurmenukk näkilill O orhidee P pojeng preeriakell prootea päevalill R ratsuritäht roos rukkilill S streliitsia T tulp V võsaülane Ü ülane Bioloogia loendid


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Euroopa Liidu olukord 2017. aastal – Demokraatia pakett: kodanikualgatuse ja erakondade rahastamise reformimine Euroopa Liidu olukord 2017. aastal – Demokraatia pakett: kodanikualgatuse ja erakondade rahastamise reformimine President Jean-Claude Juncker ütles 13. septembril oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus: „Meie liit vajab demokraatlikku hüpet edasi. Liigagi sageli on üleeuroopalisi valimisi vähendatud üksnes riiklike kampaaniate summaks. Euroopa demokraatia väärib enamat. Me peaksime andma Euroopa tasandi erakondadele vahendid endi paremaks organiseerimiseks.“ Demokraatliku legitiimsuse suurendamine ELis suurema kodanikuosaluse kaudu on üks Junckeri komisjoni kümnest prioriteedist (10. prioriteet – Demokraatlikud muutused). Selle lubaduse jätkuvaks täitmiseks on Euroopa Komisjon võtnud vastu kaks seadusandlikku ettepanekut – vaadata läbi Euroopa kodanikualgatuse määrus ja Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste määrus. Esimene asepresident Frans Timmermans ütles: „Nende ettepanekutega anname me eurooplastele võimaluse osaleda demokraatlikus protsessis. Me soovime muuta Euroopa kodanikualgatuse kõigile eurooplastele kättesaadavamaks ja, alandades eakünnist 18 aastalt 16-le, kutsume me veel 10 miljonit noort eurooplast üles aitama kujundada ELi poliitilist tegevuskava. Meie erakonnareform aitab eurooplasi liikmesriikide ja Euroopa erakondade omavahelistest seostest paremini teavitada ning korraldada erakondade rahastamine nii, et see peegeldaks paremini kodanike demokraatlikke valikuid Euroopa Parlamendi valimistel.“ Euroopa kodanikualgatuse kasutajasõbralikumaks muutmine Euroopa kodanikualgatused on alates Lissaboni lepingu kehtimahakkamisest võimaldanud miljonil kodanikul nõuda Euroopa Komisjonilt uute ELi õigusaktide ettepanekuid. Rohkem kui kaheksa miljonit kodanikku on algatusi juba viimase viie aasta jooksul toetanud ja kujundanud ELi poliitilist tegevuskava, ent sel vahendil on veelgi rohkem potentsiaali. Meie ettepanek reformida kehtivat määrust lihtsustab kodanikel algatuste tegemist ja toetamist tänu digitaalsete võimaluste laialdasemale kasutamisele ja koormavate nõudmiste kaotamisele. See annab ka noorematele eurooplastele – alates 16 eluaastast – võimaluse algatust toetada. Junckeri komisjon on alates ametisseasumisest 2014. aasta novembris astunud praktilisi samme selle vahendi täiustamiseks. Uus lähenemisviis tähendab seda, et poliitilise tasandi otsuseid teeb volinike kolleegium ja et mõningatel juhtudel on lubatud algatusi osaliselt registreerida. Selle tulemusena on Junckeri komisjon tagasi lükanud vaid ühe algatustaotluse – „Stop Brexit“ –, mis jääb tegelikult määruse kohaldamisalast välja. Samal ajal on komisjon läbi vaadanud varasema otsuse mitte registreerida algatust „Stop TTIP“, kui Euroopa Liidu kohus oli selle tühistanud. Tänane seadusandlik ettepanek on suunatud kehtiva määruse muude takistuste vastu, mis piiravad selle potentsiaali. Kodanikualgatuse korraldamise lihtsamaks muutmiseks teeb komisjon korraldajatega tihedamat koostööd, et tagada registreerimistaotluse vastavus nõuetele. Me pakume ka tasuta internetipõhist teabekogumisteenust korraldajatele, võimalust kasutada algatuse toetamiseks e–IDd ning kõigi algatuste tõlkimist kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Algatuse toetamise lihtsamaks muutmiseks vähendab komisjon nõutavat teabe hulka. Korraldajatel tuleb kokku puutuda üksnes kaht liiki toetusformularidega võrreldes praegu liikmesriikide erinevate nõudmiste tõttu eksisteeriva 13 erineva mudeliga. Komisjoni ettepaneku kohaselt alandatakse ka algatuse toetamise eapiiri 18-lt eluaastalt 16-le, mis avab ukse 10 miljonile uuele võimalikule toetajale. Edukate algatuste mõju suurendamiseks täiustatakse tagasisideprotsessi, et edendada mõttekat arutelu enne, kui komisjon annab oma vastuse. Kodanikke teavitatakse soovi korral ka, milline on olnud tagasiside nende toetatud algatustele. Euroopa tasandi erakondade rahastamine Ettepaneku muudatuste eesmärk on suurendada läbipaistvust, et inimesed teaksid, kellele nad oma hääle annavad, parandada demokraatlikku legitiimsust, et rahastamine peegeldaks paremini Euroopa valijaskonda, ning tugevdada määruse jõustamist, et võidelda kuritarvituste vastu ja nõuda vahendeid tagasi. Need ettepanekud tuleks vastu võtta ja kehtestada enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Euroopa tasandi erakonnad mängivad määravat rolli otsesideme loomisel kodanike ja Euroopa poliitilise süsteemi vahel ning Euroopa Liidu legitiimsuse suurendamisel. Me vajame tõelise Euroopa mõõtmega Euroopa tasandi erakondi, kes suudaksid päriselt midagi muuta. Kavandatav Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste reform on vastus Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele kõrvaldada õigusaktidest lüngad, mis põhjustavad Euroopa maksumaksjate raha raiskamist. Mõnel juhul spondeerivad liikmesriigi sama erakonna üksikliikmed erinevate Euroopa tasandi erakondade loomist. Peale selle ei ole liidu poolt Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks kehtestatud jaotusmeetod piisavalt proportsionaalne Euroopa Parlamendi valimistel saavutatud kohtade jaotusega. Peale selle on erakondadel raske täita ELi vahendite saamiseks vajalikku kaasrahastamise nõuet. Komisjoni ettepanekud loovad tihedama sideme kohtade tegeliku jaotuse ja rahastamise vahel, suurendades tõelisel häälte osatähtsusel põhinevat rahastamisosa 85%-lt 95%-le. Praegu kehtiva süsteemi alusel jagatakse 15% vahenditest kõigi erakondade vahel, hoolimata nende poolt esindatavate valijate arvust. Ettepanekud pakuvad Euroopa kodanikele ka Euroopa ja liikmesriigi tasandi erakondade omavaheliste seoste suuremat läbipaistvust, nõudes liikmesriikide erakondadelt selle Euroopa tasandi erakonna logo ja poliitilise programmi selget kajastamist oma veebisaitidel, kellega nad on seotud. Samuti avaldatakse erakondadest pärit Euroopa Parlamendi saadikute sooline koosseis. Maksumaksja raha parema haldamise tagamiseks kõrvaldab kavandatav reform lüngad, mis võimaldavad erakondadel süsteemi kuritarvitada, luues mitmeid Euroopa tasandi üksusi, kellest igaühel on õigus täiendavale rahastamisele. Järgmised sammud Selleks et jõustuksid kaks seadusandlikku ettepanekut, mida komisjon täna esitles, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu need nüüd seadusandliku tavamenetluse raames vastu võtma. Komisjon arvestab kiire ja konstruktiivse aruteluga, et need liidu demokraatliku elu olulised muudatused saaksid võimalikult pea jõustuda. Pärast seda, kui kodanikualgatus on ametlikult registreeritud ja seda on toetanud vähemalt üks miljon inimest ühest neljandikust ELi liikmesriikidest, saavad algatuse korraldajad kutsuda Euroopa Komisjoni üles esitama ettepaneku õigusakti kohta valdkonnas, mis kuulub tema pädevusvaldkonda. Kui algatus saavutab nõutava toetusetaseme, peab komisjon selgitama teatises, kas ja miks ta kavatseb tagasisidet arvesse võtta. Euroopa tasandi erakonnad on ette nähtud Euroopa Liidu lepinguga, milles on öeldud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. 2014. aastal vastu võetud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist käsitleva määrusega suurendatakse Euroopa tasandi erakondade ja nendega seotud poliitiliste sihtasutuste nähtavust, tunnustatust, tulemuslikkust, läbipaistvust ja aruandluskohustust. Tingimustele vastavatele erakondadele ja sihtasutustele pakutakse võimalust saada Euroopa tasandi juriidilisteks isikuteks, kui nad registreerivad end Euroopa tasandil, ja seeläbi avaneb neile juurdepääs Euroopa finantstoetusele. Kõnealused tingimused hõlmavad esindatust piisavalt paljudes ELi liikmesriikides ning ELi alusväärtuste austamist nii programmis kui ka tegudes. Kõne Euroopa Liidu olukorrast 2017 Ettepanek võtta vastu määrus Euroopa kodanikualgatuse määruse läbivaatamise kohta Ettepanek võtta vastu määrus Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist käsitleva määruse muutmise kohta Küsimused ja vastused Euroopa kodanikualgatuse ja erakondade rahastamise kohta


Porno Tüdruksõber Sõitma Edasi Top Cums Sees ...


text: RTS tõusis 6,54 protsenti - Äripäev RTS tõusis 6,54 protsenti 07. oktoober 1998, 00:00 Riia börs alustas teisipäeva uniselt, indeks tõusis veidi, kuid pärastlõunane müügisurve viis turu langusele. RICI lõpetas päeva tugeva kaotusega, -5,11%. Enim kaubeldud Unibanka kaotas 2 santiimi, libisedes taas alla 1 lati taseme. Venemaaga tihedalt seotud Daugavpilsi mootoriajamitehas langes 0,13 lati tasemele. Nõrgad kolmanda kvartali tulemused ja jätkuv kriis Venemaal mõjutavad Riia börsi ka edaspidi. Vilniuse börsil jätkas Roki?kis võidukalt ka teisipäeval, tõustes 18,50 latini. Päeva kõrgeim oli 19,24, kuid hind alanes ostusurve nõrgenemisel. Vilniaus Bankas tõusis 17,36 litini, kogudes tagasihoidlikult 0,93%, Hermis aga kukkus 4,99% ja lõpetas päeva 58,29 litil. Bir?ai Piim ja Kalnapilis langesid järsult, kaotades 9%. Li-tin-indeks langes 9,19 ja Litin-A 23,4 punkti. Ebakindel olukord jääb püsima olenemata Roki?kise tugevast tõusust. Venemaal lõppes teisipäev positiivselt. Käive oli küll suhteliselt tagasihoidlik, kuid kõikide kaubeldud aktsiate hinnad lõpetasid päeva eilsetest sulgemishindadest kõrgemal. Lukoil teatas, et plaanib alustada testpuurimist Kaspia merel. Turg reageeris uudisele positiivselt, hind tõusis 21,46%. Kas teisipäeval toimunu on pika langusperioodi lõpp, on veel vara öelda. Ühendriikide turud reageerisid negatiivselt nädalavahetusel toimunud G7 koosoleku tulemustele. Järsku langust juhtis tehnoloogiasektor. Dow kaotas kiirelt peaaegu 200 punkti, kuid suutis siiski taastuda, lõpetades päeva 7726,24 punktil. Finantssektoris said suurima languse osaliseks maaklerfirmad. Vastupidiselt finants- ja tehnoloogiasektorile liikusid energia-, paberi- ja telekomisektorid positiivses suunas. Nasdaq kukkus 4,85% ja S&P500 1,40%. AT&T teatas, et ostab Vanguard Cellular Systemsi, mis läheb maksma umbes 1,5 mld USD. See aitab kindlustada AT&T tegevust idarannikul. AT&T langes 1,06 ning Vanguard tõusis 1,44 USD.


Paavsti vend: ma peksin kirikukoori poisse(27) Paavst Benedictus XVI vend Georg Ratzinger tunnistas, et on peksnud lapsi ajal, kui ta juhtis 30 aastat katoliiklikus internaatkoolis Saksamaa juhtivat poistekoori Regensburger Domspatzen. Intervjuus katoliiklikule ajalehele Passauer Neue Presse ütles 86-aastane monsenjöör Ratzinger, et tal pole mingeid andmeid seksuaalse kuritarvitamise kohta, kuid tunnistas, et poisse karistati tihti karmilt, mõnikord ka põhjuseta. „Ma isegi andsin korduvalt kõrvakiile, kuigi tundsid end hiljem selle pärast halvasti,” ütles Ratzinger The Timesi vahendusel. Paavsti vend rääkis, et kuigi koori juhatamine oli alati rõõm, oli ta tihtipeale masendunud, kui proovid ei läinud alati nii, nagu ta oleks soovinud. Poistele kõrvakiilu andmine halva käitumise eest oli Ratzingeri sõnul tavaline. Liberaalsed katoliiklased eriti Saksamaal küsivad, kui palju teadis paavst Benedictus XVI laste seksuaalsest kuritarvitamisest Saksamaa katoliku kirikus, kui ta oli 1960. aastatel teoloogiaprofessor (sealhulgas ka Regensburgis) ning aastatel 1971-1982 Müncheni ja Freisingi peapiiskop. Saksamaa valitsus on läinud isegi niikaugele, et on süüdistanud Vatikani tõe varjamises. Justiitsminister Sabine Leutheusser-Schnarrenberger ütles, et 2001. aasta Vatikani direktiiviga tekitati katoliku koolide ümber vaikusemüür. Tollane kardinal Joseph Ratzinger — praegune paavst — olevat olnud selle doktriini väljatöötaja. Regensburgi kooli endine õpilane, helilooja Franz Wittenbrink rääkis ajakirjale Der Spiegel, et koolis kehtis seksuaalse naudinguga seotud sadistlike karistuste süsteem ning kooli juhatajal oli kombeks õhtuti 2-3 poissi oma tuppa viia.


Eelinformatsioon 11. - 17. oktoobrini - Riigikogu Eelinformatsioon 11. – 17. oktoobrini 11.10.2004 / Eelinfo Ülevaade töönädala päevakorrast, üritustest ja välislähetustest. Riigikogu IV istungjärgu 4. töönädal 11. – 14. oktoober 2004 Esmaspäev, 11. oktoober Kell 15 algaval istungil vastab peaminister Juhan Parts kolmele arupärimisele: arupärimisele Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse ja erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse rakendamise kohta (nr 93), Narvas piiriületamise ja tollitsooni reguleerimise kohta (nr 97) ning arupärimisele Kaunite Kunstide Kooli rajamise kohta (nr 96). Arupärimisele Kaunite Kunstide Kooli rajamise kohta vastavad ka kultuuriminister Urmas Paet (arupärimine nr 94) ning haridus- ja teadusminister Toivo Maimets (arupärimine nr 95). Sotsiaalminister Marko Pomerants vastab arupärimisele laste tervishoiu ja meditsiinilise teenindamise parandamise kohta (nr 99). Pärast arupärimistele vastamist algab vaba mikrofon, mis kestab kõnesoovide ammendumiseni. arupärimised leiab aadressilt: Euroopa Liidu asjade komisjonis – seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu naiste ja meeste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste printsiibi rakendamise kohta seoses tööhõive- ja kutsealaste küsimustega. Samuti tuleb käsitlusele direktiivide ülevõtmisega seonduv tegevus sotsiaalministeeriumi haldusalas, kutsutud sotsiaalminister Marko Pomerants. Keskkonnakomisjonis – maapõueseaduse eelnõu (409 SE), kemikaaliseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (370 SE). Kultuurikomisjonis – kutseõppeasutuse seaduse, Eesti Vabariigi haridusseaduse ja erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu (378 SE), õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (449 SE). Arutusel 2005. aasta riigieelarve kultuuriministeeriumi valitsemisala. Riigikogu otsuse eelnõu algatamisest Rahvusooperi Nõukogu uue liikme nimetamiseks. Maaelukomisjonis – ELi maaelu arengu meetmete määruse eelnõu arutelu, 2005. aasta riigieelarve põllumajandusministeeriumi valitsemisala. Majanduskomisjonis – masina ohutuse seaduse muutmise seaduse1 eelnõu (435 SE). Põhiseaduskomisjonis – Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni põhikirja vastuvõtmise seaduse eelnõu (448 SE), kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (393 SE), Põhja-Atlandi lepingu osalisriikide teabekaitse kokkuleppega ühinemise seaduse eelnõu (447 SE). Justiitsministeeriumi esindaja kuulamine Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite tunnustamist Eesti õiguskorras käsitleva eelnõu valmimise teemal. Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu direktiivi eelnõu naiste ja meeste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste printsiibi rakendamisest seoses tööhõive- ja kutsealaste küsimustega arutelu. Eesti lipu seaduse eelnõu (470 SE), Riigikogu otsuse "Riigikogu probleemkomisjoni moodustamine Ida-Virumaa ja Kagu-Eesti tööhõive probleemide läbitöötamiseks" eelnõu (455 OE). Rahanduskomisjonis – krediidiasutuste seaduse ja äriseadustiku muutmise seaduse1 eelnõu (414 SE), e-raha asutuste seaduse1 eelnõu (415 SE), kindlustustegevuse seaduse1 eelnõu (442 SE), käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (426 SE), Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupanga asutamislepingu muudatuse ratifitseerimise seaduse eelnõu (432 SE). Riigikaitsekomisjonis – Kohtumine strateegilise kauba komisjoniga, arutusel rahvusvahelise ekspordi kontrolli areng. Relvade ja lahingutehnika hankekava arutelu. Eesti kaitseväe osalemine rahvusvahelistel missioonidel Iraagis, Afganistanis ja Kosovos, kutsutud kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts. Sotsiaalkomisjonis – Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööstuse ja kaubanduse tööinspektsiooni konventsiooni ( NR 81) ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põllumajanduse tööinspektsiooni konvetsiooni (NR 129 ) ratifitseerimise seaduse eelnõu (394 SE), Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seaduse muutmise seaduse eelnõu (383 SE). Väliskomisjonis – Venemaa strateegia parlamendikuulamised ja ülevaade olukorrast Gruusias, kutsutud välisministeeriumi 3. poliitikaosakonna peadirektor Margus Laidre ja 5. büroo direktor Jaan Hein. Õiguskomisjonis – võlaõigusseaduse muutmise seaduse1 eelnõu (429 SE), Euroopa Liidu Nõukogu määruse ( EÜ) nr 2157/2001 "Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta" rakendamise seaduse eelnõu (431 SE). Kell 10.30 – Riigikogu esimees Ene Ergma kohtub Austria suursaadiku, Dr. Jakub Forst-Battagliaga (RK esimehe külaliste tuba). Kell 12.30 – Riigikogu Eesti-Prantsuse parlamendirühma liikmete kohtumine Prantsuse suursaadiku Chantal de Ghaisne de Bourmont‘iga. Kell 13 – toimub ruumis L241 pressibriifing, kus Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Andres Lipstok teeb sissejuhatuse 2005. aasta riigieelarve arutelule (453 SE). Sotsiaalkomisjoni liige Margi Ein räägib kavandatavast seadusemuudatusest, mille põhisisuks on hooldajatoetuse maksmise senise korra muutmine (439 SE). Põhiseaduskomisjoni liige Mart Nutt tutvustab reklaamiseaduse täiendamise seaduse eelnõu, mille kohaselt keelataks avalikus kohas valimisagitatsiooniks üles seatud poliitiline välireklaam (387 SE). Kell 13.15 Riigikogu esimees Ene Ergma kohtub Eesti Lasterikaste Perede Liidu juhatuse liikmetega (RK esimehe külaliste tuba). Kell 14 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Serbia-Montenegro suursaadik Igor JovoviÄ” ́iga (L-253). Kell 16 – Riigikogu aseesimees Rein Lang kohtub Ungari suursaadikuga Laszlo Nikicser. Teisipäev, 12. oktoober Kell 10 algaval istungil esineb Eesti Panga president Vahur Kraft ettekandega Eesti Panga 2003. aasta aruande kohta. Finantsinspektsiooni juhatuse esimees Andres Trink esitab ettekande finantsinspektsiooni 2003. aasta aruande kohta. Istungil on kavas menetleda 7 eelnõu, mis kõik tulevad esimesele lugemisele. Nende hulgas ka Vabariigi Valitsuse algatatud tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö konventsiooniga ühinemise seaduse eelnõu (385 SE). Kultuurikomisjonis – põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava alternatiivse variandiga tutvumine, loovisikute ja loomeliitude seaduse eelnõu (412 SE). Maaelukomisjonis – väljasõiduistung Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli, arutusel maakutseharidus. Põhiseaduskomisjonis – kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (407 SE), arutelu kohaliku omavalitsuse üksuste üleriigiliste liitude esindajatega kohalike omavalitsuse probleemidest, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse eelnõu (251 SE). Rahanduskomisjonis – seaduse "2004. aasta lisaeelarve" eelnõu (444 SE). Riigikaitsekomisjonis – Põhja – Atlandi lepingu osalisriikide vahelise relvajõudude staatust reguleeriva kokkuleppega ja protokolliga Põhja-Atlandi lepingu alusel loodud rahvusvaheliste sõjaliste peakorterite staatuse kohta ühinemise seaduse eelnõu (436 SE), Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ning selle liikmesriikide esindajate ja rahvusvahelise personali staatuse kokkuleppega ühinemise seaduse eelnõu (437 SE). Sotsiaalkomisjonis – Töötu sotsiaalse kaitse seaduse ja sotsiaalhoolekande seaduse täiendamise seaduse eelnõu (411 SE), sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu (463 SE), riikliku pensionikindlustuse seaduse § 43 muutmise ja täiendamise seaduse eelnõu (352 SE), riikliku pensionikindlustuse seaduse § 43 lõike 1 muutmise seaduse eelnõu (380 SE). Väliskomisjonis – välisministeeriumi haldusala 2005. aasta eelarve, kutsutud välisministeeriumi asekantsler haldusküsimustes Mati Vaarmann. Arutusel Eesti konsulaar- ja viisapoliitika – viisakonsultatsioonisüsteem, kutsutud siseministeeriumi välismaalaste osakonna nõunik Kaija Kirch ja Kodakondsus- ja Migratsiooniameti viisa- ja illegaalse immigratsiooni osakonna viisabüroo juhataja Margit Ratnik. Õiguskomisjonis – Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti konventsiooniga ( Europoli konventsioon) ning selle muutmisprotokollidega ühinemisega seaduse eelnõu (438 SE). Kell 13.45 – Riigikogu Eesti-Gruusia parlamendirühma esimees Andres Herkel ja parlamendirühma liikmed kohtuvad Gruusia parlamendi delegatsiooniga. Kell 15 – Riigikogu külastab NATO Kaitsekolledži delegatsioon kellega kohtub Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees Sven Mikser ja kella 16-st väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson. Kohtumised toimuvad Valges saalis. Kell 15.20 – Riigikogu esimees Ene Ergma ja väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtuvad Gruusia Presidendi Mikhail Saakashvili ja teda saatva delegatsiooniga. Kell 16 – ruumis L262 algab seminar ”Kuidas arendada parlamendi kommunikatsioonistrateegiat?” Foorumil käsitletakse Riigikogu avalike suhete ja usalduse küsimusi, pressi parlamendikajastust, samuti Riigikogu suhteid kolmanda sektoriga. Ürituse avab Riigikogu esimees Ene Ergma, üles astuvad Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni professor Marju Lauristin, uuringukeskuse Faktum juhatuse esimees Juhan Kivirähk, ajalehe Postimees peatoimetaja Tarmu Tammerk, Riigikogu Kantselei (RKK) pressitalituse juhataja Aivar Jarne, kokkuvõtte toimunust teeb RKK direktor Heiki Sibul, seminari juhatab RKK pressi- ja infoosakonna juhataja Tõnu Kaljumäe. Kell 13 algab infotund, kus Riigikogu liikmete küsimustele vastavad põllumajandusminister Ester Tuiksoo, regionaalminister Jaan Õunapuu ja minister Paul-Eerik Rummo. Kell 14 algaval istungil on kavas menetleda 12 eelnõu, millest 2 tuleb kolmandale, 1 teisele ja 9 esimesele lugemisele. Neljanda päevakorrapunktina tuleb arutusele ”2005. aasta riigieelarve” seaduse eelnõu (453 SE). Esimesele lugemisele tuleb muu hulgas Vabariigi Valitsuse algatatud hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu (451 SE), Vabariigi Valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse, töötu sotsiaalse kaitse seaduse, ravikindlustuse seaduse, riikliku pensionikindlustuse seaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (439 SE) ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning töö- ja puhkeaja seaduse muutmise seaduse eelnõu (440 SE). Kell 10 – Pärnus algab poliitikakonverents ”Õnnestumised ja ebaõnnestumised maailma poliitikas”. Konverentsi avab Riigikogu esimees Ene Ergma, järgnevad ettekanded ja arutelud Eesti ja Euroopa välispoliitika kujundajatelt. Esinevad Riigikogu aseesimees ja Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Rein Lang, Riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson, Riigikogu liige, Eesti endine peaminister Mart Laar, Gruusia välisminister Salome Zurabišvili , Rootsi endine peaminister Carl Bildt, samuti Euroopa Liidu kogenud diplomaat ja poliitili ne mõtleja Robert Cooper . Konverents toimub hotellis ”Strand”, lisainfo: www.konverentsid.ee Neljapäev, 14. oktoober Kell 10 algaval istungil menetletakse esimesel lugemisel Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni, Eesti Reformierakonna fraktsiooni ja Ühenduse Vabariigi Eest – Res Publica fraktsiooni algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (426 SE). Kultuurikomisjonis – kutseõppeasutuse seaduse, Eesti Vabariigi haridusseaduse ja erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu (378 SE). Põhiseaduskomisjonis – Õiguskantsleri 2003.-2004. aasta tegevuse ülevaate arutelu (sh toimetulekutoetuste ja korrakaitse küsimus, Riigikogu liikmete äriühingute nõukogudesse kuulumine, Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite tunnustamine). Sotsiaalkomisjonis – sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse, riiklike peretoetuste seaduse, riigihangete seaduse, käibemaksuseaduse ja alaealiste mõjutusvahendite seaduse muutmise seaduse eelnõu (452 SE). Väliskomisjonis – Venemaa strateegia parlamendikuulamised, kutsutud Balti Venemaa Uurimise Keskuse direktor Vladimir Juškin. Kell 9 – Riigikogu esimees Ene Ergma ja väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtuvad Küprose Presidendi Tassos Papadopoulose ja teda saatva delegatsiooniga. Kell 11.30 – Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Mai Treial ja kultuurikomisjoni esimees Olav Aarna kohtuvad Bundestagi perekonna-, seenioride- ja noorsoopoliitikakomisjoni liikmetega. Kell 15 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Iraani suursaadik Mohsen Mohammadi ́ga (L-253). Järgneb kohtumine Armeenia Vabariigi suursaadiku Ashot Hovakimianiga. Kell 16.30 – Riigikogu esimees Ene Ergma kohtub Kanada suursaadiku Robert Andrigoga. Euroopa Liidu asjade komisjonis – Eesti seisukohad ELi põllumajanduse- ja kalanduse nõukogu 18.-19. oktoobri istungil. Kutsutud põllumajandusminister Ester Tuiksoo, keskkonnaminister Villu Reiljan. Eesti seisukohad ELi majanduse- ja rahanduse küsimuste nõukogu 21. oktoobri istungil. Kutsutud: rahandusminister Taavi Veskimägi. Seisukoha andmine Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi eelnõu, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses postiteenuste käibemaksuga kohta. Tutvumine teenuste raamdirektiiviga, kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi väliskaubanduspoliitika talituse juhataja Maria Koidu. Seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu vahendatud töötajate töötingimuste kohta. 22.-23. novembril Haagis toimuv COSAC-i konverents. 12.- 16. oktoober Riigikogu NATO Parlamentaarse Assamblee (PA) delegatsiooni juht Sven Mikser osaleb Madridis NATO PA kaitse- ja julgeolekukomitee töös. 13.- 16. oktoober Riigikogu NATO Parlamentaarse Assamblee delegatsiooni liige Toomas Tein osaleb Roomas toimuval NATO PA majandus- ja julgeolekukomitee korraldatud konverentsil ”Terrorismivastase võitluse majanduslikud aspektid”. 14.- 18. oktoober Riigikogu OSCE Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni asendusliige Väino Linde osaleb Minskis OSCE PA ametliku delegatsiooni liikmena Valgevene parlamendi valimiste vaatlemisel. 15. – 19. oktoober Riigikogu kultuurikomisjoni liige Katrin Saks ja sotsiaalkomisjoni liige Margi Ein osalevad Roomas naisparlamendiliikmete konverentsil ”Laste ja noorte kaitse”.


text: Commodus (Imperator Caesar Divi Marcus Antonini Pii Divi Antonini Pii Marcus Aurelius Commodus Antoninus Augustus; sünninimi Lucius Aurelius Commodus; 31. august 161 – 31. detsember 192 oli Vana-Rooma keiser 17. märts 180 kuni surmani. Mõrvati. Saadud tiitlid: Germanicus (172), Sarmaticus (175), Germanicus maximus (182), Britannicus (184). Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 161 Surnud 192


text: Vespasianus (Imperator Caesar Flavii Sabini Titus Flavii Petronis Vespasianus Augustus; sünninimi Titus Flavius Vespasianus; 17. november 9 Rieti, Latium – 23. juuni 79) oli Vana-Rooma keiser 1. juulist 69 kuni surmani. Ta oli tagasihoidlikust perest, kuid temast sai Flavia dünastia rajaja, kui ta keiser Nero järgse segaduste aja järel keisriks sai. Tema eelarvereformid ja impeeriumi kindlustamine lõid poliitilise stabiilsuse ja ka ulatusliku Rooma ehitusprogrammi. Vespasianus suri loomulikku surma. Lapsepõlv ja noorus Vespasianuse isa oli Flavius Sabinus, kes oli Rooma sõjamees ja maksukoguja. Tema ema oli Vespasia Polla, kes ei olnud samuti ühiskonnas eriti kõrgel sotsiaalsel tasemel, kuid kelle vend kuulus senatisse. Varajases nooruses jäi Vespasianus oma vanema venna Flavius Sabinuse varju, kes tõusis 48. aastal tähtsaks juhiks Doonaul ning oli aastaid Rooma prefekt keiser Nero ajal. Vespasianuse karjäär ei pidurdunud ka kuidagi, kuigi väidetavalt kõhkles ta enne kui astus venna jälgedes senatisse. Pärast sõjaväekarjääri Traakias, oli ta kvestor (rahandusametnik) Kreetal ning sai preetoriks kohe, kui seadus seda võimaldas, nimelt 39. aastal sündis tal esimene poeg Titus. Vespasianus proovis Caligula valitsemisajal keisri poolehoidu võita ning järgmise keisri, Claudiuse võimuperioodil võitis ta ühe võimuka vabakslastud orja, Narcissuse poolehoiu. Vespasianusest sai Legio II Augusta komandör. See leegion osales 43. aastal sissetungil Britanniasse. Ta osales seal edukalt ning ta sai oma saavutuste eest triumfiauhindu. 51. aastal sai Vespasianusest konsul. Pärast Claudiuse surma 54. aastal langes ka Narcissuse positsioon ja mõjuvõim, mis viisid lõpuks mehe enesetapuni. Mõnda aega ei saanud Vespasianuse enam ühtegi olulist ametiposti. Umbes 63. aastal sai temast Aafrika prokulaadi juht, kuid tema sealne range rahanduspoliitika viis tema populaarsuse väga madalale. Ühel korral pildusid vihased inimesed teda koguni kaalikatega. Ahne maine saatis Vespasianust sellest ajast elu lõpuni, kuigi pole alust kahtlustada teda positsiooni ära kasutamises ja rahva arvelt rikastumises. 66. aasta sügisel oli Vespasianus keiser Neroga Kreekas, kus ta mõtlematult jäi keisri kunstilavastuse ajal magama. Samas ei mõjutanud see intsident Vespasianuse määramist juutide mässu maha surumise juhiks Juudamaal 67. aasta veebruaris, kus Rooma oli juba eelnevatel aastatel kaks hävitavat kaotust saanud. See ametisse nimetamine oli erakordne, sest Juudamaale ei oldud varem leegionäridest koosnevat garnisoni saadetud, kuid Vespasianusele anti kolm leegionit ning lisaks veel abivägesid. Selle töö jaoks peeti Vespasianust turvaliseks valikuks, sest ta oli ühest küljest väga pädev kindral, kuid samas piisavalt alandlik, et mitte seal kaugel Nero vastu üles tõusta. Vespasianus viis 67. ja 68. aastal läbi kaks edukat sõjalist kampaaniat, mille käigus vallutati peaaegu kogu Juudamaa, välja arvatud Jeruusalemm. Pärast Nero surma 68. aasta juunis lõpetas Vespasianus võitluse Juudamaal. Võitlus võimu pärast Sõjategevuse katkemine Juudamaal oli üllatav. Samal ajal lahendas ta ka erimeelsusi Süüria Gaius Licinius Mucianusega. Pole teada, mida need kaks komandöri arutasid, kuid on pakutud, et võibolla arutati juba siis võimule pääsemist. Vespasianus nõudis, et sõjalise operatsiooni jätkamine Juudamaal nõuab uue keisri Galba käskkirja. See võis olla ka poliitiline käik, sest Vespasianus otsustas aktsepteerida Galba võimu, kuna keiser pärines auväärsest perekonnast, kellega vastuollu astumine oleks olnud ohtlik. Vespasianus hoidis madalat profiili ning saatis talvel 68.–69 oma poja Tituse Galbat õnnitlema. Uudised Galba mõrvast 15. jaanuaril 69 jõudsid Tituseni, kui ta oli Korinthose saarel, teel Galbat õnnitlema, mille järel Titus naasis Vespasianuse juurde. Kodusõda Roomas oli vältimatu, kuid peamised troonile pretendeerijad, Otho ja Vitellius olid mõlemad mehed, kellega Vespasianus oleks võinud konkureerida. Pärast Otho lüüasaamist hakkas ta toetajaid koguma. 1. juulil kuulutasid kindla plaani alusel kaks Egiptuse leegionit Vespasianuse keisriks ning paar päeva hiljem tegid seda ka Süüria ja Juudamaa leegionid. Vaevalt, et impeeriumi teiste osade reageerimine oli planeerimata, kuid Vespasianus väitis, et tema toetus põhines Vitelliuse valel juhtimisel. Oma positsiooni kindlustamiseks viis ta 69. aasta kesksuvel läbi põgusa kampaania juutide vastu. Ta saatis ka oma laevastiku välja, millel oli käsk kohtuda Mucianusega. Vespasianus ise suundus Aleksandriasse, kus hoidis kinni teravilja varusid, mis olid mõeldud Rooma saatmiseks. Augustis 69. aastal avaldasid Vespasianusele toetust ka Balkanil asuvad väed ning üks sealne komandör, Antonius Primus sisenes viie leegioniga Itaaliasse, kus purustas Cremona lähedal peamised Vitelliuse väed ning linn rüüstati. Seejärel võttis Antonius suuna lõunasse ning sisenes Rooma 20. detsembril. Vitellius võeti kinni ja hukati. Siiski ei jõudnud Antonius jõuda linna õigel ajal, et hoida ära Vespasianuse venna Sabinuse hukkamist, kes oli okupeerinud Kapitooliumi ja kaitses seda Vitelliuse vägede eest. Väideti ka, et ilma Antoniuse sissetungita oleks Vespasianus suutnud võimu võtta vereta, mis on pigem ebatõenäoline. Mingit tänu Antoniusele ei järgnenud. Kiirelt jõudis kohale Mucianus, kes haaras Roomas ohjad enda kätte. Vespasianuse valitsemisaeg 21. detsembril 69 kinnitas senat Vespasianuse ametlikult keisriks, kuid jäi üsna avameelselt kriitiliseks tema võimu sõjalise päritolu suhtes. Hiljem sai Vespasianus seadustega hulga volitusi, mis andisid talle suurema võimu, kui oli tema eelkäijatel. Vespasianuse jaoks oli äärmiselt oluline tema autoriteedi ja äsjaloodud perekonna (dünastia) asutamine ja tunnustamine. Ta avalikustas hoolikalt oma ametisseastumisega seotud jumalikke märke ja endale määratud auväärseid tiitleid. Ta lasi sõjaväel endale ja ka oma poeg Titusele au anda. Kogu oma valitsemisaja vältel oli ta veendunud, et tema pojad võtavad temalt keisriameti üle järgemööda, sest vanemal pojal Titusel polnud meessoost järglast. Eelneva tõttu oli keisril vaidlused päriliku järjestuse tõttu ka senaatoritega. Näiteks hukati umbes aastal 76 senaator Helvidius Priscus keisriga vastuollu minemise tõttu. Heldivius ja tema sõbrad olid Vespasianuse juhtimise suhtes üldist rahulolematust näidanud juba 70. aasta esimestel kuudel. 70. aasta oktoobris naasis Vespasianus Aleksandriast Rooma. Egiptuses tegeles Vespasianus raha kogumisega, näiteks käskis ta riigivarasid müüa, mis tekitas egiptlaste seas rahulolematust. Vespasianus teatas, et umbes kolme kordsed impeeriumi tulud on tarvis suunata riigi õigussüsteemi. Nii enne kui ka pärast tagasitulekut edendas ta oma finantsprogrammi. Ta suurendas ning teatud juhtudel lausa kahekordistas provintside maksustamist. Lisaks tühistas ta erinevate kreekakeelsete provintside ja linnade puutumatused. Ta nõudis skvotteritelt (vaba ülesharimata maad kasutav asunik - EKI) Itaalias maad riigigi omandiks ja kehtestas mitmesuguseid uusi makse. Veel suunas ta juutide Jeruusalemma templisse makstud maksud otse Rooma riigikassasse. Need sammud olid vajalikud, sest keiser Nero kulutused ja järgnenud kodusõda olid riigikassa puudujääki viinud. Kaasaegsed kirjutasid need sammud siiski keisri ahnuse arvele. See süüdistus polnud asjakohane. Vespasianuse riiklikeks vahenditeks kogutud summad ei ole teada, kuid tal jätkus raha, et rajada oma Foorum, Rahutempel, alustada Colosseumi ehitamist Nero Kuldse maja vundamendile ning taastada kapitoolium. Vespasianuse elulookirjutaja Suetonius väidab, et keiser jälgis kindlat ehituspoliitikat: "Esmalt taastada kõdunevas olekus stabiilsus ning seejärel seda kaunistada." Hoonete ehitusest ja heldekäelisusest sõprade vastu hoolimata pärandas ta oma järeltulijatele heas seisus riigikassa. Samasuguse stabiilsuse poole püüdles ta ka sõjanduses. Esimene ülesanne oli taastada distsipliin sõjaväes pärast 68.–89. aasta sündmusi. Juba enne Vespasianuse jõudmist Rooma vähendas Mucianus pretoriaanide arvu, mille keiser Vitellius oli viinud liiga suureks. Piiridel asunud Vitelliuse eest võidelnud leegionid reorganiseeriti, et kõrvaldada oht. Olulised muutused tehti idas, kus Vespasianus asendas Süürias paiknenud armee (kus oli Nero ajast vaid neli leegionit) kolme armeega, kokku kuue leegioniga Kapadookias, Süürias ja Juudamaal. Titus lõpetas edukalt sõja Juudamaal Jeruusalemma vallutamisega augustis 70. aastal. Samal ajal surus Vespasianuse nõbu Petilius Cerealis maha murettekitava mässu Reinimaal. Nüüd oli tee avatud arengute tegemiseks teatud piiridel. Näiteks annekteeriti edukalt territoorium Agri Decumates Lõuna-Saksamaal. Britannias tehti veelgi olulisemaid edusamme. Põhja-Inglismaal asuv Brigantia kuningriik liideti impeeriumiga ja liideti Britannia provintsile. Walesis summutati mäss ning 78. aastal alustas kindral Gnaeus Agrivola seitsmeaastast valitsemisaega, mis viis Rooma armee Šoti mägismaale. Valitsemisaja alguses oli Vespasianusel mõningaid raskusi oma poegadega. Poeg Domitianus oli olnud vastutustundetu ja ülbe enne isa tagasitulekut ning järgnevatel aastatel hoiti teda kindlakäeliselt teisejärgulisel positsioonil. Tituse juures oli häiriv see asjaolu, et tema väed palusid end juhtida Itaaliasse pärast võitu Juudamaal, kuid Titus otsustas naasta siiski üksi. Kuigi Titusele keelati iseseisev triumf Rooma sisenedes, sai temast praktiliselt Vespasianuse kaasvalitseja. Isa kõrval sai ta vägedelt austusavaldusi ning talle anti juhtida ka pretoriaanide vägi. 73. aastal said Vespasianus ja Titus tsensoriteks. Nad tegid suuri ümberkorraldusi provintsikogukondades, sealhulgas ka mõned varem mainitud maksumuudatused. Nad andsid Ladina õigused kogu Hispaaniale, mis tähendas, et kõik linnaametnikud said Rooma kodakondsuse ja tulu impeeriumi riigikassast. Rooma kodakondsust jagati ka muudes piirkondades heldekäeliselt. Lisaks värvati uusi liikmeid senatisse nii Itaaliast kui ka mujalt provintsidest. Vespasianusel õnnestus säilitada senatiga sõbralikud suhted hoolimata sellest, et valitsemisaja alguses olid mõned erimeelsused. Ajaloolane Tacitus, kes sai senaatoriks Vespasianuse valitsemisaja lõpus, märkis, et Vespasianus oli ainus keiser, kes oli aja jooksul paremaks muutunud. Vastastega, keda ta pidas ohtlikeks või lepitamatuteks, võis ta käituda halastamatult. Näiteks saatis ta Itaaliast välja filosoofide grupi, keda seostati senaator Helvidus Priscusega, kellega keisril olid vastuolud ning kes hiljem hukati. 78. aastal hukkas ta Eprius Marcelluse, kes oli varem tema üks lähedasemaid toetajaid, sest teda süüdistati vandenõus, mis võis olla suunatud Tituse ja tema armukese, juudi printsessi Berenice'i suhete vastu. Vespasianus näitas üles heasüdamlikku sallivust solvamise vastu, mis ei kahjustanud keisrit otseselt ega olnud ohuks tema valitsemisele. Vespasianus oli väga otsusekindel ja ambitsioonikas. Kohe oma valitsemisaja alguses koondas ta enda ümber võimsa kaaskonna, mis koosnes peamiselt lähisugulastest. Tema valitsemisaega peetakse küll mõistlikuks, kuid mitte nii heaks kui hilisemate keisrite, näiteks Traianuse või Hadrianuse poliitikat. Juba kaasaegsed uskusid, et Vespasianuse võit kodusõjas peatas impeeriumi lagunemise ja nõustusid, et pax ("rahu") sobib ja peaks olema põhimotiiv tema müntidel. Oma elu lõpus, ütles ta haigestununa: "Vae, puto deus fio" ("Oh kallis, ma arvan, et minust saab jumal") ning pärast Vespasianuse surma ta ka jumalikustati. Isiklikku Portreebüstidelt on näha, et Vespasianuse näojooned olid karmid ja kompromissitud. Ta oli üldiselt populaarne ning tema suur töövõime ja tagasihoidlikkus igapäevaelus olid teistele eeskujuks. Vespasianus oli ka nutikas ja ambitsioonikas. Ta abiellus Flavia Domitillaga. Neil olid pojad Titus ja Domitian ning tütar Flavia Domitilla, kes hiljem jumalikustati. Nii Vespasianuse naine kui ka tütar surid enne seda, kui temast sai keiser. Pärast naise surma naasis Vespasianus oma endise armukese Caenise juurde, kes oli keiser Tiberiuse õemees. Ka Caenis suri enne kui Vespasianusest sai valitseja. Vaata ka Nelja keisri aasta Viited Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 9 Surnud 79


| Mirjam Väljaots Archives - Tag "Mirjam Väljaots" Kas “Unistuste prints” Roberto de Silvestri käevangus olla on au või häbi? OHMYGOSSIP – Eestis kinnisvarafirma Colonna juht ja Inbanki aktsionär Roberto de Silvestri (40), kes laiemale üldsusele sai tuntuks reality saatest “Unistuste prints”, on Eestis vahetanud naisi tihedamini kui keskmine mees 10 aasta jooksul sokke. Korralikel naistel on tänaseks hirm ärimehega Dubais elav modell Mirjam Väljaots põrutab: Mind rivist välja lüüa on küllaltki keeruline! OHMYGOSSIP – “Modellikarjarjääri alustasin tänu rate.ee-le. Seal oli konkurss, kus otsiti modelle. Mul ei tulnud pähe kandideerida, olin 14 aastat vana ja toona mind modellindus väga ei huvitanud. Minu ema ütles, et proovi. Hiljem, kui olin juba E.M.A – ga Mirjam Väljaots Gossip.ee-le: “Ma ei sea endale modellinduses mingeid eesmärke ega poe tööd otsides nahast välja!” Kaunis modell ja Miss Tallinn 2007 II printsess Mirjam Väljaots, kes on tuntud ka kui Martin Saare endine ekskallim, peab ise modellindust pigem hobiks. Mirjam on osalenud arvukates moeshowdes, fotoshootidel ning reklaamides nii Eestis, kui välismaal. Modellid Kersti Kroon ja Mirjam Väljaots on peaosalised värskelt valminud DJ Shevtsovi & DJ Milleri muusikavideos Muusikavideo võtted toimusid kahel päeval neljal eri võttepaigal Tallinna kesklinnas ja Nõmme Spordiklubi basseinides. “Režissööriks oli Masa (Indrek Maasik) ning kaamera taga Tauno Sirel,” räägib Kersti Kroon Buduaar.ee-le. Martin Saare ekskallim Mirjam Väljaots: Modellitöö õpetab iseseisvust, toimetulemist ja teistega arvestamist. Modell Mirjam Väljaots (21) on üldsusele tuntuks saanud kui Miss Tallinn 2007 teise printsessi tiitli omanik. Mirjamil sai just läbi esimene aasta EBS’is, kus ta tudeerib ärijuhtimist ja võõrkeeli. Lisaks sellele reisib neiu ka aeg-ajalt ringi, et teha modellitööd. Modellina Martin Saar ja modell Mirjam Väljaots läksid lahku Kui veel septembris nähti staarkunstnik Martin Saart modell Mirjam Väljaotsa käevangus, siis praeguseks on paarike suhtes aja maha võtnud, põhjendades seda tuhiseva elutempo ja vajadusega viibida mitmes maailmalinnas korraga.


HARMET OÜ - 10282927 | ScoreStorybook | HARMET OÜ: palgarallilugu Aasta 2018 IV kvartalis kuulus HARMET OÜ meeskonda 519 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 465 EUR/kuus. Võrreldes III kvartaliga suurenes viimasel kvartalil meeskond 31 liikme võrra (6%) ja töötasu langetati summas keskmiselt 225 EUR töötaja kohta (-13%). Aasta 2018 lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 1 521 EUR ja teeb sealjuures käivet ettevõttele keskmiselt 11 811 EUR. Tööjõukulude osakaal käibest moodustab keskmiselt 16,6 protsenti. Palgaralli tõusuks ettevõttel vahendeid tõenäoliselt piisaks, sest viimati deklareeritud majandusaastal (2017) lõpetas ettevõte kasumiga, mille ärajagamisel töötajatele võrdsuse printsiibil saaks iga töötaja palka tõsta maksimaalselt veel 970 EUR/kuus (kogupalga fond) ja sel juhul lõpetaks ettevõte oma majandusaasta samasuguse kasumiga summas 970 EUR. HARMET OÜ tegutseb sektoris TÖÖTLEV TÖÖSTUS, kus ühele töötajale makstakse töötasu keskmiselt 947 EUR kuus. Harju maakondas, kus ettevõte tegutseb, on keskmine töötasu 1 021 EUR kuus. *