text: 1. Tallinna Ülikool Ajaloo Instituut Veiko JõeäärKONTROLLTÖÖD GÜMNAASIUMI AJALOOKURSUSELE„INIMENE, ÜHISKOND, KULTUUR“ Magistritöö Juhendaja: mag Mare Oja Tallinn 2006 2. SISUKORDSUMMARY...................................................................................................................................................................5THE KEYWORDS: THE DEVELOPMENT OF THE STUDENT’S THINKING, LEARNING RESULTSAND SKILLS (THE ANALYSIS OF SOURCES, ORIENTATION IN TIME, COMPARISONS,CONNECTIONS, CONCLUSIONS, ANALYSIS, THE USE OF KNOWLEDGE IN CONTEXT, ETC) –DESIGNING AND CHECKING, TEST TASKS, THE ANALYSIS OF TRYING THE TESTS OUT ATSCHOOLS......................................................................................................................................................................5SISSEJUHATUS...........................................................................................................................................................61 AJALOO ÕPETAMISEGA ARENDATAVAD OSKUSED GÜMNAASIUMIS.................................................9 1.1 ÜLEMINEK FAKTIPÕHISELT ÕPETAMISELT OSKUSI ARENDAVALE ÕPETAMISELE ..................................9 1.2 OSKUSTE SEOS SÜSTEEMMÕISTELISE MÕTLEMISE ARENGUGA.........................................................12 1.3 AJALOO ÕPITULEMUSED JA OSKUSED GÜMNAASIUMIS ..................................................................14 1.3.1 Allikatega töötamise oskuse arendamine..................................................................18 1.3.2 Analüütilise ja tõlgendusoskuste raamistiku loomine faktimaterjali kasutamiseks 242 ÜLESANNETE KOGUMIK....................................................................................................................................29 2.1 ÜLESANNETE KOGUMIKU TUTVUSTUS..........................................................................................29 2.1.1 Töö allikmaterjaliga: dokumentidega, kaartidega, pildiga.....................................30 2.1.2 Faktiteadmistel põhinevad ülesanded........................................................................33 2.2 ÜLESANDED.............................................................................................................................39 2.2.1 Esiaeg ja Vana-Idamaad.............................................................................................39 2.2.2 Vana-Kreeka. Hellenism ............................................................................................58 2.2.3 Vana-Rooma................................................................................................................77 2.2.4 Keskaeg ........................................................................................................................98 2.2.5 Uusaeg ........................................................................................................................1353 ÜLESANNETE KOGUMIKU KATSETAMISE TULEMUSTE ANALÜÜS..................................................167 3.1 ÜLESANNETE KOGUMIKU KATSETAMINE JA HINDAMINE...............................................................167 3.2 KONTROLLTÖÖDE SOORITUSTULEMUSTE ANALÜÜS.....................................................................170 3.3 ÜLESANNETE KONTROLLTÖÖDES KASUTAMISE ANALÜÜS..............................................................173 3.4 KOKKUVÕTE ÕPILASTE VASTUSTEST KÜSIMUSTIKULE..................................................................182 3.5 KOKKUVÕTE ÕPETAJATE VASTUSTEST KÜSIMUSTIKULE...............................................................188 2 3. 3.6 JÄRELDUSI ÜLESANNETE KATSETAMISE TULEMUSTEST.................................................................194KOKKUVÕTE..........................................................................................................................................................198KASUTATUD KIRJANDUS...................................................................................................................................201LISAD........................................................................................................................................................................205 LISA 1. JUHEND ÕPETAJALE ÜLESANNETE KOGUMIKU KATSETAMISE KOHTA .....................................206 LISA 1. JUHEND ÕPETAJALE ÜLESANNETE KOGUMIKU KATSETAMISE KOHTA .....................................206 LISA 2. KÜSITLUSLEHE NÄIDIS ÕPILASELE.....................................................................................208 LISA 2. KÜSITLUSLEHE NÄIDIS ÕPILASELE.....................................................................................208 LISA 3. KÜSITLUSLEHE NÄIDIS ÕPETAJALE....................................................................................210 3 5. SUMMARY The master’s thesis “Tests to Accompany the History Course for Upper-SecondaryStudents “Man, Society, Culture”” consists of 210 pages. The thesis has been written in Estonian.The bibliography comprises 37 items. The aim of the master’s thesis was to develop a classroom resource material, namely acollection of tests, to accompany the history course for upper-secondary students “Man, Society,Culture”. The collection of tests helps to check the knowledge of upper-secondary students inhistory according to the history syllabus of the 2002 national curriculum and is based on studymaterials currently (in 2006) in use in Estonia. The thesis provides an overview of developing skills within the frames of the upper-secondary history course. Tasks checking students’ knowledge and skills have been compiled.The trying out of test tasks has been analysed. Conclusions have been reached and suggestionshave been made. What makes the collection special is the fact that the tasks have been grouped accordingto learning results. Suggested answers compiled on the basis of study materials and maximumscore have been added to the tasks. The teacher can make up his or her own variant of the test bychoosing from a range of tasks checking the different knowledge and skills. Tasks have been compiled for all the themes of the course: ancient history, the MiddleAges, modern history. Ancient history tasks are divided into three according to the syllabus:prehistory and the Ancient Near-East, Ancient Greece, Ancient Rome. There are two types oftasks: tasks requiring work with source material and those checking the facts. The source materialincludes text documents, maps and picture material. The tasks were tested in five schools differing both in location and school type during theacademic year 2005/2006. The results and feedback were predominately positive. There is a realneed for test tasks and the teachers are willing to use the collection in their everyday work. The keywords: the development of the student’s thinking, learning results and skills (the analysis of sources, orientation in time, comparisons, connections, conclusions, analysis, the use of knowledge in context, etc) –designing and checking, test tasks, the analysis of trying the tests out at schools. 5 6. SISSEJUHATUS Ajalooõpetuses on Eestis viimase kümne aastaga toimunud liikumine õpitulemustepõhisele õpetusele, kus faktikeskse õpetusega võrreldes pööratakse suuremat rõhku oskustearendamisele. 1996. aasta Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava ajaloo ainekava seadiseesmärgiks teadmiste edastamise kõrval oskuste kujundamise. 1997. aastast rakendusriigieksamite süsteem. Ajaloo riigieksamite aluseks võeti õppekava nõuetest lähtuvalt jubaõpitulemused (sh oskused). 2002. aasta riikliku õppekava ajaloo ainekavas esitatud õppesisu jaõpitulemused täpsustati ja kirjutati lahti ainenõukogu poolt kogumikus Abiks õpetajale. Õppekava arendustöö ja riigieksamite süsteemi rakendamine on toonud kaasamärkimisväärseid muudatusi õppetöös. Ajaloo õpetamisel on seatud eesmärgiks probleemikeskneõpetus, kus valmisteadmiste vahendamise asemel arendatakse oskust õpiku, allikate ja muumaterjali põhjal luua oma ajaloopilt, tehes järeldusi ja avaldades oma arvamust ajaloosündmustevõi nähtuste kohta. Üksikfaktide tundmisele eelistatakse ajaloosündmuste ja nähtuste analüüsinõudvaid ülesandeid, ajalooõpetusega kujundatud oskusi. Hindamise aluseks on erinevateosaoskuste saavutatus: arutluste kirjutamine, töö allikmaterjaliga, eneseväljendus- jaanalüüsioskus jms. Oskuste kujundamist on hakanud toetama õppekirjandus: õpikutes, allikakogumikes jatöövihikutes on ülesandeid ja harjutusi. Riigieksamiteks valmistujatele koostatakse igal aastalbrošüürid, mis sisaldavad oskusi kujundavaid ülesandeid eksamiteemade kohta. Ka varasemateriigieksamite ülesanded on kasutamiseks avaldatud. Eelnev puudutab paraku peamiselt gümnaasiumi Eesti- ja lähiajaloo kursuseid, mis onseni olnud ajaloo riigieksamitel esindatud. Kõige mahukam ajalookursus gümnaasiumis –maailma ajalugu: inimene, ühiskond, kultuur on jäänud eksamiteemade hulgast välja. Kasutuselon alles esimese ringi õppekirjandus – aastatel 1998-2001 ilmunud õpik (koostaja H. Piirimäe) ja2003. aastal lisamaterjalina avaldatud ajalookonspekt (autor K. Lippus). Esimesed harjutustekogud – töövihikud tulid kasutusele 2005/2006 õppeaastal (autorid H. Ruusmaa; E. Tannberg jaM. Nagel). Maailma ajaloo kursus gümnaasiumis (esiajast kuni 19. sajandi lõpuni) pöörab senisestsuuremat tähelepanu ühiskonna vaimumaailmale ja kultuuriloole. Ajalugu käsitletakse 6 7. ühiskonnas ja kultuuris toimuvate protsessidena, mis nõuavad õpilastelt üldistus- javõrdlusoskust, pikaajaliste protsesside põhjuste ja tagajärgede nägemist. Kursus hõlmab laiateemaderingi ja on väga mahukas. Magistritöö eesmärgiks on välja töötada metoodiline materjal – kontrolltöö ülesannetekogumik gümnaasiumi ajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpetamiseks. Ülesannetekogumik kontrollib 2002. aasta riikliku õppekava (RÕK) ajaloo ainekava õpitulemusi ja põhinebhetkeseisuga kasutusel oleval õppekirjandusel. Kogumikuga püütakse täita puuduv osamaailmaajaloo kursuse õppematerjalis, mis võimaldaks kontrollida kursuse õpitulemusi, shajalooõpetusega kujundatud oskusi. Magistritöö ülesandeks on tõestada, et kontrolltööde kogumiku ülesannetega saabkontrollida ajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpitulemusi ja ajalooõpetusegakujundatavaid oskusi. Selleks, et osata paremini konstrueerida oskusi kontrollivaid ülesandeid, ontutvutud teemakohase õppe- ja teoreetilise kirjandusega. Samuti on uuritud mõtlemise arengut, etkoostada eakohased ja sobiva raskusastmega ülesanded. Eelneva põhjal esitatakse töös ülevaadeoskuste arendamisest gümnaasiumi ajalookursuses; koostatud on õpitulemusi ja osaoskusikontrollivad ülesanded kontrolltööde kogumikule; analüüsitud ülesannete katsetamist, jõutudjärelduste ja soovituste esitamiseni. Kontrolltööde kogumiku teeb uudseks asjaolu, et ülesanded on koondatud õpitulemustekontrollimisest lähtuvalt õpitulemuste kaupa. Ülesannetele on lisatud õppekirjanduse põhjalkoostatud eeldatavad vastused. Kõigi ülesannete juurde on kontrolltööde kasutamise ja hindamisehõlbustamiseks märgitud saadavad punktid. Õpetaja võib valida erinevaid õpitulemusi ja oskusikontrollivate ülesandetüüpide ja variantide vahel. Magistritöö koosneb kolmest peatükist. Esimeses peatükis antakse ülevaade oskustearendamisest gümnaasiumi ajalookursuses. Esimene peatükk on jagatud kolmeks alapeatükiks.Esimeses alapeatükis tehakse ülevaade faktipõhiselt õpetamiselt oskusi arendavale õpetamiseleüleminekust Suurbritannias ja Eestis. Teine alapeatükk käsitleb oskuste seotust mõtlemisearenguga tavamõistelisel, teadusmõistelisel ja süsteemmõistelisel tasandil. Kolmas alapeatükkkäsitleb gümnaasiumi ajalookursuse eesmärke ja kujundatavaid oskusi. Alapeatükk jagunebkaheks alaosaks, mis vaatlevad allikatega töötamise oskuse arendamist ning analüütilise jatõlgendusoskuste raamistiku loomist faktimaterjali kasutamisel. 7 8. Teises peatükis esitatakse kontrolltööde kogumiku ülesanded. Teise peatüki esimesesalapeatükis tutvustatakse ülesannete kogumiku koostamise põhimõtteid ja antakse ülevaadeülesannete tüüpidest (eraldi alaosad tööst allikmaterjaliga: dokumentidega, kaardi, pildiga jafaktiteadmistel põhinevatest ülesannetest). Teine alapeatükk koosneb kogumiku ülesannetest, misjaotuvad järgmiste teemade vahel: Esiaeg ja Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja hellenism, Vana-Rooma, keskaeg ja varauusaeg, uusaeg. Kolmanda peatüki sisuks on ülesannete koolikatsetuse tulemuste analüüs. Peatükkkoosneb kuuest alapeatükist. Esimeses alapeatükis tutvustatakse ülesannete kontrolltöödeskatsetamise ja hindamise tingimusi ning selles osalenud koole. Teise alapeatüki sisuks onkontrolltööde sooritamise tulemuste analüüs. Kolmandas alapeatükis analüüsitakse ülesannetekontrolltöödes kasutamist. Neljandas ja viiendas alapeatükis on esitatud kokkuvõtted õpilaste jaõpetajate vastustest küsimustikule, mis jagati koos ülesannetega katsetajatele. Kuues alapeatükkon kokkuvõtvatest järeldustest ülesannete katsetamise tulemuste põhjal. Magistritöö kirjutamisel on kasutatud järgmiste välisautorite töid: Haydn, James, Hunt1997, Medley, White 1997, Stradling 2005, Sylvester 1997 jt. Eesti autoritest on kasutatud Kikas2005, Oja 2003, 2006, Tannberg 2006, Toomela 2003 jt. Tänan magistritöö juhendajat ja ülesannete katsetamisel osalenud õpetajaid. 8 9. 1 AJALOO ÕPETAMISEGA ARENDATAVAD OSKUSED GÜMNAASIUMIS1.1 Üleminek faktipõhiselt õpetamiselt oskusi arendavale õpetamisele Oskuste arendamine gümnaasiumi ajalooõpetuses on jätkuvalt aktuaalne teema. Eestis onõpitulemuste põhine ainekava olnud ajaloo õpetamisel aluseks kümme aastat. Võrreldes Lääne-Euroopa riikidega on see siiski suhteliselt lühike aeg. Traditsioonilise faktikeskse õppimiseasendumine oskustekesksega nõuab pidevat tööd: õpetajate täiendkoolitamist, õppevahenditeväljatöötamist ja rakendamist. Õpitulemustes sõnastatud oskuste kontrollimine nõuab esmaltnende kujundamist mitmekesise ja järjekindla õpetamise teel. Riikliku õppekava ainekavas (2002) on määratletud ajaloo õpitulemused kooliastmetekaupa. Gümnaasiumi ajaloo õpitulemused käsitlevad teadmisi ja oskusi, mille omandamine onriiklikult ajalooõppimise eesmärgiks seatud. Vajadus ajalooõpetusega oskusi arendada tõusisEestis esile juba seoses 1996. aastal kehtestatud riikliku õppekavaga. Varasema ainekavagavõrreldes tõsteti ajaloo õpetamise eesmärgiks teadmiste edastamise kõrval oskuste kujundamine.1997. aastast rakendunud ajaloo riigieksamitega hakati eksamitööd koostama lähtuvalt riiklikuõppekava nõuetest – aluseks võeti õpitulemused (sealhulgas oskused). Hakkasid selgumavajakajäämised näiteks oskuses töötada allikatega (Oja 2003: 5-6). Oskuste arendamiselesuunatud eksamitööd tõid välja traditsiooniliselt teadmistekeskse õpetamise puudused muutunudnõudmiste osas. Koolis peamiselt õppeteemade tundmist hindav praktika, kus oskuste kujundamine jakontrollimine jäi tahaplaanile, tingis täienduse 2002. aasta ajaloo ainekavas, millega sätestatikokkuvõtva hinde kujunemine erinevate osaoskuste hindamise alusel (Oja 2006: 183). Oskuste kujundamist ajaloo õpetamisel hakkasid toetama mitmed trükised. 2002 ilmusainenõukogu poolt kogumik ainekava lahtikirjutatud õppesisu ja õpitulemustega, mida täiendasidartiklid metoodiliste soovitustega oskuste arendamiseks (Abiks õpetajale. Ajaloo õpetamisest.Tallinn, 2002). Eesti- ja lähiajaloo kursusele gümnaasiumis ilmusid allikakogumikud koos 9 10. ülesannetega, milles esitati metoodilisi võtteid ajaloo õpetamiseks (Tagasivaade minevikku –erinevad vaatenurgad. Ajalooõpetaja käsiraamat. Eesti Ajalooõpetajate Selts, 2000; Ajalugu eiole ainult minevik. Minevik ei ole veel ajalugu. Ajalooõpetaja käsiraamat. Eesti AjalooõpetajateSelts, 2004). Riigieksamite teemade kohta hakkasid ilmuma eksaminandide oskusiettevalmistavad ja eksamitulemusi analüüsivad kogumikud (esimene 1997; esinduslikumaksnäiteks Eksaminandile ajaloo riigieksamist. Tallinn, 2005; Ajalugu. Riigieksam 2003. Riigieksam2004. Tallinn, 2003). Gümnaasiumiastme õpikutes (erinevalt põhikoolist) on allikategatöötamisele siiski vähem tähelepanu pööratud (nt Helmut Piirimäe koostatud Inimene, ühiskond,kultuur I. Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma. Koolibri, 1998; Inimene, ühiskond,kultuur II. Keskaeg ja varauusaeg. Koolibri, 2000; Inimene, ühiskond, kultuur III. Uusaeg.Koolibri, 2001). Oskuste kujundamist arendavad õppematerjalid on ilmunud eelkõigegümnaasiumi ajaloo nende kursuste kohta, mille õpitulemusi kontrollitakse riigieksamitel. Ajaloo riigieksamid on Eestis seega kujunenud peamiseks oskutel põhinevateõpitulemuste arendamise eestvedajaks. Riigieksami vormi ja oskuste kontrollimise eeskujuks onolnud teiste kõrval ka Suurbritannia kogemus (Oja 2003: 38). Kuidas kujunes oskustepõhineajalooõpetus välja Suurbritannias? Oskuste arendamisele kooli ajalooõpetuse kaudu hakati Suurbritannia erialakirjandusestähelepanu pöörama juba 20. sajandi esimestel kümnenditel. Senine fakti- ja teadmistekeskne,õpetaja esitatu äraõppimisele suunatud paradigma hakkas Inglismaa õppekavades muutuma siiskialles 1970. aastatel. Ajalugu kui minevikus asetleidnud faktide kogum pidi õpilase jaoksmuutuma aktiivseks ja loominguliseks protsessiks, mille tähendus ja mõju ei olnud ette antud,vaid tuli kujundada õpilase aktiivse avastustöö tulemusel. Sellise meetodi lahutamatuks osaksmuutus töö allikatega, uurimuste ja esseede kirjutamine, õppekäigud, rollimängud jadiskussioonid. Muutus ka õpitava sisu. Tähelepanu hakati pöörama nähtuste ja protsessidearengule läbi ajaloo, keskendumisele valitud perioodi süvakäsitlusele, lähiajaloo mõjule kaasajaühiskonnale ja ajaloo ära tundmisele ning käsitlemisele õpilaste lähiümbruses. Poliitilise„suurmeeste ajaloo“ kõrval tõusis esile „lihtinimese“ elukeskkond, mõtted ja tunded, ideed jaolud, milles ühiskonnaliikmed ajalooprotsessi kuuluvad. Kõige selle tõttu tähtsustusajalooteadmiste kujundamisel oskuste arendamine. 1980. aastatel kujunes Inglismaal väljaoskustepõhine riigieksamite süsteem ajaloo õpitulemuste kontrollimiseks, kus õpilaste teadmisihinnati lahtikirjutatud oskustasandite kasutamise alusel. Kooliajalugu kui „toimunud sündmuste“ 10 1 11. äraõppimine asendus ajaloo kui „uurimise“ protsessiga koolis, kus läbi õpilaste aktiivse osalusekujunevad ajalooteadmised oskuste kujul ajalooga „ümber käia“ (Sylvester 1997: 9-22). Oskused ajalooga „ümber käia“ ja midagi „ette võtta“ ei kujune muidugi ilmaajalooteadmisteta. Kooli ajalooõpetuse peaküsimuseks võib pidada Robert Stradlingi käsitlusesseda, milliseid ajalooteadmisi ja –mõisteid võiksid õpilased mäletada kümme või viisteist aastatpärast kooli lõpetamist? Et ajaloo teljeks on faktid, ei saa küsimuseks olla sisu või oskusteõpetamine. Probleemiks on see, kuidas integreerida peamiselt teadmistel põhinevasse ainekavvaoskustel põhinevat õppimist. Tuleb mõelda, kuidas eesmärkide saavutamiseks oleks õpilastelehõlpsam õpetada neid oskusi ja mõtteviise ning arusaamist ajaloo võtmemõistetest, mis annavadneile analüütilise ja tõlgendamisoskuste raamistiku (Stradling 2005: 67-68). Üksikfaktid ja –teadmised omandavad seega oma tähenduse ja sisu alles oskuste kauduneid rakendada. Üksikfakt võib meelest ära minna, kuid kui raamistik, milles seda kasutadaosatakse, on omandatud, saab fakte alati uuesti leida ning oskus ajaloos orienteeruda ja sedamõista ei kahane. Ajalooteadmine rajaneb ühelt poolt ajaloofaktidel, teiselt poolt oskustel neid fakte leida,valida, hinnata ja kasutada. Ajalooalase informatsiooni leidmine ja kasutamine on seotudallikatega (esmaste, teiseste; kirjalike, suuliste, pildiliste jne). Oskust allikatega töötada rõhutaboskustepõhise ajalooõpetuse traditsioon. Isegi faktipõhine ajalooõpetus kasutab teadmisteorganiseerimiseks ajalooalaste põhioskuste rakendamist: põhjuste, seoste, võrdluste leidmiseoskust; oskust töötada kaardiga; kronoloogia tundmist; ajalooalaste mõistete ja isikute tundmist.Erinevus seisneb rõhuasetuses – faktikesksel õpetamisel on eesmärgiks eelkõige faktidetundmine, oskustekesksel oskuste kujundamine ajalooalast informatsiooni kasutada. Teine erinevus seisneb õppimise protsessis. Faktikeskne õpetamine rõhutab õpetaja/õpikuajalootõlgendusel põhinevat loenguvormi, kus õpilastel tuleb valmisteadmised omandada jataasesitada. Oskustepõhine õpetamine on seotud õpilaste iseseisva või rühmatööga, mille sisukson andmete (allikatepõhine) leidmine ja analüüs, erinevate probleemsituatsioonide, protsesside,sündmuste ja nähtuste iseseisev uurimine õpetaja juhendamisel. Õpilased saavad diskuteerida,kujundada oma hoiakuid ja suhtumisi, leida põhjendusi erinevatele tõlgendustele. Kasutatakseuurimuste ja projektide läbiviimist, oma seisukohta väljendavate esseede kirjutamist, rollimänge,ekskursioone ajaloolistesse paikadesse ja muuseumitesse. 11 1 12. Oskustepõhises ajalooõpetuses keskendutaksegi neile oskustele, mida vajatakseajalooalase (põhimõtteliselt aga igasuguse) informatsiooni hankimiseks ja analüüsiks. Ükski faktei ela väljaspool selle tõlgendamist, kasutamist ja rakendamist. Kui ajalugu õpetades tahetaksekujundada aktiivset ja iseseisvalt otsuseid langetavat ühiskonnaliiget, tuleb vastavaid oskusiõpetada.1.2 Oskuste seos süsteemmõistelise mõtlemise arenguga Oskuste kujunemise aluseks on mõtlemise areng. Mõtlemise areng on seotud õpilasepsühholoogilise arengu ja aineloogikaga. Gümnaasiumiasmes vaadeldakse Eesti ja maailma ajalugu teise kontsentrina. Seega onpõhiteadmised ja –mõisted õpilastel gümnaasiumi ajalookursuseks juba omandatud. Õpetus peabolema probleemikeskne, et vältida põhikoolis õpitu pelka kordamist. Mitmed oskused, millegapõhikoolis alles tutvust tehti, on gümnaasiumis juba täiel mahul rakendatavad, näiteks kriitilinetöö allikmaterjaliga, arutluse ja analüüsi kaudu seoste loomise ja järelduste tegemise oskus,isikliku suhtumise kujundamise ja sellele argumenteeritud põhjenduste leidmise oskus (RÕK2002). Õpilaste mõtlemine peaks gümnaasiumiastme ajalookursuses A. Toomela ja E. Kikasekäsitluse järgi (Toomela 2003: 1-16; Kikas 2005: 27-41) olema arenenud süsteemseksmõtlemiseks. Tavamõistelise mõtlemise „tavakogemuse“ tasandilt (otsese kogemuse analoogiatelpõhinev) on jõutud teadusmõistete tasandi kaudu (kogemuse kodeerimine märkidesse, mille vahelvalitsevad loogilised seosed, kus esineb tavaliselt üks juhtiv asjade ja nähtuste liigitamise viis)süsteemmõistelise mõtlemise tasandile (teadusmõistelise mõtlemise asetamine laiemasseteadmiste süsteemi, teadmiste sõltuvus kontekstist, erinevate tähenduste ja lahenduste leidminevastavalt sellele). Ajaloos võiks iseloomustada tavamõtlemise tasandit kogemusega, mida õpilane on isenäinud või kuulnud vahetult sündmustes osalenutelt (vanemad rääkisid, kuidas nemad siis elasid).Teadusmõistete tasandil muutub keskseks kirjapandud tekst. Teadmisi ajaloost seostatakseõpikus, raamatutes, filmides esitatuga. Tõeseks peetakse autoriteetses allikas kajastatavat. 12 1 13. Kujuneb kindel põhjuste ja seoste süsteem, millele ajalooteadmine peab vastama. Sellessüsteemis peab olema üks tõene käsitlus. Näiteks võib erinevate ajalooallikate erinevatestkirjeldustest ühe sündmuse kohta olla õigus vaid ühel. Teised on ekslikud, kuna neil puudub ntpiisav informatsioon „tegelikult“ toimunust (Toomela 2003: 1-2; Kikas 2005: 40). Süsteemmõistete kaudu kodeeritakse teadusmõisteline mõtlemine laia teadmiste süsteemi,mõistetakse, et ühel nähtusel võib erinevates seostesüsteemides olla erinevaid, mõnikord üksteistvälistavaid tähendusi. Süsteemne mõtlemine võimaldab probleemi lahendamisel arvestadakonteksti ja leida sellele sobiv lahend erinevate õigete lahendite hulgast. Sellega võimaldatakseanalüüsida järelduste aluseks olevaid eeldusi ja hinnata eelduste vastavust tegelikkusele(Toomela 2003: 3; Kikas 2005: 36-38). Tüüpilisi kooliülesandeid peetakse kuuluvat hästi defineeritud ülesannete hulka. Kuiülesannet saab erinevalt lahendada, kipuvad õpilased otsima „õiget“ lahendusviisi.Süsteemmõtlemise toetamiseks võiks anda õpilastele lahendada halvasti määratletud probleeme,nii et erinevad õpilased pakuvad tõenäoliselt välja erinevaid lahendusi. Edasi tuleks võrrelda jaarutleda selle üle, miks erinevaid lahendusviise kasutati, milliste tulemusteni jõuti ja tuua väljakonkreetsed tingimused kuidas saavutati efektiivsed lahendid (Kikas 2005: 40). Süsteemmõtlemine võimaldab kasutada ja võrrelda erinevates ainetundides sama nähtusekäsitlemise vaatenurki. Näiteks võrrelda uurimistööde metoodikaid loodus- jaühiskonnateadustes. Süsteemse mõtlemise korral on oskus eelkõige seotud valmisolekuga otsidauudseid lahendusi ja kombata oma teadmiste piire, erinedes sellega traditsioonilisest arusaamasteksperdist kui paljuteadjast mingis kitsas valdkonnas (Kikas 2005: 41-42). Ka võimaldab süsteemmõtlemine ületada vastuolu kooli- ja tavaelu nõudmiste vahel – nnkoolilahendus ei pruugi olla parim igapäevases kontekstis ja vastupidi. Õpilased oskavad sedaerinevust põhjendada, analüüsida konteksti, milles lahend on varem toiminud, ja hinnata, kasteistes tingimustes leitud lahend sobib (Toomela 2003: 11; Kikas 2005: 38). Ajalooõpetuses kujuneb süsteemmõtlemine välja ajaloo seostes erinevates õppeainetesomandatud teadmistega (kirjanduse-, kunsti-, muusikaajalugu, ühiskonnaõpetus ja geograafia).Süsteemne mõistete käsitlemine kujuneb töös eri tüüpi allikatega: teksti, kaardi, pildi jastatistilise materjaliga, mille tõlgendamine ja hindamine rajaneb järelduste tegemisel japõhjendamisel. Soovitav on erinevaid seisukohti kajastavate allikate kasutamine. Oskus asetadaend ajaloolisse situatsiooni, empaatiavõime, põhjenduste leidmine erinevatele tõlgendustele, oma 13 1 14. seisukoha kujundamine, kuuluvad süsteemse mõtlemise valdkonda. Arutlusoskusajalooprobleemide üle saabki kujuneda eelkõige mõistes nähtuste ja sündmuste toimumiselaiemat konteksti ja tingimusi. Oskuste arendamine on seega gümnaasiumi ajalookursuses seotud süsteemse mõtlemisearendamisega. Ilma süsteemse mõtlemise kujunemiseta ei ole võimalik arendada ajaloo ainekavaseesmärgiks seatud oskusi ja vastupidi- oskuste kujundamine on aluseks süsteemmõistelisemõtlemise välja arenemisele ajalooteadmiste kasutamisel.1.3 Ajaloo õpitulemused ja oskused gümnaasiumis Ainekava õpitulemused sisaldavad teadmisi ja oskusi, mida gümnaasiumiõpilased peavadajalookursusega omandama. Teadmiste aluseks on ajaloofaktide tundmine. Mida aga mõistaajaloofakti teadmisena? Teadmine ajaloos kui millestki arusaamine peaks seisnema vähemaltjärgmises: oskuses kirjeldada seda oma sõnadega; tuua sellest näiteid; tunda seda ära erinevatestingimustes ja olukordades; näha seoseid selle ja teiste faktide või ideedega; kasutada sedaerinevas kontekstis; ette näha selle mõnda tagajärge; esitada selle vastand (Haydn, Arthur, Hunt1997: 55). Nii liigutakse iseloomustamiselt selgituste ja seoste loomise suunas. J. Rohlfesi järgi (1997: 354-364, võetud Oja 2003: 10) saab eristada ajalooteadmisteomandamisel nelja taset: 1. Reprodutseerimine, mis hõlmab mehhaanilist kordamist kui ka õpitu(mõisteid ja seoseid) meeldejätmist. Õpilane esitab näiteks loetelu sündmuse põhjustest. 2.Iseseisev õpitu ümberorganiseerimine, näiteks teadmiste korrastamine. Siin korrastataksepõhjused kindlate valdkondade kaupa (majanduslikud, poliitilised, ideoloogilised vmt). 3.Ülekandmine - oskus jälgida küsimusi erinevast vaatepunktist. Õpilane esitab erinevate osapooltekäsitlusi sündmuse põhjustanud teguritest, toob välja erinevate osaliste huvid (nt ettevõtja,tööline, riigiametnik vmt). 4. Probleeme lahendav, avastav õppimine, mis on orienteeritudtundmatule probleemsituatsioonile, kus kontrollitav peab püstitama hüpoteese ja neid analüüsima.Sellel tasemel tuleks analüüsida erinevate põhjuste tähtsust ja rolli sündmuse toimumises, leidavastus küsimusele, mis oleks võinud juhtuda kui mõni põhjus oleks puudunud või asjaosalisedoleksid mingis situatsioonis teisiti käitunud. 14 1 15. Teadmised ajaloost sisaldavad nii ajaloofakte kui oskusi neid kasutada. Oskustearendamisel tuleb selgitada ajaloofaktide tundmise ja teadmise (mõistmise, arusaamise) erinevust.Tunda tähendab eelkõige reprodutseerida, taasesitada definitsioon, selgitus. Teadmine sisaldaboskust fakti mitmekülgselt analüüsida, leida seoseid faktide ja ajalooprotsesside vahel. Ajalooliste mõistete, isikute, sündmuste, nähtuste ja protsesside tundmine peabgümnaasiumis kujunema oskuseks neid kontekstis käsitleda. R. Stradling (2005: 68-69) soovitab ajaloo õpetamisel eristada põhimõisteid võiesmatasandi mõisteid ja protseduurilisi või teise tasandi mõisteid. Esmatasandi mõisted onajaloolised sündmused või nähtused, mis aitavad mõista nii ajaloo suundi ja mudeleid kuikonkreetseid sündmusi. Gümnaasiumi maailmaajaloo kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“õpitulemustes on sellisteks mõisteteks näiteks absolutism, valgustus, revolutsioon, reform,kapitalism, imperialism jne. Teise tasandi mõisted aitavad mõista, kuidas ajalooteadmised ja –mõistmine kujundatakseja konstrueeritakse. Selliste mõistete hulka kuuluvad: järjepidevus, muutus, kronoloogia,põhjuslikkus, võrdlus ja tõendusmaterjal. Kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpitulemustesesitatakse selliste mõistete rakendamiseks näiteks oskust välja tuua Ida ja Lääne kirikuerinevused; teadmist maadeavastuste eeldustest, põhjustest ja tulemustest; oskust iseloomustadahilisfeodaalset ja kapitalistlikku ühiskonda, muudatusi maailmapildis ja elulaadis. Ajaloo õpetamine, mis püüab arendada nii õpilaste analüütilisi oskusi kui nendeajalooteadmisi, peab Stradlingi järgi (2005: 74) ergutama õpilastes vastavate võtmeoskustearendamist: Oskust koostada asjakohaseid küsimusi; ajaloo vaidlusteemade või küsimuste uurimist javõimalike lahenduste esitamist; oskust uurida võimalikke infoallikaid ja eristada esmaseidinfoallikaid teisestest; oskust anda allikale hinnang vaatenurga, eelarvamuse, täpsuse jausaldatavuse järgi; enda vaatenurkade ja eelarvamuste märkamist ning nendega arvestamistolemasolevate tõendite tõlgendamisel; allikate kasutamist, eristades asjakohast informatsiooni,mis aitab vastata küsimustele; konkreetse sündmuse või olukorra info järjestamist; informatsioonikontekstualiseerimist, seostades seda informatsiooniga, mis neil perioodi kohta juba on;olemasolevast allikmaterjalist põhjuste ja põhjustajate otsimist ning oskust neid tähtsuse aluseljärjestada; järeldusteni jõudmist selle kohta, mis ja miks juhtus ning oskust seda põhjendada;suulise või kirjaliku loogilisel analüüsil põhineva selge kokkuvõtte koostamist. 15 1 16. Õppimise eesmärkidele (õpitulemustele) vastav oskuste spekter võib seega olla küllaltkilai. Siiski on eristatavad mõned põhioskused, mis seonduvad allikate kasutamise jaajalooprotsesside mõtestamisega. Oskuste kujundamist ajaloo õppimisel on mõnikord võrrelduddetektiivi või professionaalse ajaloolase tegevuses kasutatava meetodi õpetamisega. Õpilaseajalooteadmine peaks kujunema tema enda tegevuse kaudu. Õpetaja on sellisel juhul vahendaja,kes juhib tähelepanu ja suunab õpilase oskuste ning oma ajaloopildi kujunemist. Ajalooõpetusega arendatavad oskused põhinevad eesmärkidel, mis on esitatud ajalooainekava üldalustes (RÕK 2002). Ajalooõpetus gümnaasiumis on teine kontsenter maailma ja Eesti ajaloost milledimensioonid on kronoloogiline, poliitiline, majanduslik, sotsiaalne, kultuuriline ja ideeline. Valmis teadmiste vahendamine on vajalik ainult ülevaateteemades. Põhiline on õppimine,kus õppekirjanduse põhjal peab õpilane ise looma endale ajaloopildi, oskama teha järeldusi,avaldama arvamust ajaloosündmuste või nähtuste kohta, lahendama ajalooprobleeme. Entsüklopeedilise õpetuse asemel rakendatakse eksemplaarset, valikulist ajaloomaterjaligatutvumist. Eksemplaarne lähenemine realiseeritakse kronoloogilis-temaatilise printsiibina millessäilub ajaloolise aja mõiste. Rõhutatakse silla loomist mineviku ja kaasaja ajaloosündmuste vahel, arusaamakujundamist, et tänapäeva mõistmiseks tuleb pöörduda minevikku. Ajalooallikatega töötamiseljõutakse küsimuseni põhjuste-tagajärgede, sarnasuste-erinevuste, muutuste-järjepidevuse kohta.Õpilased mõistavad raskust otsustada sündmuste põhjuste üle. Tähtis on kujundada võimet seada end kellegi teise olukorda, näha maailma kellegi teiseseisukohast lähtudes. Tutvuda tuleks erinevate ajalookäsitlustega, samas kujundades kriitilistsuhtumist erinevatesse mõtteviisidesse. Mõista tuleks, et ajalookirjutamine on alati sõltunud ajastja kirjutajate seisukohtadest. Ajaloopildi kujunemisele peaks kaasa aitama mitmed koolivälised tegevused –ekskursioonid ja õppekäigud, samuti lähedaste teemade käsitlemine erinevatest aspektidestlähtuvalt ainetevahelise integratsiooni teel. Ajaloo õpitulemuste kontrolli ja hindamise eesmärgiks on saada ülevaade ajalooõpetuseeesmärkide saavutamisest. Kontrolli vormid peaksid olema mitmekesised, sisaldama suulist ja 16 1 17. kirjalikku küsitlust, tööd kaartidega, allikmaterjaliga, piltidega, pikaajaliste projektide, referaatideja uurimistööde koostamist, arutluse kirjutamist. Üksikfaktide tundmisele tuleb eelistadaolulisemate ajaloosündmuste ja nähtuste analüüsi nõudvaid ülesandeid, ajalooõpetusegakujundatud oskusi. Kokkuvõttev hinne kujuneb osaoskuste hindamisest (nt eneseväljendus- jaanalüüsioskus, materjali reprodutseerimine, arutluse kirjutamine, töö allikmaterjaliga jne) (RÕK2002). Ajalooõpetamisega eesmärgiks seatud oskused võib jagada laias laastus kaheks: allikategatöötamise oskused ja ajaloo kontseptsioonide ning teadmiste kasutamise oskused. Viimanehõlmab ajaloo sisuks olevaid seoste seletusskeeme (põhjus-tagajärg, sarnasus-erinevus,muutumine-järjepidevus), mis rakenduvad mõistete tõend, kronoloogia, usaldusväärsus,põhjendatus, tõlgendus jne kasutamise kaudu. Eesmärgiks on arendada oskust arutleda,analüüsida, kujundada põhjendatud otsustel ja hinnangutel rajanev oma seisukohtajaloosündmuste ja nähtuste kohta. Nimetatud oskuste arendamine on aluseks samuti ajalooainekavas esitatud oskustele, mille saavutatust gümnaasiumis hinnatakse (vt RÕK 2002). Ajalooõpetamisega seonduvate oskuste skaala on ulatuslik. Piirid oskuste vahel ei oletäpselt määratletavad, ühe oskuse areng sõltub teistest. Ajaloo õppimise aluseks on oskus esitada sarnaselt ajaloolasele põhiküsimusi: mis juhtus?miks juhtus? mis muutus? mis jäi samaks? millist mõju juhtunu avaldas? mille põhjal mejuhtunut teame? millised on probleemid toimunu väljaselgitamise ja allikate usaldusväärsusega?milliseid väiteid saab kinnitada? miks me saame erinevaid vastuseid oma küsimustele? Ajalooprotsesside mõistmine algab oskusest kasutada ajaloo peamisi mõisteid: põhjus jatagajärg, muutus ja järjepidevus, sarnasus ja erinevus. Oskus orienteeruda ajas on eeldusekseelnimetatud mõistete kasutamisele. Järgnevad ajaloo tõlgendamisega seotud oskused, mille aluseks on sarnaselt ajaloolasteleallikmaterjal. Oskus tõendusmaterjali kasutada ja analüüsida on üks ajalooõpetuse põhieesmärke.Kujundatakse oskus tõendeid analüüsida: eristada esmaseid ja sekundaarseid allikaid, hinnataallikate usaldusväärsust, oskus mõista tingimusi mis võivad põhjustada ajaloosündmuste erinevatinterpreteerimist eri autorite poolt ja eri ajastutel jne 17 1 18. Arutlemisoskus ajalooprobleemide üle kujuneb eelnevate oskuste arenedes. Oskuskujundada oma seisukohta probleemide käsitlemisel eeldab oskust leida ja kasutada põhjendusekstõendusmaterjali.1.3.1 Allikatega töötamise oskuse arendamine Allikate kasutamine ja nendega töötamine on oskustepõhise ajalooõpetuse üks kesksemaidülesandeid. Allikaid kasutades tutvutakse ajaloolaste töömeetodiga ja kujundatakse arusaamsellest, kuidas kujunevad teadmised ajaloost. Töö allikatega hõlmab tekste, pildimaterjali, filme, esemeid, kaarte, statistilist materjalijpm. Kasutades erinevaid allikaid kujuneb välja oskus näha neis kõigis ajaloolisi tõendeidminevikusündmustest ja protsessidest. Gümnaasiumi ajalooõpetuses tuleb kujundada oskus eristada allikaid nende päritolu järgi:kas tegemist on esmaste allikatega või sekundaarsetega, kas autor osales vahetult ise sündmustesvõi kommenteeris kuuldut, kas allikas on pärit samast ajast või hiljem koostatud. Ajalooliste isikute valikute hindamisel tuleb lähtuda neile teadaolevast informatsioonist,seades end nende olukorda (kujundada empaatiavõimet). Õpilased peavad mõistma, et otsustelangetamisel ja hinnangute andmisel lähtuvad eri autorid erinevatest tingimustest, väärtustest jmt.Kaasaja teadmiste ja väärtuste pinnalt otsuste tegemise kandmine ajaloolisesse situatsiooni ei oleadekvaatne. Igasugused allikad erinevad nende valmistamise eesmärkidelt, tingimustelt ja olukorrast.Õpilased peavad õppima ära tundma autorite eelarvamustest ja -teadmistest tingitud hoiakuid,neid selgitama ja arvestama. Propaganda tahtlik faktide valik ja moonutamine teatud seisukohaesitamiseks teenib alati teatud huve. Tuleb arendada oskust eristada fakte ja arvamusi. Õpilased peavad leidma seisukohtadelekinnitust mitmetes allikates esitatud fakte võrreldes. Tõendusmaterjali kasutamise ja analüüsimise oskuse kujundamine töös allikatega on üksajalooõpetuse põhieesmärke ja ülesandeid. Õpilased peaks jõudma järelduste tegemiseni ja omaseisukoha kujundama just allikmaterjali kriitilise hindamise põhjal. 18 1 19. Kujundamaks oma seisukohta, arendatakse oskust anda hinnangut allikates esitatudtõendusmaterjalile, võrrelda seda teistes allikates esitatud seisukohtadega ja hindama nendeusaldusväärsust. Nii esmaste kui teisaste allikatega töötades tuleb küsida: Kes ja miks selle kirjutas? Kuiusaldusväärne allikas on autor, millised võiksid olla tema eelarvamused ning kas materjal onselgelt tendentslik ja moonutab fakte? Kellele ja miks dokument koostati? Kust pärineb info jakuidas see saadi? Kas dokumendi sisu on kooskõlas teiste samateemaliste dokumentidega?(Stradling 2005: 171) Sama autor soovitab kasutada viit analüütilist tegevust, mis sobivad igasuguse allikategatöötamisega: kirjeldus, tõlgendamine ja järelduste tegemine, seostamine varasemate teadmistega,allikmaterjali lünkade kindlaksmääramine, täiendavate infoallikate kindlakstegemine (Stradling2005: 172). Õpilastele on võimalik jagada allikate analüüsi skeem, kus eelnevad tegevused onküsimuste ja ülesannetena lahti kirjutatud (Stradling 2005: 177-178). Suurbritannia koolides kasutatakse allikatöös erinevaid lahtikirjutatud oskustesaavutustasandeid. Näiteks jutustav, arusaamisel põhinev, võimel siduda vastust laiemassekonteksti. Kõrgemad tasandid eeldavad lisaks allikates esitatule oma teadmiste kasutamist.Peamine on oskus teadmisi kasutada, oskus kasutada ajaloo põhimõisteid nagu põhjus- tagajärg,sarnasus- erinevus neid hinnates ja oma otsuseid korrektselt põhjendades. Küsimused peavadjärjestuma madalamalt saavutustasandilt kõrgemale. Hinnatakse teadmiste vastamistoskustasanditele, mitte lihtsalt nende hulka (Haydn, Arthur, Hunt 1997: 237-240).Sooritustasandeid võimaldavate allikate ja küsimuste valik on siiski keeruline ülesanne, ega oleka Suurbritannias leidnud ühest lahendust (Medley, White 1997: 227-228). Ajaloo ainekava järgi hinnatakse allikaülesandeid samuti lähtuvalt kvaliteedist,kirjeldatakse kolme taset: teksti alusel loendi või seisukoha esitamine; iseloomustamine javõrdlemine; analüüs, isiklik hinnang ja selle põhjendamine (RÕK 2002). Teine ja kolmas taseeeldavad ka oma teadmiste kasutamist lisaks allikas esitatule. M. Oja esitab allikatega töösküsimuste esitamise peamiste eesmärkidena võrdlemist (asjakohase välja selgitamist); hinnangut(asjakohast otsustust); järelduste tegemist lähtuvalt allikates esitatud infost; rakendamist,otsustust, oma seisukoha kujundamist, kasutades lisaks allikatele ka taustteadmisi (2006:187-188). 19 1 20. E. Tannberg peab kasutatavaks allikatega töötamisel gümnaasiumis erinevate allikatevõrdlust, sarnasuste ja erinevuste leidmist, nende põhjendamist. Võrreldavaid allikaid võib ollarohkem kui kaks, küsimustele vastamine peab eeldama peale tekstist leitava info kataustateadmiste kasutamist, teadaoleva info võrdlemist ning seoste loomist. Soovitav on koostadaka eraldi allikatöid (2006: 198). Töös kirjalike allikatega saab kasutada nii esmaseid kui sekundaarseid tekste. Esmasteallikatena käsitletakse „lähteallikast pärit, töötlemata ja puudulikku allikmaterjali“, samas kuiteisesed allikad on ajaloolaste, ajakirjanike, kommentaatorite ja vaatlejate kirjutised jamõtisklused (Stradling 2005: 170 viide määratlusele raamatus A. Marwick, The nature of history,London, 1970: 132). Erinevate kirjalike, eriti esmaste allikate kasutamine võimaldab õpilastel kontrollidaõpikutes, õpetajate või massimeedia pakutud järeldusi ja tõlgendusi. Esmaste allikate kasutamineparalleelselt õpikutega aitab kujundada faktide ja tõlgenduste kontrollimise harjumust muudeallikate abil (Stradling 2005: 168). Järgnevalt vaatleme allikatega töötamise oskuste arendamise ja rakendamise võimalusimõnede gümnaasiumi maailmaajaloo kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ täpsustatudõpitulemuste saavutamisel. Kasutame näitena uusaja teema õpitulemusi õpilane mõistab Suure Prantsuserevolutsiooni ja Napoleoni reformide mõju Euroopale; teab, kes oli Napoleon; oskab seletadamõisteid revolutsioon, reform, reaktsioon. Õpitulemuste kujundamisel saab arendada oskust töötada allikatekstiga. Näiteks saavad õpilased väljavõtte „Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsioonist“. Esmalttuleks vastata küsimustele: Millal ja kelle poolt vastav dokument vastu võeti? Milliste sündmusteja arengutega oli dokumendi vastu võtmine seotud? Järgnevalt lastakse õpilastel esitada kokkuvõtvalt (oma sõnastuses) dokumendi põhiideed.Sellele võiks järgneda ideede grupeerimine valdkonniti: Mis valdkondi ideed käsitlevad? Et selgitada dokumendi tähendust, tuleks küsida: Kelle huvisid dokument puudutas? ehkMillised seisused (või ühiskonnakihid) sellest kõige rohkem kaotasid, millised võitsid?Küsimusele vastamine kujundab empaatiavõimet, oskust asetada end ajaloolisesse situatsiooni,näha sündmusi kellegi teise vaatenurgast. 20 2 21. Dokumendi alusel saab küsida, kuidas rakendusid deklaratsiooni põhimõttedrevolutsioonisündmuste käigus. Õpilased toovad näiteid, kus deklaratsiooni ideid ellu viidi,milliste otsuste ja sammudega neid teostati. Oma arvamust aitavad kujundada küsimused: Kaskõik põhimõtete rakendusviisid olid õigustatud? Milliseid võimalusi oleks saanud veel kasutada?Käsitledes põhimõtete rakendamist võib lasta tuua näiteid juhtudest, kus neist ei lähtutud. Mis oliselle põhjuseks? Kas selline tegevus oli vältimatu? Kuidas oleks saanud seda ära hoida? Deklaratsioonis esitatud põhimõtete tähtsust ja mõju aitab selgitada võrdlus tänapäevaga.Kasutada võiks näiteks Eesti Vabariigi põhiseaduse väljavõtteid. Õpilastel tuleks leidadokumentide vahel sarnasusi ja nendest näiteid esitada. Kui eesmärgiks on deklaratsioonis esitatud ideede päritolu selgitamine, tuleks kasutadavalgustajate tekstide väljavõtteid või nende ideede tutvustusi. Õpilased tooksid jällegi väljaallikates leiduvad filosoofide vaateid, mis deklaratsioonis esinevad. Selliseks võrdluseks võibkasutada ka nt Ameerika Iseseisvusdeklaratsiooni või USA põhiseaduse teksti. Õpitulemuse saavutamise kontekstis võiks deklaratsiooni võrrelda ka absolutismiajavalitsemiskorda puudutavate allikatega (nt Bossuet põhjendustega monarhia eelistest). Niiselguks deklaratsiooni tähtsus valitsemiskorralduse põhimõtete muutumisel. Õpilased leiaksiderinevusi esitades näiteid muutunud arusaamadest. Küsimused: Millest muutused olid tingitud?Kuidas mõjutasid muutused inimeste elukorraldust? toovad esile deklaratsioonis esitatudpõhimõtete murrangulise mõju valitsemiskorraldusele Euroopas ja demokraatia ideedekehtestamisele. Kontrolltööde ülesannetest puudutab vastava õpitulemuse saavutamist tekstiülesanne 114. Allikatega töötades tuleks tähelepanu pöörata oskuse arendamisele neis esinevaidseisukohti hinnata ja tõlgendada. Õpilased peavad jõudma mõistmiseni, et kõik allikad sünnivadmingis kontekstis, mis selgitab autorite käsitlust. Konteksti tundmine (ehk siis allikas puuduvainformatsiooni teadmine, millega saab allikat seletada) võimaldab näha allikas mitte ainultinformatsiooni hankimise kohta, vaid tõlgendada neid tingimusi ja asjaolusid, mis selles esitatutselgitavad. Tuleks vastata küsimustele: Kellele, miks, mis eesmärgil allikas loodi? Millise infopõhjal on allikas esitatud seisukohad kujunenud? Millised olid allika koostamise asjaolud? jne. Abiks tõlgenduste muutumise mõistmisel võib olla asjaolude arvestamine, mis seisukohtikujundavad: erinevused tõendiks toodud allikmaterjalis ( nt kaasaegse kirjeldus, statistika ); 21 2 22. erinev audients, kellele ollakse suunatud (nt algklasside õpilased, televisioonivaatajad); uuteteadmiste kättesaadavus ( nt meditsiinilised, teaduslikud, lingvistilised); uued tõendid ( ntarheoloogilised, äsja avastatud käsikirjad, uued tõlked). Tõlgendused kajastavad ideede,suhtumiste ja veendumuste muutumist nende esitamise ajal (Haydn, Arthur, Hunt 1997: 126). Ajalookaardiga töötamise oskus on ajaloo õpetamisel tähtsal kohal. Kaart võimaldabsiduda ajalooteadmisi geograafiaga. Õpitakse tundma tänapäeva riikide ja rahvaste kujunemist,poliitilist, majanduslikku ning kultuurilist arengut läbi ajaloo. Kaardil selgub kõige pareminigeograafiliste tingimuste seos tsivilisatsiooni arenguga. Kaardiga töötamisel kujundatakse oskust kaardilt informatsiooni leida, oskust võrreldaerinevaid kaarte, oskust leida kaardilt muutusi. Kaardi analüüsimisel kujundatakse oskust esitadasarnasusi ja erinevusi, leida põhjuseid toimunud muutustele. Kaardiga töötades on oluline, et osataks näha muutusi ja siduda neid ajaloolistesündmustega. Näiteks võib kasutada järgmisi Euroopa poliitilisi kaarte: enne revolutsiooni ja Napoleonivallutusi, Napoleoni võimu tippajal ja peale Viini kongressi. Kaardiga töötamine võiks alata nendel kujutatud riikide ja territooriumite kirjeldamisest -milliseid riike kaardid kujutavad, millised alad riikide koosseisu kuuluvad. Õpilastel tuleks tuuavastavaid näiteid. Järgmisena saab välja tuua riikide ja nende territooriumi muutused. Õpilastel tulekskujundada oskus seostada muutusi kaardil ajaloosündmustega. Nt küsimused: Kuidas muutusPrantsusmaa territoorium revolutsiooni ja sõdade tulemusel? Millised alad liidetiPrantsusmaaga? Millised Prantsusmaast sõltuvad riigid Euroopas loodi? Milliste riikidega olidPrantsusmaal liitlassuhted? Napoleoni sõdu käsitledes tuleks lasta kaardil leida olulisemate lahingute toimumiskohadja esitada selgitused nende mõjust sõja käigule. Kaardilt info leidmine seostub nii sündmustetagajärgede nägemise ning ajas orienteerumise oskusega. Kaardiga Napoleoni ümberkorraldustest Euroopas saab siduda küsimuse tema sõjalise japoliitilise edu kohta: Miks, millistel põhjustel suutis Prantsusmaa edu saavutada? Kuiküsimusele vastamine tekitab raskusi, võib esitada suunavaid täiendusi: Kuidas aitas sellele 22 2 23. kaasa armee korraldus, lahingutaktika, Napoleoni oskused jne? Kujundatakse oskust leidapõhjendusi toimunud muutustele. Ka Viini kongressi järgsel kaardil tuleks lasta selgitada muutusi riikide ja nendeterritooriumi osas. Õpilased peaksid oskama tuua näiteid muutustest, samuti siduda neidkongressil kehtestatud põhimõtetega. Kaardiga töötamise tulemusel kujunevad oskused siduda muutusi kaardil ajaloolistesündmustega, näha muutuste põhjuseid, leida tõendeid oma otsustuste kinnitamiseks. Õpilasedpeaksid omandama oskuse kaarte poliitiliste muutuste alusel ära tunda ja siduda neid vastavaajaperioodi ja sündmustikuga. Õpitulemusena mõistetakse Suure Prantsuse revolutsiooni jaNapoleoni reformide mõju Euroopa poliitilisele kaardile, riikide territooriumi muutustele, liitudeja lepingute süsteemile riikide vahel. Ülesannete kogumikus käsitleb vastavat õpitulemust kaardiülesanne 133. Õpitulemuste kujundamisel saab arendada oskust analüüsida pildimaterjali. Pildimaterjali kasutamine võimaldab muuta teema käsitlemise elavamaks ja annabõpilastele võimaluse rakendada oma taustteadmisi. Pildimaterjalina võib kasutadakõikvõimalikku visuaalset ainest alustades sündmusi kajastavatest dokumentaalsetest fotodest,maalidest, joonistustest kuni karikatuurideni. Piltide kasutamine peaks lähtuma samasugustestpõhimõtetest kui allikatekstide puhul – oluline on allikmaterjalist informatsiooni leidmine jaanalüüsimine kasutades teadmisi vastava ajalooperioodi või sündmuse kohta. Vältida tuleksainult äratundmisel põhinevaid ülesandeid. Töö piltidega arendab oskust leida ja analüüsida neist saadavat informatsiooni, sedalaiema kontekstiga siduda, avada piltidel kujutatu seoseid ajaloosündmuste ja protsessidega ninghinnata kujutatu usaldusväärsust. Pildiülesannete kasutamise eesmärgiks on analüüsioskusearendamine ja pildilt informatsiooni väljalugemise oskuse kujundamine ja kontrollimine. Napoleoni tegevust sobivad iseloomustama pildid temast erinevatel eluperioodidel (ntnoorusaja portree, maalid võidukast väepealikust, keisriks kroonimine, Venemaa sõjakäigultnaasmine, troonist loobumine ja pagendusaeg). Pilte saab analüüsida, lastes selgitada, kuidas onNapoleoni kujutatud, millises ümbruses, milliste sündmuste keskel on teda esitatud; kuidas onmuutunud Napoleoni välimus, hoiak, meeleolu. Piltide pealkirjad peaks õpilastele olema etteantud, kuid võib lasta ka pealkirju ja pilte ise kokku viia. Õpilastel tuleks selgitada piltidelkujutatud sündmusi või/ja olukorda, milles Napoleon sel ajal viibis. Lõpuks tuleks anda hinnang 23 2 24. Napoleoni rollile vastaval ajaperioodil. Nt Milline ülesanne anti noorele Napoleonile sõjaskoalitsioonivägedega? Kuidas ta sellega hakkama sai? Millised võimalused avas see tallepoliitikas? Sobiv on lõpetada pildianalüüs temaatilise jutustuse või essee kirjutamisegaNapoleonist kui väejuhist, valitsejast ja inimesest. Nt Kuivõrd kajastus Napoleoni tegevusväejuhi ja valitsejana tema isiklikus elus? Mil määral oli Napoleoni ja Euroopa saatus omavahelseotud? Antud ülesandega kujundatakse ka empaatiavõimet, ajaloolise isiku inimlikule saatuselekaasa elamist ja selle mõistmist, millised seosed võivad esineda üksikisiku ja ühiskonna vahelmõne inimese elus. Õpitulemusena kujuneb teadmine sellest, kes oli Napoleon ja kuidas mõjutastema elukäik Euroopa ajalugu.1.3.2 Analüütilise ja tõlgendusoskuste raamistiku loomine faktimaterjali kasutamiseks Ajalooteadmiste kujundamiseks on vajalik orienteeruda ajalugu mõtestavate ja seletavatepõhimõistete kasutamises: kronoloogia, põhjus- tagajärg, võrdlus jmt. Oskus nähtusi, sündmusi japrotsesse seostatult käsitleda kujunebki mainitud mõistete kasutamise oskuse alusel. Analüüs jatõlgendamine on ajaloosündmuste käsitlemise põhisisu. Kronoloogia tundmine ja ajas orienteerumise oskus on ajaloo telg, mida mõistmata eisaa ajaloosündmusi ja nähtusi omavahel seostada. Faktikeskses õpetamises kasutati hulgaliseltdaatumeid, mida tuli teada. Oskus ajas sündmusi ja nähtusi seostada kujuneb küll sündmuste ajatoimumise teadmise läbi, kuid ei sea seda omaette eesmärgiks. Peamine on faktide asetaminekonteksti, kus nad omandavad koha teatud järjestusega. Ajas orienteerumist saab kujundada kronoloogiliste ülevaatetabelitega, kus erinevatevaldkondade (nt kultuur, poliitika, majandus) sündmused ja nähtused on esitatud paralleelselt.Võrdlustabelid sobivad ka erinevate riikide kohta, kus esitatakse samaaegseid nähtusi jasündmusi koos. Ajas orienteerumine on vajalik ka sündmuste põhjusliku seose leidmiseks.Võimalik on koostada skeeme, kus mingi nähtuse areng esitatakse põhjusliku reana. Õpilased 24 2 25. saavad aru, kuidas ühest sündmusest või nähtusest kujunes teine, õpivad neid järjestama jaseostatult nägema. Ülesanded, millega ajas orienteerumist kujundada, võivad olla järgmised: palutakseesitatud sündmused või nähtused jagada etteantud perioodide vahel; esitatud sündmused võimärksõnad ajaliselt õigesti reastada; jagada sündmused teatud sündmusest varem või hiljemtoimunuteks jne. Soovides arendada põhjuslikkuse kasutamise oskust võib lasta selgitada esitatudsündmuste ja nähtuste omavahelisi seoseid ja neid sellega ajalisse järjestusse seada. Ajalooalaste mõistete tundmine ja kontekstis kasutamise oskus aitab ajalooprotsessigasiduda nähtusi, isikuid, sündmusi jne. Ajaloomõistete selgitamine on otstarbekas mõistekaardiabil, kus esitatakse iseloomulikke tunnuseid, tuuakse näiteid ja antakse selgitus millega on tegu.Ideekaardi kujundamisel saab mõistet siduda veelgi laiemasse tunnuste, põhjuste ja tägajärgedevõrku (vt Buehl 2001: 45-48, 90-93). Sagedane definitsioonide ära õppimine tuleks kujundadaomasõnastuslikuks vastuseks, millega tuuakse näiteid, selgitatakse mõju ja tähendust. Mõistete tundmist ja kontekstiga sidumist saab arendada ülesannetega, kus palutakse tuuanäiteid, selgitada tähendust erineval viisil, anda hinnang tähtsusele või mõjule jmt. Lihtsaimvõimalus kontrollida teadmisi on esitada selgitusi, näiteid või tunnuseid lastes neid sidudamõistega. Arendavam on lasta sama teha vastupidi. Põhjuslikkuse käsitlemisel tuleks esmalt eristada pikemaajalisi ja lühiajalisi põhjuseidning ajendeid. Õpilased võiksid jagada põhjuseid erinevatesse kategooriatesse- millised olidpikemaajalised põhjused, mis tingisid vastava olukorra kujunemise, millised kujunesidlühemaajaliste protsesside tulemusel, millest said sündmused alguse, mis neid ajendas. Näiteks võib Suure Prantsuse revolutsiooni pikaajalisteks põhjusteks lugeda feodaakorraja absolutismi kriisi, valgustusideede levikut jmt. Vahetumad põhjused olid seotud osalemisegaAmeerika mandril toimunud (ebaõnnestunud) sõdades, mis viis riigikassa pankrotti,generaalstaatide kokkukutsumises jmt. Rahvarevolutsiooni ajendiks sai Neckeri tagandamine japalgasõdurite vägede koondamine Pariisi kuninga poolt. Põhjuste analüüs võiks seisneda nende reastamises tähtsuse järgi, põhjendades omaotsuseid. Uuritakse sündmusi või ajendeid, mis põhjused esile kutsusid. 25 2 26. Põhjuseid uurides kujuneb vastus küsimustele: Miks see just siis juhtus? Kui see olijuhtunud, kas siis järgnev oli paratamatu? Kas seda oleks saanud ära hoida? Nii õpitakse mõistmaotsuste langetamise tingimusi, võimalusi valida erinevate arenguvariantide vahel ja juhuse rolli. Põhjuslikkuse käsitlemise oskust saab õpilastes kujundada erinevate küsimuste jaülesannetega: Millised olid pikaajalised ja vahetud põhjused? Mis sai sündmuste ajendiks? Õpilasedleiavad põhjuseid, võrdlevad neid omavahel ja hindavad nende rolli sündmuste kujunemisel.Oluline on lasta põhjuseid mitte ainult loetleda, vaid selgitada nende seost sündmustega. Millineoli peamine põhjus? Kas midagi oleks võinud muuta, ära hoida? Kuidas? Kas sündmusetoimumine oli vältimatu? Samasugune analüüs kehtib ka tagajärgede kohta. Õpilased näevad tulemusena seoseid,oskavad neid hinnata ja kujundada oma arvamus toimunu kujunemise kohta. Järgmine näide põhjuslikkuse analüüsi oskuse kujundamisest põhineb Suurbritanniaskasutatud mudelil, kus põhjuste analüüsioskust hinnatakse erinevatest eesmärkidest lähtuvalt jaeristatakse vastusetasandid vastavalt osaoskuste astmele. Näide pärineb raamatust Learning toTeach History (1997: 237-239), kuid seda on rakendatud teemale, mis on seotud maailmaajalookursusega „Inimene, ühiskond, kultuur“. Ülesandes on ette antud võimalikud põhjused, millega seletada Napoleoni edukoalitsioonisõdades. Õpilased peavad vastama kolmele küsimusele, millest igaüks kontrollibteatud eesmärgina sõnastatud analüütilist oskust. Ülesandele on lisatud punktid, mida sedasooritades on võimalik saavutada. Loetelu põhjustest, mis võiks seletada Napoleoni edu koalitsioonisõdades. Prantsusmaal kehtestatud üldine sõjaväekohustus Lõdvalt seotud laskuriteahela kasutamine lahingutaktikas Otsustavate pealetungilahingute pidamine rünnakul Võitlevate vägede isevarustamine rekvireerimise teel Edutamine sõjaväes vastavalt vaprusele ning saavutustele Ülesanded: 26 2 27. 1) Valige üks loetelus esitatud põhjustest. Selgitage, millist osa mängis see Napoleoni edus. (4p)2) Kas mõned loetelus esitatud põhjustest on teistest tähtsamad Napoleoni edu seletamisel? Kasutage enda teadmisi perioodist selgitamaks oma valikut. (6p)3) Miks saavutas Napoleon edu koalitsioonisõdades? Kasutage kõiki põhjendusi esitatud loendis, samuti oma teadmisi teistest põhjustest, et esitada täielik selgitus. (10p)1) Eesmärk: Selgitada, millist rolli mängib põhjus seotult võtmeküsimusega.1. tasand: annab jutustava vastuseÕpilane kirjeldab valitud põhjust ilma seda sidumata Napoleoni eduga (1p)2. tasand: annab vastuse, mis näitab arusaamist põhjusest ja mõjustÕpilane seob valitud põhjuse Napoleoni eduga (2-3p)3. tasand: näitab võimet asetada valitud põhjus laiemasse kontekstiÕpilane näeb põhjuse kaasaaitavat osa sündmuste ahelas, mis viis edu saavutamiseni.Näiteks edutamine sõjaväes andis sõduritele motiivi võidelda, millega kaasnesametikõrgendus ja sissetuleku kasv. Napoleoni kindralid olid saavutanud oma positsioonitänu silmapaistvatele väejuhiomadustele ja püüdsid neile usaldatud vastutust välja teenida(Davot). Napoleoni väed suutsid korduvalt tänu suuremale meisterlikkusele jamotivatsioonile võita endast arvulises ülekaalus vastaseid (Austerlitz, Jena) (4p)2) Eesmärk: Ära tunda, et põhjused võivad erineda tähtsuselt.1. tasand: annab jutustava vastuseÕpilane kirjeldab valitud põhjust kui juhtumit. Ei võrdle ega hinda ühegi tähtsust teistepõhjustega võrreldes. (1-2p)2. tasand: selgitab, miks valitud põhjus/ed on tähtis/tähtsadSellel tasemel õpilane keskendub ühele või kahele põhjusele ja selgitab, miks need ontähtsad. Kõrgemad punktid (1) oskusliku põhjuste võrdluse eest või (2) hästipõhjendatud võrdlusel mitte põhineva vastuse eest. (3-4p)3. tasand: saab aru, et mõned põhjused võivad olla teistest tähtsamad, kuid Napoleoni edurajanes erinevate põhjuste koosmõjulVastus peab seletama põhjuste vahelisi seoseid ja mõnede kaasmõju. Selgituse kvaliteet 27 2 28. määrab punktide valiku. (5-6p)3) Eesmärk: Näidata arusaamist, mil viisil mitmed erinevad mõjurid moodustavadnähtuse põhjuse.Selle küsimuse kõrgematel tasemetel saavad punkte ainult need õpilased, kes kasutavadnende oma teadmisi pakkudes põhjendusi, mis täiendavad küsimuses pakutut.1. tasand: kasutab ainult etteantud soovitusi ja esitab detaile mõne või kõigi kohtaSellel tasemel lisapõhjuseid ei esitata ega anta selgitust, kuidas need viisid Napoleoni edusaavutamiseni. (1-2p)2) tasand: selgitab arusaadavalt kuidas mõned või kõik antud põhjused viisid Napoleonieduni või pakub põhjuseid lisaks antutele, kuid ei selgita kuidas need eduni viisid. (3-4p)3) tasand: pakub põhjuseid lisaks antutele ja selgitab arusaadavalt kuidas mõned või kõikneed viisid Napoleoni edu saavutamiseni.Teised mõjurid võivad seisneda patriotismis, mida Prantsusmaal kultiveeriti, Napoleoniväejuhiandes vmt (5-7p)4) tasand: pakub täieliku selgituse, sidudes antud ja lisatud täiendavad põhjused selgeltpõhjendatud ja koostatud vastuseks. (8-10p) 28 2 29. 2 ÜLESANNETE KOGUMIK2.1 Ülesannete kogumiku tutvustus Kogumik sisaldab ülesandeid kontrolltöödele, mida saab kasutada gümnaasiumiajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpetamisel. Ülesanded on koostatud teemadekohta, mida kursus käsitleb: 1. Esiaeg ja Vana-Idamaad; 2. Vana-Kreeka; 3. Vana-Rooma; 4. Keskaeg; 5. Uusaeg. Keskaeg ja uusaeg on jäetud alateemadeks jaotamata, kuna ainekava õpitulemused onesitatud teemat läbivalt. Mõnel juhul võimaldab õpitulemustest lähtumine koostada töid vastavaltvaldkondadele – näiteks kiriku osa keskaja kultuuris ja religioosne maailmapilt kogu vara- jakõrgkeskaega läbivalt. Teisal on õpitulemused fikseeritud konkreetsema teema jaajalooperioodiga – näiteks Suure Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni reformide mõjuEuroopale. Õpetajal on võimalik koostada töid erinevate õpitulemuste kohta käivatestülesannetest, mis vastavat teemat, valdkonda või ajalooperioodi käsitlevad. Iga eeltoodud teema juures on esitatatud ainekava õpitulemused ja neid kontrollivadülesanded. Ülesannete eesmärgiks on kontrollida õpitulemustega eesmärgiks seatud oskuste jateadmiste omandatust. Kursuse õpitulemusteks on maailma ajaloo (kuni XIX sajandi lõpuni)põhisisu, olulisemate probleemide, tähtsamate sündmuste, kultuuripanuse, mõistete jaisikute tundmine. Ainesisu lähtub ainekava lahtikirjutatud teemadest ja täpsustatudõpitulemustest (Ainekava õppesisu ja õpitulemused kogumikus Abiks õpetajale. Ajalooõpetamisest. 2002: 85-90), faktimaterjalina eeldatakse hetkeseisul kasutatavas õppekirjandusesesitatut (Inimene, ühiskond, kultuur I-III; Ajaloo konspekt gümnaasiumile I-III). Õppekavagamääratletud õpitulemuste kontrollimisel lähtutakse järgmiste oskuste saavutatusest: 29 2 30. Oskus näha ühiskonnas toimunud muutusi, arengu järjepidevust ajaloo vältel; kasutadavastavat faktilist materjali, näitamaks ühe või teise ajalooperioodi, ajaloosündmuse või –nähtuse, teatud probleemi mõistmist; arutleda ajalooprobleemide üle, toetudes vastavaletõendusmaterjalile, analüüsides ja hinnates mitmesuguste sündmuste ja nähtuste olemust ja kulgu,põhjuslikke seoseid, sarnasusi ja erinevusi, alternatiivseid arenguvõimalusi ning erinevaidtõlgendusi; refereerida, kommenteerida, analüüsida ja hinnata erinevaid ajalooallikaid,võrrelda neid omavahel; töötada ajalookaardiga ja ajalooteemaliste piltidega, skeemide jastatistilise materjaliga ning teha nende alusel järeldusi. (Eksaminandile ajaloo riigieksamist2003: 9; RÕK 2002) Ülesannetele on lisatud vastuse eest saadavad punktid ning õpetajatele õppekirjandusepõhjal koostatud eeldatavad vastusevariandid. Ülesanded on esitatud läbiva numeratsiooniga. Eesmärgiks seatud õpitulemuste ja oskuste kontrollimiseks jagunevad ülesanded kaheks:1) Töö allikmaterjaliga: dokumentidega; piltidega, kaartidega; 2) Faktiteadmistelpõhinevad ülesanded.2.1.1 Töö allikmaterjaliga: dokumentidega, kaartidega, pildiga Vastavalt ainekavale tuleb ajalooõpetusega arendada oskust töötada ajalooallikatega,neid refereerida, kommenteerida, analüüsida ja hinnata, võrrelda neid omavahel; töötadaajalookaardiga ja ajalooteemaliste piltide, skeemide, statistilise materjaliga ning teha nende aluseljäreldusi. Kogumikus on esitatud teksti-, kaardi- ja pildiülesandeid. Tekstiülesanded on koostatud erinevate allikate võrdlusena, ühe nähtuse või protsessiiseloomustamiseks. Õpilastel tuleb leida allikatest seisukohti, väiteid, neid omavahel võrrelda jaanda oma põhjendatud hinnang. Tekstiülesanded on esitatud teemadel Vana-Kreeka, Keskaeg jaUusaeg. Kasutatud on vastavast ajastust pärinevaid tekstidokumente. Mõned neist pärinevadpõhikooli õpikust (Uusaeg I. Ajalooõpik 8. klassile. Avita, 2003), teised raamatutest väljaspoolt 30 3 31. õppekirjandust (Luciano Canfora. Kodanik. – Vana-Kreeka inimene. Avita, 2001; Tony Lane.Õhtumaa mõtte loojad. Logos, 2002). Tekstid käsitlevad ajastule iseloomulikke nähtusi: Vana-Kreekas rahvavõimu pooldamistja kriitilist suhtumist sellesse (ül 27); keskajal vaimulikke kloostrireegleid (ül 86); uusajalseisusliku absolutismi ja kodanikuõigustel põhineva demokraatliku valitsemise vastuolu (ül 114). Ülesannetega arendatakse oskust eristada olulist, iseloomulikku informatsioonivähemolulisest, leida võrdluse kaudu seoseid, hinnata erinevaid seisukohti ja kujundada omasuhtumist. Teise rühma allikaülesannetest moodustab töö kaardiga. Kaardi tundmine ja siduminepoliitiliste sündmuste, sõdade, rahulepingute ja ajastuga on riigieksamite kogemusel üks õpilasteoskuste nõrgimaid külgi (Räis 2005: 38). Samas on kaardid lahutamatuks osaks õppekirjandusestning ajalookursuse õpetamisel on võimalik kasutada eraldi selleks otstarbeks koostatudajalookaartide atlast gümnaasiumile (Ajaloo atlas gümnaasiumile. Regio, 2000). Kaardiülesanded on koostatud tsivilisatsioonide, poliitiliste protsesside ja sündmustekohta. Õpilastel tuleb ära tunda kaardil esitatud riigid, sündmused või nähtused ja põhjendadaoma otsust kaardilt leitavate elementide kirjeldamisega. Osades ülesannetes tuleb esitada vastavatsivilisatsiooni silmapaistvaimad saavutused (Vana-Idamaad). Mõned kaardid on seotudülesannetega õpitulemuste juures (ül 5, 53). Enamik kaardiülesandeid on esitatud eraldi lisaülesannetena, sidumata neid konkreetseteõpitulemustega, kuna kaardid täidavad kogu teemat kokkuvõtvat ja ülevaatlikku rolli. Mõnedesülesannetes tuleb kaardid järjestada ajaliselt (ül 19), teistes määrata aeg vastavalt kas sajanditevõi kümnendi täpsusega (ül 109, 133). Sellised kaardiülesanded kontrollivad lisakskaarditundmisele ka kronoloogia ja sündmuste ajalise seostamise oskust. Vana-Idamaade kaardid on kontuurkaardid, kus asukoha ja riigipiiride järgi tuleb äratunda ja ajaliselt reastada tähtsamad tsivilisatsioonid piirkonnas. Valitud on Egiptus, hetiitide,juutide ja pärslaste riigid (ül 19). Tsivilisatsioonide tekkest Lähis-Idas on ülevaatlik kaart „viljakapoolkuu“ piirkonnast (ül 5). Vana-Rooma kaardid näitavad riigi laienemist vallutuste teel.Küsimused on esitatud vallutatud alade kohta ja vallutuste tulemusel aset leidnud muutustestühiskonnaelus (ül 53). 31 3 32. Keskajast on valik kaarte tähtsamatest riikidest ja sündmustest, mis tuleb pealkirjastada,põhjendades oma otsust kaardilt leitavate elementidega ja anda ajaline määratlus. Esitatud onFrangi riik Karl Suure ajal, Bütsants Justinianus I valitsusajal, araablaste ja viikingite retked,ristisõjad ning Saja-aastane sõda (ül 109). Omaette kaardiülesanne on Suurtest maadeavastustest(ül 107), kus tuleb teada tähtsamate maadeavastajate retki korraldanud riike ja nende avastustetähtsust. Uusaja kaardiülesannetes tuleb samuti ära tunda Euroopa poliitilise kaardi tähtsamaidmuudatusi põhjustanud sündmused ja määrata need ajaliselt. Kaardile sobiva nimetuse leidmistpeab põhjendama kahe kaardilt leitava elemendi abil. Esitatud on Vestfaali ja Viini kongressijärgne Euroopa, Napoleoni kõrgaja Euroopa kaart ning ühendatud rahvusriikidega Euroopa 19.sajandi lõpul (ül 133). Töö pildimaterjaliga on allikaülesannetest kõige rohkem seotud kultuuri- jakunstiajalooga. Pildiülesannetes tuleb õpilastel esitada ajastu kunstile omased tunnused (ül 38)või ära tunda tähtsamaid kunstiajaloo etappe, stiile ja neile iseloomulikke jooni (eelkõige kesk- jauusaja kunstis (ül 79, 129, 130)). Mõnes ülesandes tuleb esitada näiteid muutustest kunstisvõrreldes eelneva ajastuga (ül 104). Põhijoonte teadmine kunsti arengust aitab ka kunstiajalugueraldi õpetavates koolides täita ainetevahelise integratsiooni ülesannet. Teist tüüpi ülesanded seostavad kunsti kultuuri- ja ühiskonnanähtustega. Ülesandes 31tuleb kujutatud pühamud (antud on ka nimetused) seostada vanakreeka jumalate ja nende aukskorraldatud pidustustega; ülesandes 79.2 peab esitama näiteid keskaja katedraalidega taotletudmõjust usklikele; ülesandega 16 küsitakse piltidel kujutatud Vana-Ida ehitiste otstarvet jasoovitakse põhjendust kõige suurejoonelisemate hoonete rajamisele religioosetel eesmärkidelvanades kultuurides. Pildiülesannetega kontrollitakse oskust ära tunda ja iseloomustada kunstistiile ningseostada kunstinähtusi kultuuri ja ühiskonnaeluga. Arhitektuuri käsitlevates ülesannetes on esitatud ajastule iseloomulikke hooneid enamastivälisvaates, mõnikord ka sisekujunduses (nt romaani, gooti stiili juures). Uusaja stiilid onesindatud arhitektuuri ja maaliteostega, mille alusel tuleb välja tuua iseloomulikke tunnuseid.Eesmärgiks ei ole konkreetsete teoste tundmine, vaid üldine orienteerumine stiilitunnustes.Romantismist juugendini on esitatud vaid maalikunsti näidiseid. 32 3 33. 2.1.2 Faktiteadmistel põhinevad ülesanded Teise rühma allikaülesannete kõrval moodustavad faktiteadmistel põhinevad ülesanded.Ainekavaga on määratletud arendada oskust kasutada faktilist materjali ajalooperioodide,sündmuste ja probleemide mõistmisel; leida seoseid ning näha muutusi ja arengu järjepidevust;arutleda tõendusmaterjalile toetudes ajalooprobleemide üle, analüüsida ja hinnata sündmuste janähtuste olemust ja kulgu, põhjuslikke seoseid, sarnasusi ja erinevusi ning erinevaid tõlgendusi(RÕK 2002). Faktiteadmisi kontrollivad ülesanded jagunevad kogumikus põhiliselt järgmistekstüüpideks:ülesanded ajalooliste isikute ja mõistete kohta;ülesanded, mis iseloomustavad mingit sündmust, nähtust või protsessi;ülesanded, mis eeldavad oskust võrrelda erinevaid ajaloolisi sündmusi, nähtusi ja protsesse;ülesanded ajaloosündmuste, -nähtuste või protsesside eeldustest/põhjustest ja tagajärgedest/tulemustest;ajaloolises ajas orienteerumist kontrollivad ülesanded;ülesanded, mis eeldavad ajaloonähtuste, protsesside, sündmuste tähenduse ja tähtsusemõistmist, selle põhjendamist;ülesanded, milles tuleb teha järeldusi, esitada oma arvamus, hinnang ja seda põhjendada;ülesanded, mis kontrollivad teadmisi mingi konkreetse ajalooperioodi kohta. Faktiteadmiste kontrollimiseks on püütud kasutada võimalikult erinevaid ülesannetevariante, et vältida rutiini kujunemist vastamisel. Faktiteadmisi kontrollivad kogumikus ülesanded ajalooliste isikute ja mõistete kohta.Tähtsamate isikute teadmine ja mõistete tundmine on esitatud ainekava õpitulemustena vastavateteemade juures. Nt Õpilane teab, kes olid Caesar, Augustus, Jeesus Kristus. Ajalooliste isikute jamõistete (nähtuste, protsesside, sündmuste) teadmine on seotud näidete toomise ja tähtsuse ningrolli mõistmisega ajaloos. Isiku tundmiseks ei piisa äratundmisest (Venemaa valitseja, prantsusefilosoof), tuua tuleb osata ka näiteid tegevusest, filosoofide ja teadlaste puhul tähtsamatest 33 3 34. ideedest, avastustest ja nende tähendusest ajaloos. Ajalooliste mõistete puhul eeldatakse samutidefinitsioonile näidete lisamist. Ajalooliste isikute teadmist kontrollitakse kogumikus ülesannete järgmiste variantidega:1) Ülesanded, kus ajalooliste isikute juures tuleb teada, kes nad olid, millega said tuntuks ja tuuanäide tegevusest. Nt ül 40, 131.2) Ülesanded, kus esitatakse mõtlejate ideid. Nt ül 132.3) Ülesanded, kus isikute tundmine on seotud kaardiülesandega, teada tuleb nende tegevusetähtsust. Nt ül 107.4) Ülesanded, kus ajalooliste isikute tegevust on omavahel võrreldud, soovides leida ühisjooni jaerinevusi. Nt ül 159.5) Ülesanded, kus ajaloolise isiku tundmine eeldab tema tähtsuse ja tähenduse mõistmist. Nt ül41, 60. Mõistete tundmist kontrollitakse järgmiste ülesannete variantide abil:1) Ülesanded, mis eeldavad mõiste iseloomustamist koos näidete toomisega. Nt ül 61, 110.2) Ülesanded, kus mõiste tundmine eeldab sisu ja esindajate tundmist. Nt 62.3) Ülesanded, kus mõiste tundmist kontrollitakse etteantud iseloomustustega, millele vastavatmõistet küsitakse. Nt ül 63.4) Ülesanded, kus mõiste tundmine on seotud ajalise määratlusega. Nt ül 102.5) Ülesanded, kus mõiste on seotud sellega seonduva tegevuse kohta näite toomisega. Nt ül 106.6) Ülesanded, kus mõiste on seotud sellega seoses tekkinud uute nähtuste või uuendustega. Nt ül105. Ülesanne võib olla ühendatud ka allikaga (töö pildiga). Nt ül 104.7) Ülesanded, milles mõistele vastavat nähtust võrreldakse samatüübilise nähtusega ja eeldataksemõlema iseloomustamist koos erinevuste esitamisega. (osaliselt sama variant kui eelmisesnäites). Nt ül 103. Teiseks põhinevad faktiteadmistel ülesanded, mis iseloomustavad mingit sündmust,nähtust või protsessi. Iseloomustamine eeldab, et õpilane tunneb ja teab vastavat sündmust,nähtust, protsessi, oskab esitada tunnuslikke, iseloomulikke jooni selle kirjeldamiseks. Ilmaoluliste tunnuste välja toomiseta ei ole võimalik nähtusi või sündmusi omavahel võrrelda, leida 34 3 35. sarnasusi ja erinevusi, mõista nende põhjuseid ja tagajärgi. Õppekavas rõhutatakse oskustanalüüsida sündmuste ja nähtuste olemust ja kulgu. Nähtuste ja protsesside iseloomustamine on teemade juures esitatud õpitulemustena, ntÕpilane oskab iseloomustada Rooma ühiskonda ja eluolu; Õpilane tunneb esiaja arengujärke.Õpitulemustes iseloomustatavat on kogumikus käsitletud küll laiemalt: ülesannetega nähtusekujunemisest, arengu põhjustest, tagajärgedest, võrdlusest, sarnasuste ja erinevuste eristamisest,vajadusel läbi iseloomulike mõistete, isikute käsitlemise. Iseloomustamisoskust kontrollivad kogumikus järgmised ülesannete variandid:1) Ülesanded, kus kirjeldatakse muutusi. Nt ül 4.2) Peamiselt tööd pildiga kasutavad ülesanded, kus iseloomustatakse stiilitunnuseid. Nt ül 130.3) Ülesanded, kus esitatakse nähtusele ja selle valdkondadele iseloomulikud tunnused. Nt ül 7.4) Ülesanded, kus iseloomustamine on seotud isikute ja nähtuste tundmisega. Nt ül 127.5) Ülesanded, kus nähtuse iseloomustamine on seotud näidetega. Nt ül 88.6) Ülesanded, milles iseloomustatakse kõrvuti erinevaid nähtusi. Nt ül 96.7) Ülesanded, kus nähtuse iseloomustamine on seotud täpsustavate küsimustega. Nt ül 22. Faktiteadmisi kontrollivad ülesanded, mis eeldavad oskust võrrelda erinevaid ajaloolisisündmusi, nähtusi ja protsesse. Võrdlemine on seotud ajaloonähtuste iseloomustamisega:tundes sündmusi, nähtusi või protsesse saab võimalikuks nende omavaheliste seoste nägemine,sarnasuste ja erinevuste esiletoomine. Õppekavas eeldatakse seostatud teadmiste kujunemist jaoskust sarnasusi ning erinevusi analüüsides hinnanguid anda. Kogumikus kasutatakse võrdlusoskust kontrollivate ülesannetena järgmisi variante:1) Ülesanded, kus võrreldakse erinevaid nähtusi, tuuakse välja erinevused ja sarnasused. Nt ül 11.2) Ülesanded, kus võrreldakse erinevaid nähtusi valdkondade kaupa, tuuakse välja erinevused jasarnasused. Nt ül 9.3) Ülesanded, kus iseloomustatakse erinevaid nähtusi, tuues välja erinevused. Nt ül 80.4) Ülesanded, kus tuleb esitada erinevate nähtuste ühisjooni. Nt ül 5.5) Ülesanded, kus tuuakse välja erinevused võrreldes varasemaga. Põhinevad iseloomustamisel.Nt ül 32.6) Ülesanded, kus kirjeldatakse muutusi võrreldes varasemaga etteantud valdkondades. Nt ül 36. 35 3 36. 7) Ülesanded, millega võrreldakse mineviku ja kaasaja nähtusi, tuuakse välja sarnasused jaerinevused. Nt ül 26.8) Ülesanded, kus võrdlus on seotud täiendavate küsimustega. Nt ül 97. Faktiteadmistel põhinevad ülesanded ajaloosündmuste, -nähtuste või -protsessideeeldustest / põhjustest ja tagajärgedest / tulemustest. Põhjuste ja tagajärgede tundmine on üksajalooteadmise võtmeküsimusi. Õppekavas esitatud oskus näha ühiskonnas toimunud muutusi onseotud võimega analüüsida ajaloosündmuste ja –nähtuste põhjuslikke seoseid, et jõuda arengujärjepidevuse mõistmiseni ajaloo vältel. Põhjused ja tagajärjed võivad olla esitatudõpitulemustena, nt Õpilane teab linnade tekkimise põhjusi; teab maadeavastuste eeldusi, põhjusija tulemusi. Kogumikus on kasutatud põhjuse-tagajärje tundmist kontrollivate ülesannetena järgmisivariante:1) Ülesanded, kus tuleb esitada mingi nähtuse kujunemise eeldused. Nt ül 3.2) Ülesanded, milles esitatakse mingi nähtuse, protsessi põhjused. Nt ül 46.3) Ülesanded muutuse tulemustest. Nt ül 48.4) Ülesanded muutuse tulemustest etteantud valdkondades. Nt ül 101.1.5) Ülesanded ajalooprotsesside tagajärgedest etteantud valdkondades. Nt ül 53.2.6) Ülesanded, kus põhjused on seotud geograafilise piirkonnaga. Nt ül 55.7) Ülesanded, kus eeldused on esitatud valdkondade kaupa. Nt ül 100.8) Ülesanded, kus avatakse erinevuste põhjuseid. Nt ül 21, 5.3.9) Ülesanded, kus avatakse teatud nähtuste mõju mingile protsessile. Nt ül 56. Faktidel põhinevad ajaloolises ajas orienteerumist kontrollivad ülesanded. Sündmuste janähtuste kronoloogiline järjestus on telg, millel orienteerumata ei saa tekkida ajalooprotsessijärjepidevuse ja seostatuse nägemise oskust. Ajateljel orienteerumine ei eelda siiskiüksikdaatumite täpset meeldejätmist, vaid üldisemat orienteerumist sündmuste ja nähtusteajalises järjestuses. Dateerimise täpsus sõltub sündmuste loogikast lähtuvast raamistusest. Kogumikus esitatakse ajaloolises ajas orienteerumise oskust kontrollivate ülesannetejärgmisi variante:1) Ülesanded, kus märksõnad või sündmused seotakse ajalooperioodiga. Nt ül 2. 36 3 37. 2) Ülesanded, kus ajaline järjestus on seotud kaartide järjestamisega. Nt ül 19.1.3) Ülesanded, kus kaardil kujutatut dateeritakse sellelt leitavate elementide kaudu. Nt ül 109. Faktiülesanded, mis eeldavad ajaloonähtuste, protsesside, sündmuste tähenduse jatähtsuse mõistmist, selle põhjendamist. Ajalooteadmise kujunemisel on oluline kohtüksikfaktide kasutamisel laiemas kontekstis. Fakt, sündmus omandab tähenduse, kui teatakseselle mõju ja tähtsust ajalookäigule. Oskus hinnata sündmuste ja nähtuste olulisust loob seoseid javõimaldab näha muutuste põhjuseid. Sündmuste, nähtuste tähenduse ja mõju hindamine (vt ka järgmist ülesannete tüüpi) onesitatud mõnedes õpitulemustes. Nt Õpilane tunneb antiiktsivilisatsiooni saavutusi ja oskab neidhinnata maailma ajaloo kontekstis; Mõistab Suure Prantsuse revolutsiooni ja Napoleonireformide mõju Euroopale. Kogumikus kasutatakse tähtsuse ja tähenduse mõistmist kontrollivate ülesannetenajärgmisi variante:1) Ülesanded, milles esitatakse mingi nähtuse tähtsus või roll ja põhjendatakse seda. Nt ül 8, 10.2) Ülesanded, kus esitatakse mingi nähtuse ülesanded või eesmärgid ühiskonnas ja põhjendataksevastust. Nt ül 16.2, 18.3.3) Ülesanded, kus tuuakse näiteid mingi nähtuse rollist ja esitatakse sellele seletus. Nt ül 28, 29.4) Ülesanded, kus tuuakse näiteid mingite nähtuste tähtsusest ajaloos. Nt ül 42.5) Ülesanded, kus tuuakse selgitus teatud nähtuste rollist ühiskonnas. Nt ül 43.6) Ülesanded, kus mõju ja tähtsuse hindamine on seotud järelduse põhjendamisega. Nt ül 68.7) Ülesanded, kus esitatakse omal valikul isikud või sündmused, millel oli roll mingi nähtusekujunemisel ja põhjendatakse nende tähtsust. Nt ül 111.2. Faktiteadmistel rajanevad ülesanded, milles tuleb teha järeldusi, esitada oma arvamus,hinnang ja seda põhjendada. Oskus refereerida, kommenteerida, analüüsida ja hinnata, võrreldaerinevaid seisukohti, jõuda põhjendatud järeldusteni on ajalooprobleemide üle arutlemise eeldus. Kogumikus on kasutatud järelduste tegemise, arvamuse ja hinnangu andmise oskustkontrollivate ülesannetena järgmisi variante:1) Ülesanded, kus antakse hinnang toodud väitele ja põhjendatakse oma seisukohta. Nt ül 6. 37 3 38. 2) Ülesanded, kus antakse hinnang allikas toodud sisukohtadale ja põhjendatakse seda. Nt ül27.3.3) Ülesanded, kus antakse hinnang oma teadmiste põhjal esitatud seisukohtadele ja põhjendatakseseda. Nt ül 35.4) Ülesanded, kus põhjendatakse valikut mingis küsimuses. Nt ül 45. Faktiteadmistel põhinevad ülesanded, mis võimaldavad kontrollida teadmisi mingikonkreetse ajalooperioodi, -sündmuse, -nähtuse kohta. Need ülesanded võimaldavad arendadaoskust kasutada faktilist materjali, näitamaks ühe või teise ajalooperioodi, ajaloosündmuse või –nähtuse, teatud probleemi mõistmist. Faktiteadmine on aluseks interpreteerimisele, ilmateadmisteta konkreetsest valdkonnast ei saa kujuneda seoseid, arvamusi, hinnanguid. Kogumikus kasutatakse teadmisi ajaloonähtustest kontrollivate ülesannetena järgmisivariante:1) Ülesanded, kus etteantud ühikud tuleb ühendada mingi nähtusega, teha valik. Nt ül 12, 65.2) Ülesanded, kus näited nähtuse kohta tuleb ise tuua, näidete valik on vaba. Nt ül 14, 19.3.3) Ülesanded, kus nähtus tuleb ära tunda (pildiülesanne) ja esitada iseloomulik tunnus. Nt ül 16.1.4) Ülesanded, milles tuleb kirjeldusele vastav valdkond nimetada. Nt ül 17.5) Ülesanded, kus näidete toomist tuleb põhjendada. Nt ül 24.6) Ülesanded, kus tuuakse näiteid mingi nähtuse või protsessi kohta. Nt ül 39, 71.7) Eri variantides ülesanded faktimaterjali kontrollimiseks mingis valdkonnas. Nt ül 87, 95. Kogumiku ülesannetest võiks koostada 20-30 punktised kontrolltööd, mis kontrollivaderinevaid õpitulemusi ja osaoskusi. Ühes töös võiks proovida kasutada erinevaid ülesandetüüpe.Ülesandeid saab kasutada valikuliselt ja vajadusel lühendada. Kasutamiseks oleks parimülesannete publitseerimine elektroonilisel kujul. See võimaldaks õpetajal koostada sobivapikkusega kontrolltööd, teha ülesannetest valik, vajadusel lisada omatehtud ülesandeid. 38 3 39. 2.2 Ülesanded2.2.1 Esiaeg ja Vana-IdamaadÕpitulemus: tunneb esiaja arengujärke1. Esitage muudatused esiaja ühiskonna järgnevates valdkondades, mis kaasnesid anastavamajandusega ja üleminekuga viljelusmajandusele. (8p) anastav majandus viljelusmajanduseluviisismajandamisoskustesreligiooniskunstisVastus: anastav majandus viljelusmajanduseluviisis Rändav eluviis Paikne eluviismajandamisoskustes Küttimine vibu ja nooltega, Kõplapõllundus, karjakasvatus, kalapüük ahingutega, korilus kivi puurimine ja lihvimine, savinõude valmistamine, riide ja võrgu kuduminereligioonis Animism, looduse hingestamine, Päikese ja maa kultus, jahimaagia, tootemiloomade viljakusmaagia austaminekunstis Jahiloomi tõetruult kujutavad Ornament, viljakusmaagiaga seinamaalingud, matriarhaalsed seotud naisekujud, jumalate kujud naisekujukesed 39 3 40. 2. Millise esiaja perioodiga on seotud järgmised märksõnad? Paigutage märksõnadenumbrid tabelis õigesse lahtrisse. (3p)7 õiget 3p, 5-6 õiget 2p, 3-4 õiget 1pEsiaja perioodid numbrid märksõnadmesoliitikum 1. Põlluharimise ja karjakasvatamise eraldumine 2. Eraomandi ja varandusliku ebavõrdsuse kujunemine 3. Kivi lihvimise ja puurimise algusneoliitikum 4. Vibu ja noole kasutuselevõtmine 5. Käsitöö eraldumine põlluharimisest 6. Savinõude valmistamise ja riide kudumise alguspronksiaeg 7. Koera kodustamineVastus:Esiaja perioodid numbrid märksõnadmesoliitikum 4,7 1. Põlluharimise ja karjakasvatamise eraldumine 2. Eraomandi ja varandusliku ebavõrdsuse kujunemine 3. Kivi lihvimise ja puurimise algusneoliitikum 1,3,6 4. Vibu ja noole kasutuselevõtmine 5. Käsitöö eraldumine põlluharimisest 6. Savinõude valmistamise ja riide kudumise alguspronksiaeg 2,5 7. Koera kodustamine 40 4 41. Õpitulemus: oskab iseloomustada tsivilisatsioonide kujunemist3. Millised eeldused pidid olema kujunenud tsivilisatsiooni ja riikluse tekkimiseks?Nimetage kolm eeldust. (3p)1.2.3.Vastus:Viljelusmajandus ja metallitöötlemine; Käsitöö ja maaharimise eraldumine- ühiskondliktööjaotus; Eraomand; Varanduslik kihistumine- ülikkonna kujunemine.4. Millised olulised muutused toimusid tsivilisatsiooni kujunemisel järgmistesvaldkondades? Esitage igast valdkonnast üks muudatus. (3p)a) Valitsemineb) Ühiskondc) KultuurVastus:a) Valitsemine: Tekkis riik ja ülemkihist koosnev administratsioonb) Ühiskond: Kujuneb selgepiiriline varanduslik ja õiguslik kihistuminec) Kultuur: Kujuneb kiri, spetsiaalse preesterkonnaga religioon, kõrgkultuur 41 4 42. 5. Töö kaardiga. (7p)5.1. Mille poolest sarnanevad kaardil kujutatud varased tsivilisatsioonid oma asukohalt?(1p)Vastus:Asuvad jõgede orgudes, soojas kliimavõõtmes5.2. Kuidas soodustasid looduslikud tingimused varajaste tsivilisatsioonide tekkimistkaardil kujutatud piirkondades? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:Jõeorgudes oli võimalik ära kasutada üleujutustel tekkivat viljakat muda maaharimiseks.Kanalite rajamine soodustas ühiskonna koondumist. Vajati niisutus või kuivenduskanaleid.Loodusvarad võimaldasid metallide kasutuselevõttu, ehitiste rajamist. 42 4 43. 5.3. Kuidas mõjutasid looduslikud tingimused kaardil kujutatud tsivilisatsioonide eripära?Esitage kummagi kohta kaks näidet. (4p) Egiptus MesopotaamiaVastus: Egiptus MesopotaamiaSuletuna jõeorgu kujunes traditsioonidel Avatum maastik tõi kaasa rändrahvastepõhinev, pikaajaliselt homogeenne ühiskond. sissetunge, ühiskond oli rahvuslikult ja kultuuriliselt kirju.Kirjutusmaterjaliks kasutati pilliroost Ehitus ja kirjutusmaterjaliks savi-valmistatud papüürust, pilliroosulge. savitsivilisatsioon. 43 4 44. Õpitulemus: omab ettekujutust ühiskonnast ja igapäevaelust Egiptuses või Mesopotaamias6. Mil määral olete nõus järgneva väitega? Põhjendage oma seisukohta kahe argumendi võinäitega. (2p)Väide: Vana-Idamaade valitsejate võim alamate üle oli piiramatu. nõustun ei nõustuPõhjendus:1.2.Vastus:Nõustun. Põhjendus: Egiptuse valitsejad omasid piiramatut võimu, kuna kehastasid jumalat maapeal. Mesopotaamia valitsejate võim oli põhimõtteliselt samuti piiramatu- tugevale valitsejaleallusid ka kõige kõrgemad võimukandjad.Ei nõustu. Põhjendus: Mesopotaamias pidid valitsejad arvestama ülikute arvamusega, nõrkvalitseja võis langeda vandenõu ohvriks. Valitseja täitis eelkõige väejuhi, seadusandja jaülempreestri ülesandeid ning ei olnud jumala kehastus kelle otsustes ei saa kahelda.7. Nimetage Vana-Idamaade tsivilisatsioonidele iseloomulikke jooni. Selgitage neid ühe riiginäitel. (4p)Ühiskonnaelu iseloomulik joon:Näide:Majanduse iseloomulik joon:Näide:Vastus:Ühiskonnaelu iseloomulik joon: Rangelt hierarhiline ühiskonna ülesehitus. Näide: Egiptuses olijumalikustatud valitseja võim piiramatu. Ametnikkonna abil kontrollis kogu ühiskonna toimimist.Igal ühiskonnakihil olid oma kohustused valitseja ees. 44 4 45. Alluvate suhteline iseseisvus. Näide: Mesopotaamia koosnes suurest hulgast vasallriigikestest,mis säilitasid siseasjades võrdlemisi suure iseseisvuse. Tegelikku elu juhtis kohalike ülikutenõukogu.Majanduse iseloomulik joon: Majandus oli riigile allutatud. Näide: Egiptuses oli kogumajandustegevus valitseja ametnike kontrolli all. Talupijad ja käsitöölised olid kohustatudtöötama riiklike ehituste rajamisel.Majandustegevus riigivõimust sõltumatu. Näide: Mesopotaamias piirdub riigivõim maksudesissenõudmisega; linnades tegutsevad sõltumatud käsitöölised ja kaupmehed, maad harivadvabad talupojad.8. Millist rolli omas preesterkond Vana- Idamaade riigivalitsemises? Tooge kaks näidet.(2p)1.2.Vastus:Sumerite esimesi linnriike juhtisid preestrid. Templite omanduses oli enamus maavaldusi jasõltlastest talupojad.Egiptuses vajas vaarao Echnaton Teeba preesterkonna mõjukuse murdmiseks usureformi- uuejumala kultuse ketestamist.Kõik Idamaade valitsejad olid ühtlasi ülempreestrid, et saavutada jumalate ja preesterkonnasoosingut.Iisraelis omas Jahve preesterkond iseseisvuse kaotamise järel juhtivat positsiooni juutidesiseelu korraldamisel. 45 4 46. 9. Võrrelge Vana-Idamaade valitsemist, ühiskonna ülesehitust ja perekonnaelu. Millisedolid sarnasused ja erinevused? Nimetage igast valdkonnast üks sarnasus ning üks Egiptuseja Mesopotaamia erijoon. (9p) Egiptuse erijooned sarnasused Mesopotaamia erijooned valitsemine ühiskonna ülesehitus perekondVastus: Egiptuse erijooned sarnasused Mesopotaamia erijooned valitsemineEgiptuses oli valitseja jumal, Valitseja võim oli piiramatu, Mesopotaamias valitsejat eikellele allus riik, ühiskond ja sellele pidid kõik alluma. jumalikustata.isegi looduse toimimine. Valitseja võim oli pärilik. ühiskonna ülesehitusEgiptuses olid sisuliselt kõik Ühiskond jaotus kindlate Mesopotaamias jagunesvaarao sõltlased, riigi õiguste ja kohustustega ühiskond vabadeks, sõltlastekskontrolli all. kihtideks. Ülemklass ja orjadeks. privilegeeritud. perekondEgiptuses oli naistel õigus Mehe positsioon oli naisest Mesopotaamias võisid mehelpärida perekonna vara. kõrgem. Mitmenaisepidamine. olla abieluvälised suhted,Vaarao peanaine oli sageli naine pidi olema rangeltvõrdväärsel positsioonil oma monogaamne.mehega.10. Millist tähtsust omas linnaelu Egiptuses ja Mesopotaamias? Põhjendage omaseisukohta. (2p)a) Egiptusesb) Mesopotaamias 46 4 47. Vastus:a) Egiptuses: Vähest tähtsust, templite ja losside ümber tekkinud suuremad linnad ei määranudEgiptuse üldilmet. Egiptus oli maaühiskond. Nii ülikud kui lihtrahvas elas peamiselt maal.b) Mesopotaamias: Linnatsivilisatsioon. Enamik kaupmehi ja käsitöölisi, samuti märkimisväärneosa maaharijatest elas linnas või selle vahetus naabruses. Linnad majandusliku, poliitilise jausuelu keskused. Mesopotaamia suurriigid on linnriigid, mis on allutanud oma võimu allapiirkonna teised linnad. 47 4 48. Õpitulemus: tunneb religiooni, kirja, kirjanduse ja teaduse tekkelugu ning kunsti põhijooni11. Võrrelge Egiptuse ja Mesopotaamia usundit ja tooge välja kaks sarnansust ja kakserinevust kummagi kohta. (6p) Egiptus sarnasused Mesopotaamia1. 1. 1.2. 2. 2.Vastus: Egiptus sarnasused Mesopotaamia1. Jumalad looma või 1. Mõlemas viljakusmüüdid 1. Jumalad antropomorfsed,linnukujulised, pühade (Osiris, Tammuz) taevakehade austamineloomade austamine jumalatena2. Kesksel kohal surmajärgsus 2. Mõlemas juhtivaks 2. Olulisel kohal meesjumalad loomismüüdid ja ennustamine12. Kas tegemist on Egiptuse või Mesopotaamia jumalatega? Märkige numbrid tabelisse.(2p) Egiptuse jumalad Mesopotaamia jumalad1. Tammuz; 2. Aton; 3. Enlil; 4. Ištar;5. Osiris; 6. Isis; 7. Marduk; 8. Amon-RaVastus: Egiptuse jumalad Mesopotaamia jumalad1. Tammuz; 2. Aton; 3. Enlil; 4. Ištar; 2,5,6,8 1,3,4,75. Osiris; 6. Isis; 7. Marduk; 8. Amon-Ra13. Mille poolest Egiptuse ja Mesopotaamia kiri sarnanes ja mille poolest erines? Esitagekaks sarnasust ja kaks erinevust nii Egiptuse kui Mesopotaamia kohta. (6p) Egiptuse kiri sarnasused Mesopotaamia kiri1. 1. 1. 48 4 49. 2. 2. 2.Vastus: Egiptuse kiri sarnasused Mesopotaamia kiri1. Hieroglüüfkiri, kirjutati 1. Arenenud piltkirjast 1. Kiilkiri, kirjutatipapüürusele savitahvlitele2. Peamiselt mõiste- ja 2. Sadu kirjamärke 2. Peamiselt mõiste- ja silpkirihäälikukiri14. Nimetage kaks Vana-Idamaade tuntumat kirjanduslikku teost ja esitage kummagijuurde teema, mida teos käsitleb. (2p)1)Teema:2)Teema:Vastus:Eespos Gilgameš. Käsitleb Uri linna valitseja Gilgameši seiklusi igavese elu otsingul.Sinuhe jutustus. Käsitleb ülik Sinuhe viibimist pagenduses ja õnnelikku tagasipöördumistkodumaale. 49 4 50. 15. Iseloomustage Vana-Idamaade teaduse saavutusi Egiptuse või Mesopotaamia näitel.(3p)a) Matemaatika:b) Astronoomia:c) Meditsiin:Vastus:a) Matemaatika: Egiptuses osati arvutada kolmnurga ja ringi pindala, püramiidi ja silindriruumala, tunti arvu pii. Mesopotaamias võeti kasutusele kuuekümnendsüsteem, arvutati ruut- jakuupjuurt.b) Astronoomia: Egiptuses võeti esimesena kasutusele päikesekalender. Mesopotaamias arvutativälja taevakehade trajektoorid ja osati ennustada päikese- ja kuuvarjutusi.c) Meditsiin: Egiptuses arenes kirurgia, tehti silmaoperatsioone. Diagnoositi haigusi, valmistatiravimeid.16. Töö pildiga. (4p) A B16.1. Milliseid Vana-Idamaade ehitisi on piltidel kujutatud ja millist funktsiooni needehitised täitsid? (2p)ABVastus:A Egiptuse püramiidid Gizas. Haudehitised, kuhu maeti vaaraod. 50 5 51. B Mesopotaamia tsikuraat (Babüloni linna Marduki tsikuraadi rekonstruktsioon). Templiastmiktorn, mille tipust korraldati astronoomilisi vaatlusi.16.2. Miks rajati Vana-Idamaades kõige suurejoonelisemad ehitised religioosseteleesmärkidel? Põhjendage kahe argumendiga. (2p)1.2.Vastus:Religiooni roll oli ühiskonnas suur- sooviti jumalate heakskiitu. Egiptuses pidi vaaraobalsameeritud keha säiluma, et kestaks igavene elu. Mesopotaamias kaitsti templeid üleujutusteeest astmeliste platvormide otsas.17. Nimetage märksõnadega sobiv Vana-Idamaade riik või rahvas. (3p)a) tähestikkiri:b) raua kasutuselevõtmine:c) ainujumal Jahve:Vastus:a) tähestikkiri: foiniiklasedb) raua kasutuselevõtmine: hetiididc) ainujumal Jahve: juudid 51 5 54. Jäigad poosid, Egiptuses kujutatakse õlgu ja silma eestvaates, käsi, nägu ja jalgu kõrvaltvaates;Mesopotaamias rõhutatakse lihaseid ja stiliseeritakse karvade kujutamist; ruumilist sügavustedasi ei anta, kujutised asuvad üksteise peal; tähtsamaid isikuid kujutatakse suuremalt.18.2. Milliseid teemasid kujutati Vana-Idamaade kunstis? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:Jumalate austamist; matusetalitusi Egiptuses; valitsejate võidukaid sõjakäike; jahti.18.3. Millist ülesannet täitis kunstilooming Vana-Idamaades? Põhjendage oma vastust. (2p)Vastus:Pidi ülistama valitsejate võimsust. Sellega püüti näidata nende võimu tugevust ja usku riigiheasse käekäiku ka tulevikus.Ülistas jumalaid. Sellega loodeti saavutada nende heatahtlikkust.Hauakunst aitas teenida lahkunut teispoolsuses. Maalidel kujutatud inimesed jutustasid lahkunuelust ja võimaldasid tal jätkata samalaadset elu. 54 5 55. Lisaküsimusi19. Töö kaardiga. (10p) KAART A KAART B KAART D KAART C 55 5 56. 19.1. Milliste riikide territooriumi on kaartidel kujutatud? Nimetage riigid ja reastageajaliselt õiges järjekorras. (4p)(Ajaline reastamine: 4 õiget 2p, 3 õiget 1p; Riikide nimetused: 4 õiget 2p, 3 õiget 1p) Kaardi täht Riigi nimi22.214.171.124.Vastus: Kaardi täht Riigi nimi1. A Egiptus2. C Hetiidi riik3. D Iisrael4. B Pärsia19.2. Nimetage kaartidel kujutatud riikide rahvaid, kes on semiidi ja indoeuroopa päritolu.(2p)a) semiidi:b) indoeuroopa:Vastus:a) semiidi: juudid, egiptlasedb) indoeuroopa: hetiidid, pärslased 56 5 57. 19.3. Milliste saavutustega on kaartidel kujutatud riigid ja neid asustanud rahvad ajalukkuläinud? (4p)Kaart A:Kaart B:Kaart C:Kaart D:Vastus:Kaart A: püramiidide rajamisega; kõige püsivama ja pikaealisema tsivilisatsioonigaKaart B: dualistliku zoroastrismiga; suhteliselt leebe valitsemiskorraldusega alistatud rahvasteüle; vanima korrapärase teedesüsteemiga riigi erinevate osade vahelKaart C: esimesena raua kasutuselevõtmisega; kaarikuratsaväe kasutamisegaKaart D: esimese monoteistliku religiooni loomisega; Vana Testamendi kirjutamisega 57 5 58. 2.2.2 Vana-Kreeka. HellenismÕpitulemus: oskab iseloomustada polist, demokraatiat ja aristokraatiat Ateena ja Sparta näitel20. Võrrelge Ateena ja Sparta riigikorraldust. Esitage kolm sarnasust ja kolm Ateena ningSparta riigikorralduse eripära. (9p)Ateena eripära sarnasused Sparta eripäraVastus:Sarnasused: mõlemas kuulub vormiliselt kõrgeim võim kõigi kodanike rahvakoosolekule;riigiametnikud ja nõukogu on valitavad; mõlemas moodustavad kodanikud arvulise vähemuseelanikkonnast; kõigil kodanikel kohustus riigiasjadega tegeleda; mõlemas olemas elanikkonnapõhikihid- kodanikud, vabad mittekodanikud, orjadErinevused: Ateenas oli demokraatlik, Spartas aristokraatlik valitsusvorm; Spartat juhtis kakspäritava võimuga kuningat, Ateenas olid kõik riigiametnikud valitavad; Ateenas saidkandideerida kõik kodanikud, Spartas kõrge vanusepiir (geruusias); Ateenas maksti riigiametispalka, mis võimaldas ka vaestel kandideerida, Spartas mitte; Sparta oli tekkinud vallutuse teel,hõlmas kahte maakonda, keskuseks kindlustamata söjaväekülad, Ateena keskuseks linn, hõlmasühte maakonda; Sparta riigikorra aluseks olid Lykurgose seadused, Ateena riigikord olikujunenud reformide teel (Soloni, Kleisthenese, Periklese); Spartas ei olnud ainsana Kreekaskunagi türanniat, Ateena demokraatia oli kujunenud türannia kaudu; kodanikuks saadi Spartas30 eluaastast, Ateenas 20 eluaastast21. Millised Ateena ja Sparta ühiskonna erinevused tulenesid riigikorraldusest? Tooge kaksnäidet. (2p)1.2. 58 5 59. Vastus:1) Spartas oli range kodanike kasvatamise süsteem- seitsmendast eluaastast algas laagritespoiste kehaline ja sõjaline väljaõpe. Ateenas õpiti koolis või kodus pedagoogi käe allkirjutamist, lugemist, muusikat, kirjandust ja gümnastikat. Kirjaoskus oli enesestmõistetav,haridust sai jätkata sofistide (hiljem filosoofiakoolide) juures. Naiste harimine Ateenas kodune,Spartas riiklik kehaliste võimete arendamine.2) Sparta oli militaarne, range korraldusega riik, kus igapäevane elu möödus väeosassõjaväeliste õppuste tähe all. Ateenas kuulus aristokraatide elulaadi poliitika, sümpoosionid,gümnaasionides sportimine.3) Spartas pöörati vaimse tegevuse aladele väikest tähelepanu, spartiaate iseloomustasnapisönalisus. Ateenas kultuuri ja teaduse õitseng. Iga kodanik pidi suutma koosolekutel esinedaja vaidlustes oma seisukohti kaitsta.4) Allutatud elanike suur hulk tingis Sparta ühiskonna sõjalise ja range korralduse, samutimaaväe esmatähtsuse. Ateena oli kauplemise ja käsitöö keskus, mereteede sõlmpunkt, seetõttuelu avatum, vabam. Põhirõhk laevastikul. Võimaldas võita Pärsia laevastiku ja luua Ateenadomineerimisel Mereliit, mille ressursse hakati kasutama.22. Iseloomustage polise elanikkonna erinevate kihtide seisundit. (3p) Mida omasid? Kas kuulusid kodanikuseisusesse?aristokraadidtalupojadkäsitöölisedVastus:Aristokraadid: suurmaaomanikud, kelle põlde harisid orjad ja sõltlased; kuulusidkodanikuseisusse kõigis polistesTalupojad: maaomanikud, põlluharijad, vaesemad rentnikud; raskerelvastust hankida suutvatelkindel kodakondsus, vaesemad ja rentnikud võisid sellest ilma jäädaKäsitöölised: käsitöökoja omanikud; madal staatus, mõnes linnriigis ei kuulunud kodanike hulka 59 5 60. 23. Millised kohustused olid polise kodanikul? Nimetage kaks kohustust. (2p)1.2.Vastus:1) Osaleda poliitikas: käia rahvakoosolekutel, hääletada, valida või olla valitud riigiametitesse2) Osaleda riigikaitses: muretseda sõjavarustus, teenida ratsaniku, jalaväelase või abiväena24. Millised elanikkonna grupid jäid polistes väljapoole kodanikustaatust? Loetlege kolmelanikkonna gruppi ja põhjendage nende ilmajätmist kodanikuõigustest. (2p) a) Elanikonna grupid: 1. 2. 3. b) Põhjendus: miks jäid kodanikustaatusest välja?Vastus:a) orjad, naised, võõramaalased (ka rentnikud/sõltlased, mõnel pool käsitöölised)b) Neil puudus maaomand; orjad olid õigusteta omand, kes jäi ühiskonnast väljaspoole; naisteomand oli mehe käsutuses; võõramaalastele ei müüdud maad, tegelesid käsitöö ja kauplemisega;puudus sõjaline väljaõpe ja võimalus muretseda sõjavarustust25. Selgitage mõisted ja tooge näide Vana-Kreeka ajaloost. (3p)demokraatiaaristokraatiatüranniaVastus:Demokraatia: rahvavõim, nõukogu ja ametnikud valitakse rahva hulgast, rahvakoosolekulkeskne roll valitsemises; Ateena demokraatia Periklese ajal 60 6 61. Aristokraatia: võim koondunud aristokraatide kätte, nõukogu ja ametnikud valitakse nendehulgast, nõukogul ja riigiametnikel keskne roll valitsemises; SpartaTürannia: Ebaseaduslikult võimule tulnud ainuvalitseja võim, tavaliselt lühiajaline, kaitses rahvahuve aristokraatia eest, muutus vägivaldseks kuna piiras kodanikuõigusi; Ateenas Peisistratoseja tema poegade türannia26. Võrrelge Vana- Kreeka demokraatiat tänapäeva demokraatliku riigikorraldusega.Nimetage kaks sarnasust ja kaks erinevust. (4p)Sarnasused:Erinevused:Vastus:Sarnasused: võim kuulub rahvale; kodanikel õigus oma seisukohti vabalt avaldada;rahvaesindajad on valitavad; võim avalik- ametnike tegevust kontrollitakse ; avalikkohtupidamine; riigikaitse kohustus; valitavate võimukandjate kindel ametiaeg; rahvaesindusekorrapärane kooskäimine; kodanike võrdne õigus valida ja olla valitudErinevused: antiikdemokraatia oli otsene, tänapäeval kaudne; vandekohtu moodustamine liisuteel; antiikdemokraatia linnriigis, tänapäeval ka suurriikides; antiikajal riigiametidkollegiaalsed, tänapäeval mitte; kodanikuõigused antiikajal vähesel osal elanikonnast,antiikdemokraatia eeldas orjanduse suurt osakaalu27. Töö allikaga. (9p)Allikas AThukydides II, 37 (katkend Periklese matusekõnest)Meil on riiklik korraldus, mis ei aima järele teiste seadusi, pigem oleme ise eeskujuks kui teistematkijaiks. Ning kui määrajaiks on paljud, aga mitte vähesed, siis nimetatakse sedademokraatiaks. Era-asjus kasutavad meie seaduste põhjal kõik võrdseid õigusi; avalikus elus oneelised sellel, kellest peetakse rohkem lugu, mitte tema kildkondliku kuuluvuse pärast, vaid temateenete järgi; samuti ei ole vaesele ta tegevuses madal seisus takistuseks, kui ta aga suudabosutada riigile mingi teene. Me elame riigis vaba poliitilist elu /---/ 61 6 62. Luciano Canfora. Kodanik. – Vana-Kreeka inimene. Avita, 2001, lk 154Allikas BHerodotos. Ajalugu, III, 80-82Kui aga valitseb rahvahulk, on sellel valitsusviisil kõige kaunim nimi – võrdsus seaduste ees.Rahval ei ole monarhile omaseid pahesid. Ametnikud valitakse loosiga, ametnikud peavad aruandma, kõik otsused võetakse vastu üheskoos. Ma arvan, et anname võimu rahvale, sestrahvahulk on kõige aluseks. /---/Ei ole midagi võrdset rahvahulga mõistmatuse ja ülbusega. /---/ Türann tegutseb vähemaltteadlikult, kuid rahvas ei tea, mida ta teeb. Kust võikski rahvas teada, mis on õige? Rahvahulkviskub riigiasjade kallale mõistuseta nagu tormine mägijõgi. /---/ Me peame välja valimaõilsaimad mehed ning neile võimu andma. /---/ Õilsaimad mehed võtavad vastu parimad otsused.Kui rahvas valitseb, ei saa vältida, et tekivad pahed. Kui aga tekivad pahed, siis ei teki halbadevahel mitte kadedus, vaid suur sõprus. Sest halvad teevad kõike üheskoos ja ühel nõul. See kestabniikaua, kuni üks juht rahva hulgast lõpetab kogu niisuguse tegevuse. Selle eest imetleb rahvasteda ning imetletu tundub taas ainuvalitsejana. /---/ Luciano Canfora. Kodanik. – Vana-Kreeka inimene. Avita, 2001, lk 148-14927.1. Millised eelised on allikate põhjal rahvavalitsusel? Nimetage kolm eelist. (3p)1.2.3.Vastus:Kõigil on võrdsed õigused, poliitiline elu on vaba- avalikus elus loevad teened riigile mittevaranduslik seisund või kildkondlik kuuluvus. Määrajaks on paljud, otsuseid langetatakseüheskoos. Ametnikud on loosiga valitavad, peavad tegevusest aru andma. Puuduvad monarhialeomased pahed. Vaesed ja rikkad on ühtviisi poliitiliselt vabad ja võrdsed seaduste ees. Kunarahvas on kõige aluseks on rahvavõim parim. 62 6 63. 27.2. Mida heidetakse allikates ette demokraatlikule valitsemisele? Esitage kaks etteheidet.(2p)1.2.Vastus:Rahvahulk on mõistmatu ja ülbe, ei tea, mida ta teeb. Rahva valitsemine ei suuda vältidapahesid- see annab võimaluse halbadel kokku hoida ja kurja teha. Rahvavalitsus viib varem võihiljem uue ainuvalitseja tekkimiseni, kes korra taastab.27.3. Milliste allikates esitatud seisukohtadega nõustuksite / ei nõustuks? Põhjendage omaarvamust. (4p)I seisukoht:Põhjendus:II seisukoht:Põhjendus:Vastus:Rahvavalitsus loob võrdsed võimalused kõigile. Nõustun. Põhjendus: Demokraatliku valitsemisekorral on ka vaesematel võimalus ühiskonnas edasi jõuda, määrav on isiklik võimekus. Einõustu. Põhjendus: Ka võrdsete võimaluste korral jäävad võimed erinevaks.Rahvahulkade poliitiline ebaküpsus võib viia diktaatorliku ainuvõimuni. Nõustun. Põhjendus:Kui rahvas ei hinda vabadust ja laseb demagoogidel korda luua võivad tagajärjed ollavabadusele vastupidised. Seda on näidanud ka hilisem ajalugu (nt 20. sajandi diktatuurid). Einõustu. Põhjendus: Diktaatorliku ainuvõimuni on lühem tee ainuvalitsejal, demokraatiavõimaldab võimu kuritarvitamist kontrollida.Rahvas ei tea, mida ta teeb. Õilsaimad mehed võtavad vastu parimad otsused. Nõustun.Põhjendus: Poliitikaga peavad tegelema oma ala asjatundjad, madalate isikuomaduste jakasinate teadmistega parimaid otsuseid ei sünni. Ei nõustu. Põhjendus: Võim võib koondudaväikese grupi kätte, kes ei arvesta teiste soovidega pidades neid rumalateks ja asjatundmatuteks. 63 6 64. Ametnike valimine loosiga . Ei nõustu. Põhjendus: Selline valik ei lähtu inimeste oskustest javõimetest. Võimaldab asjatundmatust. Nõustun. Põhjendus: Loosiga valimisel on igal kodanikulkohustus olla poliitikaga kursis, sest kunagi ei tea kes valituks osutub. 64 6 65. Õpitulemus: oskab iseloomustada religiooni ja mütoloogia osa inimeste maailmapildis28. Millist rolli omas mütoloogia kunstiloomingu allikana Vana-Kreekas? Tooge näiteidkahest valdkonnast. (2p)1.2.Vastus:Kreeka kirjanduse suurteosed (nt kangelaseeposed Ilias ja Odüsseia) põhinesid müütilise Troojasõja sündmustel. Kreeka tragöödiad (nt Kuningas Oidipus) põhinesid enamasti tuntudmütoloogilistel süžeedel. Kreeka skulptuuris kujutati palju mütoloogiaga seotud tegelasi (nt.Laokoon, Zeus, Athena)29. Millega seletada mütoloogia suurt mõju kunstiloomingule? Tooge kaks põhjust. (2p)1.2.Vastus:Müüdid olid kreeklaste identiteedi aluseks – iga kreeklane, sõltumata elukohast, oli tuttavmüütide sisuga.Kunstilooming oli mütoloogilise sisu tõttu üldarusaadav.Kreeklased austasid müütilisi kangelasi ja soovisid nende tegevust loomingus näha.Mütoloogiline päritolu väärtustas teose süžeed, toimuv muutus seetõttu ülevamaks.30. Keda teate Trooja sõja kangelastest? Nimetage kaks. Millega nad silma paistsid? (2p)1.2.Vastus:Achilleus. Vapper ja kättemaksuhimuline, surmas troojalaste parima sõjamehe Hektori.Odüsseus. Kaval ja visa. Ehitas hobuse, millega vallutati Trooja, seikles pikalt kodteel. 65 6 66. Agamemnon. Kreeklaste ülemjuhataja. Oli tülis Achilleusega.31. Töö pildiga. (8p) A BEleusise tempel Epidaurose teater C DDelfi oraakli tempel Olümpia jooksurada31. Milliste Vana-Kreeka jumalate austamisega olid seotud piltidel kujutatud rajatised?Milliste ülekreekaliste pidustuste või rituaalidega neid jumalaid teeniti? (8p) Jumal Kuidas austati?ABCDVastus:A Demeter. Korraldati müsteeriume, osaliselt salajasi rituaale.B Dionysos. Korraldati teatrietendusi. 66 6 67. C Apollon. Paluti püütialt ennustusi.D Zeus. Korraldati spordimänge- Olümpiamänge. 67 6 68. Õpitulemus: oskab iseloomustada filosoofia ja teaduse kujunemislugu32. Mille poolest erines filosoofiline maailmaseletus mütoloogilisest? Tooge välja kakskummalegi iseloomulikku joont. (4p)Mütoloogiline maailmaseletus:1.2.Filosoofiline maailmaseletus:1.2.Vastus:Mütoloogiline maailmaseletus:Kõike maailmas toimuvat seletati jumalate tahte ja tegevusega.Põhineb autoriteedil, traditsioonil.Müütidesse tuleb uskuda, puudub ratsionaalne seletus.Filosoofiline maailmaseletus:Seletab asju looduslikest põhjustest lähtuvalt.Põhineb kogemusel ja mõistusel.Püüab oma väiteid ratsionaalselt põhjendada.33. Millised teadused kujunesid Vana-Kreekas? Nimetage teadus, selle rajaja/esindaja jatooge näide teaduse saavutustest. (6p)teadus koos rajaja/esindajaga teaduse saavutused1.2.3.Vastus: 68 6 69. Ajalugu. Herodotos, Thukydides. Kirjeldati kaasaja ja mineviku sündmusi jättes väljaüleloomulikud seigad. Püüti leida loomulikke põhjuseid sündmustele ja välja tuua õpetlikku sisu.Meditsiin. Hippokrates. Haigusi seletatakse looduslike, mitte jumalike põhjustega. Arstieetikateke- arst peab igas olukorras võitlema patsiendi elu ja tervise eest.Matemaatika. Pythagoras, Eukleides. Pythagorase teoreem, eukleidiline geomeetria.Matemaatiliste väidete üldkehtivust hakati loogilise tõestamise teel kontrollima- sündismatemaatika kui teoreetiline teadus. Sõnastati elementaargeomeetria põhialused.Füüsika. Arcimedes. Hüdrostaatika (kehade veeväljasurve) seadus. Füüsikaliste teadmisterakendamine praktilistes seadmetes- tiguülekanne veetõstukis, sõjatehnilised seadmed.Astronoomia. Eratosthenes, Aristarchos. Maa ümbermõõdu (meridiaani pikkuse) väljaarvutamine. Aristarchosel heliotsentriline maailmapilt.34. Millised küsimused huvitasid Vana-Kreeka filosoofe järgmistes valdkondades? Esitageiga valdkonna kohta üks küsimus ja märkige juurde filosoof, kes selle esitas. (3p) küsimus filosoofmaailmühiskondinimeneVastus:Maailm: Mis on maailma algaineks? Millest on maailm tekkinud? Millest kõik koosneb? Mis onkõige aluseks? Thales, Anaximenes, Anaximandros, Demokritos. Mis on muutumatu, mismuutuv? Miks toimub muutumine? Demokritos, Platon, Aristoteles.Ühiskond: Milline on ideaalne riigikord? Mis on riigi eesmärgiks? Milline on õiglanevalitsemine? Platon, Aristoteles.Inimene: Kas hea ja halb on suhtelised? Milline on vooruslik elu? Milline on õnnelik elu?Protagoras, Sokrates, Platon, Aristoteles. 69 6 70. 35. Milliste Vana-Kreeka filosoofide seisukohtadega nõustuksite/ ei nõustuks? Esitageseisukoht koos selle esitanud filosoofiga ja põhjendage oma arvamust. (4p)I seisukoht, filosoof:Põhjendus:II seisukoht, filosoof:Põhjendus:Vastus:Maailmakorraldus põhineb arvulistel suhetel. Pythagoras. Nõustun. Põhjendus: Kõikmateriaalsed nähtused on matemaatiliselt mõõdetavad. Ei nõustu. Põhjendus: Vaimne elu ei alluarvulistele suhetele.Inimene on kõigi asjade mõõt- hea ja halb on suhtelised ja lähtuvad inimeste vajadustest.Protagoras. Nõustun. Põhjendus: Mis ühele on hea, võib teisele halb olla. Kunagi ei saa kindelolla, et head tehes keegi ei kannata. Ei nõustu. Põhjendus: Tõeliselt head asjad ei saa kunagihalba teha, isegi kui see mõnikord nii võib tunduda (nt hambaravi võib tunduda valus ja halbaga tulemus on hea- terved hambad). 70 7 71. Õpitulemus: oskab iseloomustada hellenistlikku ühiskonda ja kultuuri36. Millised muutused leidsid aset hellenismiajastu ühiskonnas võrreldes Kreeka polistega?(4p)a) riigivalitsemises:b) linnaelus:c) sõjaväekorralduses:d) kultuurielus:Vastus:a) Linnriigid asendusid suurriikidega, kodanike kollektiivne valitsemine praktiliselt piiramatuvõimuga monarhiaga. Makedoonia päritolu monarhid rajasid ülikutest õukonnad, alluvateltnõuti jumalikku austust.b) Rahvakoosolekud ja valitavad ametnikud säilusid kuid nende võim piirdus kohalike asjadega.Linna võimuorganid tegutsesid sisuliselt kohalike omavalitsustena. Kasvas orjapidamise ulatus.c) Vabadest kodanikest koosnev sõjavägi asendati mitmelt poolt värvatud palgasõjaväega.Sõdurid elasid sageli omaette sõjaväeasulates.d) Kultuuri edendasid valitsejad, see pidi näitama ja ülistama nende võimu. Ateena kõrvaletekivad uute kultuurikeskustena Egiptuse Aleksandria ja Pergamon.37. Millised muutused toimusid hellenismiajal kultuurielus? (4p)a) filosoofias:b) teaduses:c) kirjanduses:d) religioonis:Vastus:a) Tähelepanu kandub ühiskondlikelt probleemidelt (kodanikuvoorused, ideaalne riigikord)inimeste isiklikele hingevajadustele (hingerahu saavutamine, vabanemine hirmudest ja muredestmida saatuse heitlikkus kaasa toob). 71 7 72. b) Teadused eralduvad filosoofiast omaette tegevusaladeks. Silmapaistvaid saavutusi filoloogias,matemaatikas, füüsikas, geograafias ja astonoomias.c) Teatri asemel tõuseb esiplaanile luule. Aleksandria luules keskendutakse elegantsele stiilile,sisuks on armastus või valitsejate ülistamine. Erudeeritud stiilimäng, puuduvad moraalsed jaühiskondlikud teemad.d) Müsteeriumite ja Idamaiste kultuste ulatuslik levik. Kreeka jumalate panteoni mõjutavadIdamaised jumalad, eri rahvaste jumalaid hakatakse samastama.38. Töö pildiga. (4p) A B C D 72 7 73. 38. Milliseid hellenismiajastu iseärasusi arhitektuuris ja skulptuuris on piltidel kujutatud?(4p)ABCDVastus:A Korintose stiilis sambad olid hellenismiajal väga levinud. Hooned olid toretsevad, dekoorigaülekuhjatud.B Pharose tuletorn on näide hellenismiajal domineerinud ilmalikust arhitektuurist.Suurejoonelised ja kolossaalsed ehitised, korrapärane linnaplaneering.C Laokoon poegadega on näide eksalteeritud tunnete esile toomisest hellenismiaja skulptuuris,inimese individuaalsele tundeelule ja traagikale tähelepanu pööramisest.D Milose Venus on näide alasti naisekeha kujutamisest hellenismiajal; graatsia, ilu ja peenemodelleeringu rõhutamisest.39. Millised kreeka tsivilisatsiooni elemendid levisid terves hellenistlikus maailmas?Nimetage kolm elementi. (3p)1.2.3.Vastus:Kreeka keel, kiri ja kirjandus; kreeka kombed ja tavad; kreekalikud linnad ja arhitektuur;kreeka kunst, teater ja sport ; kreeka teadus; kreeka usund ja rituaalid; kreeka orjandusliktootmine; kreeka-makedoonia ülemkiht; kreeka kolonisatsioon 73 7 74. Õpitulemus: teab, kes olid Homeros, Herodotos, Sokrates, Platon, Aristoteles, Aleksander Suur40. Kes nad olid ja millega said tuntuks? Tooge ka üks näide tegevusest. (10p)a) SokratesNäide:b) HomerosNäide:c) PlatonNäide:d) HerodotosNäide:e) AristotelesNäide:Vastus:Sokrates: Kreeka filosoof. Jagas õpetust suulises vestluses, ei kirjutanud midagi. Keskendusvooruse olemuse mõistmisele, seostas seda teadmisega voorusest. Süüdistati nooruse rikkumisesja mõisteti kohtus surma.Homeros: Kreeka kuulsaim luuletaja, pime laulik. Talle omistatakse eeposte Ilias ja Odüsseiakirjutamine. Kajastasid müütilise Trooja sõjaga seotud sündmustikku, kujunesid kreeklaste jaokskirjanduse mõõdupuuks.Platon: Kreeka filosoof, Sokratese õpilane. Rajas esimese filosoofiakooli- Akadeemia. Kirjutasteosed dialoogidena. Töötas välja õpetuse ideede maailmast ja ideaalsest riigist.Herodotos: Ajalooteaduse rajaja. Teos Historia keskendub Kreeka- Pärsia sõdadele kuid annabülevaate ka varasemast ajaloost ja eri rahvaste elust ja kommetest.Aristoteles: Kreeka filosoof, Platoni õpilane. Rajas kõiki tolleaegseid teadusi õpetava Lykeionikooli. Rajas loogikateaduse. Pidas (erinevalt Platonist) ideid avalduvaks ainult konkreetsetesasjades nende olemusena, mida saab määratleda vaid üldistamise teel. Eetikas ja riigiõpetusestuli hoiduda äärmustest ja leida kuldne kesktee. 74 7 75. 41. Mille poolest oli Aleksander Suure valitsusaeg eriline? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:Aleksander vallutas suure osa tolleaegsest kreeklastele teadaolevast tsiviliseeritud maailmast.Aleksander oli silmapaistev väejuht, kes võitis lahinguid ülekaalukate vaenlaste vastu.Aleksander pani aluse kreeka-makedoonia tsivilisatsiooni ulatuslikule levikule Itta. Aleksandersai noorukina võimule isa langemise tõttu vandenõus ja suri noorelt jõudmata kavandatut elluviia. Aleksander oli saanud oma aja parima hariduse Aristoteleselt ja soosis kõigiti kreekakultuuri levikut- rajas Aleksandria. Aleksandri rajatud impeeriumit ei suudetud peale temasurma koos hoida. 75 7 76. Õpitulemus: mõistab Vana-Kreeka kultuuri tähtsust Euroopa kultuuri kujunemisel42. Millised Euroopa tsivilisatsiooni alused rajati Vana-Kreekas? Esitage neli näidet. (4p)126.96.36.199.Vastus:Kreekas sündis demokraatlik riigikord ja kodaniku mõiste. Kreeklased võtsid kasutuselealfabeedi- kõigi Euroopa tähestike aluse. Kreekas sünnib teaduslik maailmapilt ja filosoofia kuiratsionaalse mõtlemise alus. Kreekast pärinevad euroopaliku kirjanduse, teatri ja kunstipõhimõtted. Olümpiamängud ja sport kui kehakultuur on pärit Kreekast. Kreeka mütoloogia onEuroopa kunsti ja kirjandust kujundanud. Kreeka arhitektuuri sammasehitised on sajandeidolnud Euroopa arhitektuuri ideaaliks. 76 7 77. 2.2.3 Vana-RoomaÕpitulemus: oskab iseloomustada Rooma ühiskonda ja eluolu43. Millist rolli omas Rooma ühiskonnas? (2p)a) sugukondlik traditsioonb) klienteelsuheVastus:a) Kogu Rooma kodanikkond jagunes sugukondadeks ja need omakorda perekondadeks. Senatkoosnes tähtsamate sugukondade vanematest. Sugukondlik jagunemine kajastusnimetraditsioonis- eesnimi, sugukonnanimi, liignimi.b) Vaesemad kodanikud astusid kliendina rikkama kodaniku, patrooni kaitse alla. Said kasutadamaad, vastutasuks olid patrooni ihukaitsajateks ja toetasid teda rahvakoosolekul. Püsis koguRooma ajaloo kestel, mõjutas poliitilist elu.44. Nimetage kolm Rooma vabariigi valitsemise eripära (võrreldes Ateenaga). (3p)1.2.3.Vastus:1) Rooma vabariigis omasid keskset rolli Senat ja magistraadid, Ateenas rahvakoosolek.2) Rooma vabariik hõlmas ulatuslikke alasid, kodanikuõigused anti kõigile Itaalia elanikele,Ateena jäi aga linnriigiks.3) Riigiametitesse võisid Roomas pääseda ainult jõukamad kodanikud (va rahvatribuunid),Ateenas maksti palka.4) Rahvakoosolekul hääletati Roomas elamispiirkondade või sõjaväeosade kaupa, Ateenas igalkodanikul hääl. 77 7 78. 5) Senati koosoleku ja rahvakoosoleku kutsusid kokku ainult magistraadid, Ateenas käisidregulaarselt koos.45. Kummas riigis (Rooma vabariik või Ateena) olid rahva huvid paremini esindatud?Põhjendage oma arvamust kahe argumendiga. (2p)Vastus:Roomas: Lihtrahva huvide eest seisvatel rahvatribuunidel oli vetoõigus seadustele, mis lihtrahvahuvidele ei vastanud. Roomas said kodanikuõiguse kõik Itaalia elanikud- see võimaldas suurelhulgal elanikel poliitikas osaleda.Ateenas: Rahvakoosolekul oli keskne roll otsustamisel. Iga kodanik võis saada riigiametissevalitud, sest osa kohti täideti liisuga ja ametisoleku eest sai palka.46. Millistel põhjustel algas vabariikliku korra allakäik Roomas? Nimetage kolm põhjust.(3p)1.2.3.Vastus:1) Vallutussõdade tõttu laostusid kodust pikalt eemal viibinud talupojad, kolisid linna jamuutusid proletaarideks.2) Arenes orjandus- talupoegade töö asendus orjanduslike suurmaavaldustega (latifundiumid).3) Riigi ja kodanike arvu kasvuga kadus kõigil kodanikel võimalus riigiasjadest osa võtta.4) Rahvakoosolek hakkas koosnema proletaaridest, kes omasid kodanikuõigusi, kuid ei suutnudtäita kodanikukohust.5) Mariuse sõjaväereformiga hakkas sõjavägi koosnema proletaaridest värvatud palgasõduritest,kes said relvastuse väepealikelt ja olid neile ustavamad kui vabariiklikele võimuorganitele. 78 7 79. 47. Kuidas nimetati ja millega tegelesid Rooma vabariigis? (5p)a) rahvaesindus:b) riiginõukogu:c) riigiametnikud (nimetage kolm tähtsamat)1)2)3)Vastus:a) rahvaesindus: Rahvakoosolek, komiits. Hääletas või valis senatis heakskiidetudseaduseelnõude ja kandidaatide poolt või vastu. Ise seadusi algatada või kandidaate esitada eisaanud.b) riiginõukogu: Senat. Juhtis riigi poliitikat, kontrollis magistraatide tegevust, kinnitasseaduseelnõud.c) riigiametnikud:Konsulid- kõrgema tsiviil ja sõjaväelise võimu kandjad.Preetorid- tegelesid õigusemõistmisega, võisid asendada konsulit.Tsensorid- korraldasid kodanike loendust, jälgisid kodanike elukombeid.Rahvatribuunid- seisid lihtrahva huvide eest.Kvestorid- vastutasid riigikassa eest.48. Millised muutused toimusid Rooma valitsemises keisrivõimu kehtestamisega? Toogekolm näidet. (3p)1.2.3.Vastus:1) Rahvakoosolek minetas tähtsuse ja peale Augustust enam kokku ei kutsutud.2) Senat säilus keisri nõuandjana. Senatisse pääses ka provintside ülikkond. 79 7 80. 3) Keiser koondas enda kätte võimu valitavate magistraatide kaudu- olles üheaegselt konsul,rahvatribuun ja provintside asevalitseja.4) Keisrivõim muutus päritavaks- kandus edasi Caesari nimega ja imperaatori (leegionideülemjuhataja) tiitliga.49. Millised erinevused kujunesid Rooma keisririigi Lääne ja Idaprovintside vahel? Leidkekaks Lääneprovintsidele ja kaks Idaprovintsidele iseloomulikku joont. Tooge välja kakserinevust. (6p)Lääneprovintsid Idaprovintsid erinevusedVastus:Lääneprovintsid IdaprovintsidKultuur levib ladina keele ja Säilus kreeka keel ja kultuur.romaniseerumisega.Linnad peamiselt Vahemere ääres, säilub Suured ja jõukad linnad.põllumajanduslik elulaad. erinevusedIdaprovintsides säilus väiketalupoegade kiht, Läänes domineerisid orjatööl põhinevadsuurmaavaldused- latifundiumid.Idaprovintside arengutase jäi kõrgemaks kui Lääneprovintsides.50. Millistel põhjustel algas Rooma keisririigi langus? Esitage kaks põhjust. (2p)1.2. 80 8 81. Vastus:1) Linnaelu allakäik, käsitöö ja kaubanduse vähenemine millega kaasnes inflatsioon janaturaalmajandus, kus maksevahendina kehtis vili.2) Epideemiad: tööjõu vähenemine tekitas vajaduse talupoegade ja orjade kasutamisekskoloonidena- suurmaaomanike maad kasutavate sõltlastena, kelle isiklik vabadus oli piiratud.3) Sõjaväe barbariseerumine: sõdurite värbamine barbarite hulgast, millega nõrgenes sõjaväedistsipliin ja usaldusväärsus. Mitteroomlased tõusid väejuhtideks ja hakkasid poliitikatmõjutama.4) Germaani hõimude pidev surve impeeriumi piiridele, mis kaasnes Suurerahvasterändamisega.51. Mille poolest erines roomlaste eluolu kreeklastest, mille poolest sarnanes? Tooge kaksnäidet erivuste ja kaks näidet sarnasuste kohta. (4p)Eluolu sarnasused:Eluolu erinevused:Vastus:Sarnasused:Kreeklased ja roomlased kandsid sarnast rõivastust, jalas sandaale, ei kasutanud pükse.Majad põhiplaanilt sarnased- nelinurksed, siseõue avanevate ruumidega.Naine oli perekonnas allutatud mehele, abielu sõlmiti seaduslike järglaste saamiseks peigmeheja tulevase äia vahel. Naistel puudusid poliitilised õigused.Pidusöökidel lebati lavatsitel, joodi lahjendatud veini.Erinevused:Roomlas haris lapsi traditsiooniliselt pereisa andes edasi praktilisi ja sõjalisi oskusi, Kreekastoimus õpetus pedagoogi käe all või koolis, kus hariti keha ja vaimu.Rooma majade siseõues oli vihmaveebassein- aatrium, mis Kreekas puudus.Kreeka pidusöökidel osalesid ainult mehed, Roomas olid kohal ka abikaasad.Roomlasi ei huvitanud sportimine, mis oli Kreekas meelisajaviide. 81 8 82. 52. Millises ulatuses lähtus Rooma kasvatus Kreeka eeskujudest ja millises Roomatraditsoonist? (2p)a) Kreeka eeskujudestb) Rooma traditsioonistVastus:a) Kreeka eeskujudest:Kreeka kommete levikul hakati tähelepanu pöörama vaimsele harimisele- võeti kreeka päritolukoduõpetaja või saadeti lapsed kooli kus õpiti lugema ja kirjutama.Suursugustes peredes õpiti kreeka ja ladina keelt, kreeka ja rooma kirjandust, ajalugu jafilosoofiat.Haridust täiendati Kreekas sealsete õpetlaste käe all.b) Rooma traditsioonist:Laste kasvatamine ja harimine oli algselt pereisa ülesanne- õpiti praktilisi ja sõjalisi oskusi.Ka kreeka mõjulise haridusega kaasnes praktiliseks riigi- või sõjamehekarjääriks valmistumineisa või vanema sugulase käe all. Haridust vajati praktiliste oskuste saavutamiseks, mitte hariduseenda pärast. 82 8 83. 53. Töö kaardiga. (6p)Rooma territooriumi laienemine.53.1. Millised riigid või alad oli Rooma I sajandiks eKr endaga liitnud? Tooge neli näidet.(2p)(kõik õiged 2p, kaks õiget 1p)53.2. Millised olid Roomast suurriigi kujunemise tagajärjed järgmistes valdkondades? (4p)a) majanduses:b) ühiskonnas:c) poliitikas:d) kultuuris:Vastus:Riigid või alad: Kartaago, Kreeka, Pergamon, Egiptus, Hispaania, Gallia 83 8 84. a) majanduses: kujunesid orjatööl põhinevad latifundiumid, talumajapidamised laostusidb) ühiskonnas: orjade osakaal kasvas, kujunes orjanduslik ühiskond; proletaaride arvukusetõus linnadesc) poliitikas: algas vabariikliku korra allakäik; kodusõjad, mis viisid keisrivõimu kehtestamisenid) kultuuris: toimus kreeka ja idamaiste eeskujude ülevõtmine54. Millised märksõnad Rooma ajaloos sobivad vastavate perioodidega? Paigutagemärksõnade numbrid tabelis õigesse lahtrisse. (3p)(7 õiget 3p, 5-6 õiget 2p, 3-4 õiget 1p)1. Sõjad Kartaagoga2. Ristiusu legaliseerimine riigis3. Rooma linna asutamine4. Augustuse valitsusaeg5. Etruskide valitsus Roomas6. Konstantinoopoli rajamine7. Caesari valitsusaegkuningriik vabariik keisririikVastus:kuningriik vabariik keisririik3, 5 1, 7 2, 4, 6 84 8 85. Õpitulemus: oskab iseloomustada ristiusu teket ja kujunemist riigiusuks55. Kus ja millistel põhjustel tekkis ristiusk? (3p)Kus tekkis?Millistel põhjustel? (esitage kaks põhjust)1)2)Vastus:Kus? Palestiinas, juutide seas.Millistel põhjustel?1) Juudid ootasid messiast- päästjat, kes vabastaks nad võõrvõimust ja taastaks Iisraeli riigi.2) Jeesuse sõnum oli suunatud eelkõige rõhutud ja vaestele rahvakihtidele- rahulolematutele niiRooma ülemvõimu kui juudi aristokraatia ja preesterkonna võimutsemisega.3) Jeesus lubas peatselt saabuvat jumalariiki, see andis paljudele reaalse lootuse olukorraparanemiseks.4) Jeesus rõhutas siirast usku ja kõigi inimeste võrdseid võimalusi jumalariiki pääsemisel- rikkusja kõrge positsioon pigem takistasid kui aitasid sellele kaasa.5) Kristuse eluaegsed imed, ristilöömine ja ülestõusmine kinnitasid jüngrite veenumust, et ta olimessias ja jumala poeg, kes oma kannatuste ja ristisurmaga kuulutas ette jumalariigi saabumist.56. Kuidas aitasid kaasa ristiusu levikule Rooma impeeriumis? (4p)a) ristiusu õpetusb) apostlite tegevusc) Rooma ametlik religioonipoliitikad) Roomas levinud usundid 85 8 86. Vastus:a) ristiusu õpetus: Jumalariik ei olnud avatud ainult juutidele vaid kõigile jumalat uskuvatelerahvastele. Ristiusu võrdne suhtumine kõigisse inimestesse leidis pooldajaid madalamaterahvakihtide ja allutatud rahvaste poolt.b) apostlite tegevus: Rändjutlustajad panid aluse koguduste võrgule ja pidasid nendegaühendust. Juudi rahvus elas diasporaas- juudi rändjutlustajate tegevus juudi kogukonnas kandiskristluse edasi laial territooriumil. Apostlid olid esimesed ristiusu sõnumi tölgendajad jaselgitajad- suuresti tänu neile omandaski ristiusk kindla kuju.c) Rooma ametlik religioonipoliitika: Roomas suhtuti alistatud rahvaste religioonidesse sallivalt,nõuti ainult peale oma jumalate ka rooma jumalatele (keisririigi ajal ka keisrile) austuseavaldamist. Rooma riigiusk oli formaalne- nõuti rituaalide sooritamist, ohvrite toomist, mitteaga sügavamaid religioosseid tundeid.d) Roomas levinud usundid: Kogu Rooma riigis levisid võõra, peamiselt Idamaise päritolugajumalad ja usundid- ristiusk ei olnud erandlik. Mitmed Idamaised müsteeriumid rõhutasidsamuti oma liikmete, vabade või orjade, võrdsust. Mõnegi Idamaise jumalaga seotud müüt(Osiris) meenutas kristlaste uskumust Jeesuse surmajärgse saatuse kohta.57. Mille tõttu toimusid Rooma riigis kristlaste tagakiusamised? Esitage kaks põhjust. (2p)1.2.Vastus:1) Kristlased tunnistasid vaid ühte jumalat- vaenulik suhtumine paganatesse ja nendeebajumalatesse. Tekitas teiste usundite liikmete vaenu.2) Keelduti Rooma ametlikust religioonist- keisritele ohverdamisest. Tekitas võimude vastuseisu,peeti mässuõhutamiseks Rooma vastu.3) Jumalate põlgamisest tingitud hädades süüdistati kristlasi.4) Levisid kuulujutud kristlaste jumalateenistustel korraldatud kuritegudest ja tapmistest, mis viisrahva ja võimud ärevusse. 86 8 87. 58. Millised tagajärjed olid ristiusu legaliseerimisel Rooma impeeriumis? (4p)a) valitsemisele ja ühiskonnaleb) kirikulec) ristiusu õpetuseled) kultuurileVastus:a) Valitsemisele ja ühiskonnale:Keisrid võtsid vastu ristiusu ja asusid kirikut toetama. Ristiusk muutus Rooma riigiusuks.Ristiusku astumine muutus prestiižseks- see võimaldas karjääri teha.b) Kirikule:Kirik muutus üheks impeeriumi tähtsamaks organisatsiooniks. Tänu keisrite ja eraisikuteannetustele sai kirikust impeeriumi suuremaid maavaldajaid. Kiriku ülesannete alla läksid vaesteja tõbiste eest hoolitsemine, koolihariduse korraldamine ja isegi kohtumõistmine.c) Ristiusu õpetusele:Tõlgiti Piibel ladina keelde. Kujundati ortodoksne usutunnistus ja asuti ketserlikke seisukohtitaga kiusama.d) Kultuurile:Edaspidine kultuur oli eelkõige kristlik. Harituma ülemkihi ristiusku astumisega algabantiikkultuuri sulandumine kristlusesse. Hariduselu läheb kiriku kontrolli alla. Algabkirikuarhitektuur. 87 8 88. Õpitulemus: teab, kes olid Caesar, Augustus, Jeesus Kristus59. Võrrelge Caesari ja Augustuse tegevust. Mille poolest need omavahel sarnanesid? Toogeigast valdkonnast üks sarnasus. Esitage ka üks üldine erinevus (4p) sarnasusedSisepoliitikasVälispoliitikasSuhtumises kultuuriErinevusVastus:Sarnasused:Sisepoliitikas: Mõlemad valitsesid ainuisikuliselt, koondades endale tähtsamad riigiametid.Mõlemad said võimule kodusõjaga. Mõlemad kõrvaldasid oma endised liitlased. Mõlemadtaastasid Roomas ühtsuse ja korra.Välispoliitikas: Mõlemad vallutasid Roomale uusi territooriume (Caesar Gallia, AugustusEgiptuse).Suhtumises kultuuri: Mõlemad soosisid kultuuri edendamist (Caesar rajas ajakirjanduse, kirjutasise oma sõjakäikudest; Augustuse aeg on kirjanduse kuldaeg, paneb aluse metseenlusele)Erinevus:Caesar tapeti senaatorite vandenõuga. Augustus rajab keisririigi, mis jääb Rooma ajaloo lõpunipüsima. Caesar tuli võimule eirates senati otsust sõjavägi laiali saata. Caesar viis läbikalendrireformi, mis jäi püsima uusajani. 88 8 89. 60. 1. Kes oli Jeesus Kristus? (1p)60.2. Esitage tema elust kaks sündmust, mida kristlased rituaalselt tähistavad. (2p)1.2.Vastus:Jeesus Kristus oli juudi soost rändjutlustaja, kelle elust ja õpetusest tekkis ristiusk.Sündmused:Sündimine- jõulud. Ristilöömine ja ülestõusmine- ülestõusmispühad. Püha õhtusöömaaeg-armulauasakrament. 89 8 90. Õpitulemus: oskab seletada mõisteid: senat, konsul, keiser, akvedukt, patriitsid ja pleebs,stoitsism, Uus Testament, Rooma õigus61.1. Selgitage mõisted ja tooge üks näide sisu kohta. (6p)Vana TestamentNäideUus TestamentNäidePiibelNäide61.2. Miks vajasid kristlased Vana Testamendi kaasamist oma pühakirja? (1p)Vastus:Vana Testament: Juutide usundi pühakiri. Moosese raamatud, prohvetite raamatud.Uus Testament: Kristuse ja tema järgijate tegevust kajastav pühakiri. Evangeeliumid, Johanneseilmutusraamat, apostlite kirjad.Piibel: Vanast ja Uuest Testamendist koosnev kristlaste pühakiri.Uue Testamendi sõnum toetub Vanale Testamendile ja on selle kuulutuste teokstegija.62. Esitage stoitsismi filosoofilise õpetuse kaks põhiseisukohta ja nimetage mõni selletuntumatest esindajatest Roomas. (3p)Stoitsismi põhiseisukohad:1)2)Stoitsismi esindaja Roomas:Vastus:1) Maailma aluseks on mõistus. Jumal, mõistus ja loodus on üks. Kõik maailmas toimubparatamatu mõistuspärase korra järgi, mida ei saa muuta. 90 9 91. 2) Inimese saatus on mõistuspärase paratamatuse poolt ette määratud. Sellega saab ainultleppida. Inimene saavutab sel teel hingerahu, kui ei lase enda mõistust tunnetel pimestada.Tuntumad esindajad Roomas: Seneca, Marcus Aurelius63. Milliseid mõisteid on iseloomustatud? (3p)(5 õiget 3p; 3-4 õiget 2p; 2 õiget 1p)a) Rooma riiginõukogu, omas valitsemises vabariigi perioodil keskset rolli –b) Üks kahest kõrgema tsiviil- ja sõjaväelise võimuga magistraadist Rooma vabariigis –c) Augustusest alates Rooma valitseja nimetus, pärineb Caesari nimest –d) Jõukad maavaldajad, kes pärinesid kuulsatest suguvõsadest. Vabariigi alguses võisid ainultnemad poliitikaga tegeleda –e) Rooma lihtrahvas; saavutas pikaajalise võitluse tulemusel kodanikuõigused ja võimalusevalida riigiametnikke –Vastus:a) Senatb) konsulc) keiserd) patriitside) plebeid 91 9 92. Õpitulemus: tunneb Rooma kultuuri saavutusi: ehitus ja õigus64. Töö pildiga. (6p) A B C D64.1. Nimetage piltidel kujutatud Vana-Rooma ehitised ja kirjeldage mis otstarbel needrajati. (4p)ABCD64.2. Esitage kaks Vana-Rooma ehitustehnilist saavutust, mis võimaldasid vastavaid ehitisirajada. (2p)1.2. 92 9 93. Vastus:A Amfiteater, Colosseum. Gladiaatorite võitluste korraldamiseks.B Akvedukt, Pont-du-Gard. Veejuhe, languse tagamiseks orgudes vajati veesildu, mägedesveetunneleid.C Tempel, Panteon. Rooma tähtsamatele jumalatele rajatud pühamu.D Termid; basiilika (Constantinuse/Maxentiuse basiilika). Termid olid saunad. Basiilika olivõlvitud äri- ja kohtuhoone.Ehitustehnilised saavutused:Põletatud telliste ja lubimördi kasutamine. Rooma betoon (kruusa, lubja ja vulkaanilise tuhatahkuv segu). Kuplite ja ristvõlvide rajamine.65. Millised loetletud põhimõtetest kuulusid Rooma õiguse hulka? Tähistage õigedvariandid ristiga (X). (2p) (3 õiget 2p; 2 õiget 1p)_____Silm silma, hammas hamba vastu_____Seadus on ülimuslik ja kodanikud on võrdsed seaduse ees_____Õigus kohtu otsust apelleerida (edasi kaevata) keisrile_____Kohapeal tabamisel õigus omakohtule_____Õigust mõistab ainult kohus_____Inimeste õigused olenevad seisusest ja positsioonistVastus:__X___Seadus on ülimuslik ja kodanikud on võrdsed seaduse ees__X___Õigus kohtu otsust apelleerida (edasi kaevata) keisrile__X___Õigust mõistab ainult kohus66. Millele põhinedes võib väita, et Roomas rajati euroopalik õigusteadus? Esitage kakspõhjust. (2p)1.2. 93 9 94. Vastus:1) Rooma õiguse põhimõtted on euroopaliku õigusemõistmise aluseks.2) Roomas koostati terviklikud seadustekogud, kus õigusalane materjal oli süstematiseeritud jaühtlustatud.3) Roomas kujunes euroopalik õigusalane terminoloogia ja juristi/õigusteadlase elukutse. 94 9 95. Õpitulemus: tunneb antiiktsivilisatsiooni saavutusi ja oskab neid hinnata maailma ajalookontekstis67. Esitage Vana-Kreeka ja Vana-Rooma olulisemad saavutused vastavates valdkondades.Tooge üks näide mõlema kohta kummastki valdkonnast. Millist mõju on need saavutusedavaldanud maailma ajaloole? (6p) Vana-Kreeka Vana-Roomaühiskondkultuur Mõju maailma ajalooleühiskondkultuurVastus:Vana-KreekaÜhiskond: demokraatia ja kodanikumõiste sündKultuur: filosoofia ja teaduse tekkimine, loomevabaduse kujunemine kirjanduses ja kunstis,sportimise algus, mütoloogiaVana-RoomaÜhiskond: rooma õigussüsteemi tekkimine, hästi funktsioneeriva valitsusaparaadi rajaminesuurriigi juhtimiseks, hästi organiseeritud armeeKultuur: ehitus ja kommunikatsioonid kõrgtasemel, ideoloogiliselt mõjutatud kunstiloominguõitseng, ristiusu kiriku kujunemineMõju maailma ajalooleÜhiskond: Keskajal keisrivõimu ideaaliks Rooma keisririik; Tänapäeva demokraatia jakodanikuõigused tagasi viidavad antiikaegaKultuur: Ristiusk mõjutanud kogu Euroopa kultuuriidentiteeti; Kunst ja kirjandus alatiklassikaliseks eeskujuks; Teaduslik maailmavaade Lääneliku kultuuri tehnoloogilise üleolekurajaja 95 9 96. 68. Võrrelge Vana-Kreeka ja Vana-Rooma saavutuste mõju maailma ajaloole. Esitage kolmnäidet mõlema mõju kohta. Kumma mõju peate olulisemaks? Põhjendage oma arvamust.(7p) Vana-Kreeka mõju Vana-Rooma mõju järeldus koos põhjendusegaVastus: Vana-Kreeka mõju Vana-Rooma mõjuDemokraatlik valitsemine Rooma õigussüsteemTeadusliku maailmavaate kujunemine Suurriigi valitsemise süsteem- keisrivõim Vabariiklik riigikordArhitektuuri ja kunsti ideaalproportsioonid Ristiusu kiriku kujunemine järeldus koos põhjendusegaRooma mõju: Keskajal kandis kirik edasi antiikkultuuri, keisrivõimu ideoloogia aastatuhandeidEuroopas püsinud, USA riiklik ülesehitus tugevalt Roomast mõjutatudKreeka mõju: Teadusliku maailmavaate mõjul Euroopa tehnoloogiliselt sajandeid maailmasdomineerinud, demokraatlik valitsemine põhineb Kreeka eeskujudel69. Mida on tänapäeva tsivilisatsioon antiikajast üle võtnud, mida mitte? Tooge kummastkikolm näidet. Kummal on teie arvates suurem roll? Põhjendage oma arvamust. (7p) Antiikajast üle võtnud Antiikajast mitte üle võtnud 96 9 97. järeldus koos põhjendusegaVastus: Antiikajast üle võtnud Antiikajast mitte üle võtnudDemokraatliku valitsemise Orjandusliku tootmisviisiMõistusel põhineva maailmaseletuse Naise allutatud seisundiÕigussüsteemi põhimõtted Gladiaatorite võitlused järeldus koos põhjendusegaAntiikajast üle võetul: Tänapäeva riikluse, kultuuri ja teaduse põhimõtted antiikajast, ilmaselleta ei kujutaks tänapäeva tsivilisatsiooni ette.Antiikajast mitte ülevõetul: Tänapäeva tsivilisatsioon ei põhine rahvuslikul, rassilisel võisoolisel ebavõrdsusel. 97 9 98. 2.2.4 Keskaegõpitulemus: oskab iseloomustada keskaja ühiskonda: läänikord, mõisamajandus70. Millistel põhjustel kujunesid Frangi riigis välja feodaalsuhted? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:1. Raskeratsaväe loomine tõi kaasa vajaduse professionaalsete sõjameeste järele, kes saaksidneile antud maa maksudest muretseda hobuse ja varustuse ning tegeleda sõjalise väljaõppega.2. Valitseja asus võimu teostama talle ustavate vasallide abil. Tekkis feodaalsuhetel põhinevvõimusüsteem.71. Millised olid vasallisuhte osapoolte kohustused? Esitage kaks näidet senjööri ja kaksnäidet vasalli kohustustest. (4p)Senjööri kohustused Vasalli kohustusedVastus:Senjööri kohustused Vasalli kohustusedAndis vasallile lääni. Truudusvanne senjöörile.Võttis vasalli kaitse alla. Kohustus teenida senjööri sõjaväes ja olema nõuandjaks.72. Mis iseloomustas järgmisi maavalduse liike keskajal? (3p)a) benefiitsb) feoodc) allood 98 9 99. Vastus:a) benefiits: vasallile eluaegseks kasutamiseks antud maavaldusb) feood: vasalli vabalt pärandatav maavaldusc) allood: vasallisuhtest vaba maavaldus73. Millistel põhjustel kujunes keskajal välja feodaalne killustatus? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:1. Feoodideks antud maa jäi vasallide kätte, millega vähenes senjööri võim läänide üle.Valitsejate domeen ja mõju riigi territooriumil kahanes.2. Valitsejate jagatud immuniteedikirjadega anti vasallidele osa riigivõimu ülesandeid- maksudekogumine ja kohtumõistmine.74. Võrrelge omavahel rendi- ja mõisahärrust. Esitage kaks rendihärrusele ja kaksmõisahärrusele iseloomulikku joont ning tooge välja kaks ühisjoont. (6p)rendihärrusele iseloomulik ühisjooned mõisahärrusele iseloomulikVastus:rendihärrusele iseloomulik ühisjooned mõisahärrusele iseloomulikMõisamaa oli jagatud Talupojal oli ainult maa Mõisamaad harisid talupojadtalupoegadele, kes maksid kasutamisõigus. teotööga. Mõis turustas omaselle kasutamise eest renti. toodangut ise.Talupoeg võis maa Talupojad muudeti Talupoja kasutada oli väikekasutamisõigust pärandada. sunnismaisteks pärisorjadeks. maalapp oma pere tarbeks. 99 9 100. Õpitulemus: oskab kirjeldada feodaalide ja talurahva eluolu75. Esitage üks feodaalide ja üks talurahva eluolu iseloomustav joon igas valdkonnas. (6p) feodaalid talurahvaselupaikpõhitegevusajaviideVastus: feodaalid talurahvaselupaik maal linnustes külas taludespõhitegevus sõdimine, valitsemine maaharimineajaviide jaht, turniirid usupühad, karneval 100 1 101. Õpitulemus: oskab iseloomustada kiriku osa keskaja kultuuris ja religioosset maailmapilti76. Millele toetudes võib väita, et kirikul oli keskaja kultuuris juhtiv osa? Tooge kolmnäidet. (3p)1.2.3.Vastus:Vaimulikud olid keskajal peaaegu ainukesed kirjaoskajad. Kõik inimesed olid keskajal kirikuliikmed. Teadmiste allikaks peeti keskajal piiblit. Kirikud ja kloostrid olid pikka aega ainukesedharidusasutused. Kirikuarhitektuur andis eeskuju kogu keskaegsele ehitustegevusele. Jumalateenimine oli keskaja maailmavaates kõige kõrgemalt hinnatud tegevus (vaimulikud- esimeneseisus).77. Millist rolli täitsid keskaja inimese maailmapildis? (4p)a) Jumalb) Saatanc) Põrgud) ParadiisVastus:a) Jumal: Kehastas kõike head, oli maailma ja inimese loojaks. Jumala teenimine oli inimestekõrgeim eesmärk. Maapeal kehastas jumala teenimist kirik.b) Saatan: Kehastas kõike kurja, oli jumala vastand. Saatan kallutas inimesi patule- jumalast jaõiglusest eemale. Saatana käsilased olid nõiad ja ketserid.c) Põrgu: Patuste hirm, igavene kannatus. Põrgusse läksid peale surma jumala teenimisestkõrvale kaldunud, samuti paganad.d) Paradiis: Õndsate igavene õnn, kuhu pääsesid jumalakartlikud usklikud. 101 1 102. 78. Selgitage mõisted ja tooge mõiste kohta üks näide katoliku kirikust. (4p)(selgitus 1p, näide 1p)a) sakramentNäide:b) missaNäide:Vastus:a) sakrament: Rituaalne toiming, mida võib läbi viia ainult preester ning mis peab usklikeleedasi andma Jumala armu.Näide: ristimine; pihtimine; leeritamine jneb) missa: Vaimulik jumalateenistus, mida võis läbi viia ainult preester.Näide: armulauamissa 102 1 103. 79. Töö pildiga. (10p) B A A B79.1. Milliseid Euroopa keskaegse kirikuarhitektuuri stiile on piltidel kujutatud? Toogevälja kolm vastavale stiilile omast tunnusjoont. (8p) A BStiil: Stiil:Stiili tunnusjooned: Stiili tunnusjooned:1. 1.2. 2.3. 3.Vastus: A BStiil: romaani Stiil: gooti 103 1 104. Stiili tunnusjooned: Stiili tunnusjooned:1. ümarkaar 1. teravkaar2. massiivsed seinad, kitsad aknad 2. roidvõlvid, tugipiilarid ja -kaared3. palju torne, peatorn nelitisel 3. peatornid läänefassadil79.2. Millist mõju pidi keskaegne katedraal usklikule avaldama? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:1. Hoone suurus ja kõrgus pidid rõhutama jumala kõikvõimsust.2. Kiriku ilu pidi usklikele kehastama maapealset paradiisi.3. Skulptuurid ja pildid pidid andma kirjaoskamatutele edasi pühakirja sõnumi. 104 1 105. Õpitulemus: oskab välja tuua Ida ja Lääne kiriku erinevused80. Millised erinevused kujunesid välja Lääne (katoliku) ja Ida (õigeusu) kirikukombestikus? Leidke kaks Lääne- ja kaks Idakirikule iseloomulikku joont. Tooge väljakaks erinevust. (6p)Lääne (katoliku) kirik Ida (õigeusu) kirik erinevusedVastus:Lääne (katoliku) kirik Ida (õigeusu) kirikKirikupeaks Rooma paavst. Kirikupeaks Konstantinoopoli patriarh.Jumalateenistus ladinakeelne. Jumalateenistus kohalikes keeltes. erinevusedLäänes ristimärk viie sõrmega, Idas kolmega.Armulaual said Läänes ilmalikud vaid leiba, Idas nii leiba kui veini.81. Töö pildiga. (4p)81. Mille poolest erinevad keskaegsed Lääne (katoliku) ja Ida (õigeusu) kirikute hooned?Esitage kaks Lääne- ja kaks Idakiriku arhitektuurile eriomast tunnust. (4p)Lääne (katoliku) kirik Ida (õigeusu) kirik 105 1 106. Vastus:Lääne (katoliku) kirik Ida (õigeusu) kirikKirik põhiplaanilt ladina risti kujuline, Põhiplaanilt tsentraalehitis.pikihoonega.Tornid fassaadil, kaetud tornikiivritega. Torne katavad kuplid, tornid paiknevad hoone peal.Ruume katavad ristvõlvid. Ruume katavad silindervõlvid või kuplid. 106 1 107. Õpitulemus: oskab seletada mõisteid: kirik, klooster, kerjusmungaordud, jesuiidid, vaimulikudrüütliordud, ketserlus, inkvisitsioon, ristisõjad82. Selgitage mõiste klooster ja tooge kaks näidet sealse elukorraldusega seotud tegevustest.(3p)Klooster:Näited tegevustest:1.2.Vastus:Klooster: Vaimulike ordude liikmete (munkade, nunnade) elupaik.Näited tegevustest:1. Tunnipalvused jm jumalateenistus.2. Raamatute ümberkirjutamine.3. Füüsiline töö kloostri majapidamises.83. Esitage kerjusmungaordude kaks eripära (varasemate vaimulike ordudega võrreldes).Nimetage kaks tuntumat kerjusmungaordut keskajal. (4p)Eripärad:1.2.Kerjusmungaordud:1.2.Vastus:Eripärad:1. Kloostrid asusid linnades, mitte maal asustusest eemal.2. Peamiseks tegevuseks jutlustamine paganate ja ketserite pööramiseks ning rahva usuliseksharimiseks. 107 1 108. 3. Said ülalpidamist kerjamisega, pidid olema omandita.Kerjusmungaordud:1. Frantsisklased ehk minoriidid2. Dominiiklased ehk jutlustajavennad84. Võrrelge vaimulikke mungaordusid ja vaimulikke rüütliordusid. Esitage kakskummalegi iseloomulikku tunnust ja kaks ühisjoont. (6p)vaimulikud mungaordud ühisjooned vaimulikud rüütliordudVastus:vaimulikud mungaordud ühisjooned vaimulikud rüütliordudSinna kuulusid jumala Mõlemad allusid vaimulikule Moodustati rüütlitest.teenimisele pühendunud võimule, ei sõltunudmungad. ilmalikest.Tegevuseks oli palve ja töö. Mõlemad allusid Andsid nii mungavande kui ordueeskirjadele, elasid tõotuse võidelda relvaga ühiselt ordukonvendis. kristluse vaenlaste vastu. 108 1 109. 85. Selgitage mõisted ja tooge mõiste kohta üks näide keskajast. (8p)(selgitus 1p, näide 1p)a) kirikNäide:b) ketserlusNäide:c) inkvisitsioonNäide:d) ristisõjadNäide:Vastus:a) kirik: Kristlasi ühendav organisatsioon.Näide: Katoliku kirik Lääne-Euroopas; Õigeisu kirik Ida-Euroopasb) ketserlus: Katoliku kiriku üldtunnustatud õpetusega vastuolus olev kristlaste usuline liikumine.Näide: ariaanlased, katarid ehk albilased; valdeslasedc) inkvisitsioon: Katoliku vaimulike kohtupidamine ketserite üle eesmärgiga neid ümber veendaja vajadusel karistada.Näide: Inkvisitsioonikohtud, mida juhtisid kerjusmunkadest inkvisiitorid, võitluseks ketseritega.d) ristisõjad: Keskaegse Lääne-Euroopa korraldatud sõjad Püha maa vabastamiseks javõitluseks kiriku vaenlastega.Näide: I ristisõda, mille käigus vallutati Jeruusalemm; IV ristisõda, millega vallutatiKonstantinoopol; Balti ristisõda, mille käigus alistati Balti mere idakalda rahvad. 109 1 110. 86. Töö allikaga. (8p)Allikas AKatkendid Benedictuse eeskirjast munkadeleAlandlikkuse kaheteistkümnes järk on see, et munk osutaks oma alandlikkust alati kõigile, kesteda näevad, mitte ainult oma südames, vaid ka välispidise käitumisega.Eraomanduse pahe tuleb kloostritest eriti välja juurida. Keegi ei peaks julgema anda või võttavastu midagi ilma abti nõusolekuta ega pidada midagi iseenda omana – ei raamatuid,kirjutustahvleid, sulgi ega midagi muud.Laiskus on hinge vaenlane, seepärast peaksid vennad teatud aegadel tegelema kehalise tööga jateistel aegadel püha lugemisega.Kõiki külalisi tuleb võtta vastu nagu Kristust ennast.Kes te siis ka ei oleks, tõttamas taevase kodumaa poole, pidage Kristuse abiga kinni sellestväikesest eeskirjast algajaile. Tony Lane. Õhtumaa mõtte loojad. Tallinn, 2002, lk 95-96Allikas BKatkendid Franciscuse kloostrireeglitestReegel ja vorm eluks on järgmine: elada kuulekuses ja karskuses ja ilma varanduseta, järgidessellega meie Issanda Jeesuse Kristuse õpetust ja eeskuju.Neil, kes on tõotanud olla kuulekad, võib olla üks kapuutsiga tuunika ja vajaduse korral üks ilmakapuutsita ning vöönöör ja püksid. Olgu kõik vennad rõivastatud kehvalt.Ja ükskõik kes nende juurde tuleb, olgu sõber või vaenlane, varas või röövel, võtku nad tedavastu viisakalt.Sellepärast ärgu ükski vend, ükskõik kus ta ka ei viibiks või kuhu ta ei läheks, võtku vastu rahaühelgi viisil, ei oma rõivaste ega raamatute jaoks ega töötasuna ega lühidalt öeldes ühelgipõhjusel, välja arvatud haigete vendade tungival vajadusel. Tony Lane. Õhtumaa mõtte loojad. Tallinn, 2002, lk 114-115 110 1 111. 86.1. Mille poolest allikates esitatud vaimulike ordude reeglid üksteisele sarnanesid? Toogekaks näidet. (2p)1.2.Vastus:1. Mungad pidid olema alandlikud ja kuulekad.2. Munkadel ei tohtinud olla eraomandust (välja arvatud kehvad riided).3. Kõigile tuli osutada külalislahkust.86.2. Nimetage neli keskaegset mungaordut. (2 õiget 1p, 4 õiget 2p) (2p)Vastus:benediktlased, tsistertslased, dominiiklased, frantsisklased86.3. Milliste allikates esitatud põhimõtetega kloostrielus nõustuksite/ ei nõustuks?Põhjendage oma arvamust. (4p)(põhimõte 1p, põhjendus 1p)I põhimõte:Põhjendus:II põhimõte:Põhjendus:Vastus:Nõustuks: mungad ei peaks laisklema vaid tegelema lugemise ja kehalise tööga. Põhjendus:klooster peaks end ise ära majandama, mungad peaksid ennast harima, et teisi õpetada.Nõustuks: kloostrid pidid pakkuma peavarju ja kaitset. Põhjendus: keskaja rändurite turvalisustsai tagada kõige paremini ulatuslik kloostrivõrk, ka tähendas jumala teenimine ligimese aitamist(heategevus kui kloostri sotsiaalne funktsioon).Ei nõustuks: äärmuslik alandlikkus ja kuulekus. Põhjendus: kloostri juhid olid samuti inimesed javõisid eksida, pime kuulekus võis viia fanatismini. 111 1 112. Ei nõustuks: eraomandi täielik keelamine. Põhjendus: isiklikud tarbeasjad ja vaimuvara eitakista ühist tööd kloostri hüvanguks.Ei nõustuks: varastele ja röövlitele varjualuse pakkumine. Põhjendus: võis muutudakloostrielanikele ohtlikuks. 112 1 113. Õpitulemus: oskab iseloomustada araabia kultuuri ja usundit87. Täitke tabel islami usu kohta. (6p)(iga lünk 1p)Islami usu rajajaIslami usu pühakiriIslami usu kaks peamist vooluKolm näidet islamiusuliste põhikohustustest 1. 2. 3.Vastus:Islami usu rajaja MuhamedIslami usu pühakiri KoraanIslami usu peamised voolud Sunniidid, šiiidid, haridžiididKolm näidet islamiusuliste põhikohustustest 1. palvetada 5 korda päevas 2. paastuda ramadaani ajal 3. teha kord elus palverännak Mekasse88. Esitage üks iseloomulik tunnus araabia kultuuri järgmistest valdkondadest ja tooge igavaldkonna kohta üks näide. (6p) Iseloomulik tunnus NäideKunstTeadusHaridus 113 1 114. Vastus: Iseloomulik tunnus NäideKunst Elusolendite kujutamise keeld, rikkalik Mošeede kaunistused (Omari mošee geomeetriline ornament. Jeruusalemmas)Teadus Teadused jagati islami ja välismaisteks Ibn Sina (Avicenna), filosoof ja meedik; teadusteks. Välismaised teadused Al-Idrisi, geograaf, maailmakaardi toetusid antiikõpetlaste töödele, mida koostaja tõlgiti araabia keelde.Haridus Haridus toetus Koraanile- Bagdadi, Kairo, Damaskuse medresed. koraanikoolid. Ülikoolid- medresed, kus õpiti ka välismaiseid teadusi.89. Millist mõju avaldas araabia kultuur keskaegsele Lääne-Euroopale? Tooge kolm näidet.(3p)1.2.3.Vastus:Araabia numbrid; astrolaab, kompass ja paber; Aristotelese teoste taasjõudmine Euroopasse;Hispaania armastus- ja kangelaslaulud mõjutasid trubaduuride loomingut; gootika sammaste japiilarite rütm mõjutatud mošeede arhitektuurist. 114 1 115. Õpitulemus: teab linnade tekkimise põhjusi90. Millised eeldused võimaldasid keskajal linnade taasteket? Nimetage kaks peamisteeldust. (2p)1.2.Vastus:1) Rahvaarvu kasv kliima soojenemise ja põllumajanduse elavnemise tõttu (kolmeväljasüsteem,ratastega hõlmader).2) Käsitöö ja kaubanduse eraldumine maaharimisest. Keskaegsed linnad olid eelkõigekaubanduse ja käsitöö keskused.91. Millised privileegid saavutasid keskaegsed linnad feodaalidele kuuluvate maavaldustegavõrreldes? Tooge kolm näidet. (3p)1.2.3.Vastus:Linnaõigus, mis kehtis müüriga ümbritsetud territooriumil; linnakodanike vabadusedfeodaalkoormistest; omavalitsus eesotsas linnapeaga; iseseisev kohtusüsteem; omakaitse;maksuõigus linna territooriumil; müntide vermimise õigus. 115 1 116. Õpitulemus: oskab seletada, kuidas funktsioneeris linnaühiskond: raad, tsunft, gild, Hansa liit,kolmas seisus, skolastika92. Kelle huve kaitsesid keskaegses linnas järgmised ühendused? (1p) Tooge näidetegevusest. (1p) (kokku 6p)a) raadNäide tegevusest:b) tsunftNäide tegevusest:c) gildNäide tegevusest:Vastus:a) raad: Linnakodanike, eelkõige rikaste kaupmeeste huve.Näide tegevusest: Kehtestati makse, mõisteti kohut, sõlmiti liite teiste linnadega.b) tsunft: Käsitööliste, tsunftimeistrite huve.Näide tegevusest: Kehtestati tsunfti põhimäärus- skraa, mis korraldas väljaõpet, tootmisetingimusi, kaitsetegevust ja vastastikust abi.c) gild: Kaupmeeste või tsunftide ühenduste huve.Näide tegevusest: Sõlmiti kaubanduslikke tehinguid, kaitsti liikmete huve teistes linnades.93.1. Millise piirkonna kaubalinnu ühendas keskajal Hansa liit? (1p)93.2. Millel põhines Hansa liidu suur mõjuvõim? Tooge kaks näidet. (2p)1.2.Vastus:Hansa liidu piirkond: Läänemere ja Põhjamere piirkond; Novgorodi-Kölni-Londoni joonesadamate ja kaubalinnade ala.Hansa liidu mõjuvõimu põhjused: 116 1 117. 1. Monopoliseeris idakaubanduse Venemaaga.2. Kaubalaev koge suutis vedada suuri koguseid kala, soola, teravilja, vaha, karusnahku jne.3. Liitis ligikaudu 170 piirkonna tähtsamat kaubalinna.4. Korraldati Lübeckis hansalinnade päevi, kus seisti ühiste huvide kaitsel majanduslike japoliitiliste vahenditega.94. Millised uuendused kaasnesid skolastikaga keskaegsetes ülikoolides? Tooge kaks näidet.(2p)1.2.Vastus:1. Skolastika asetas rõhu ratsionaalsele argumentatsioonile.2. Autoriteetide kuulamisele (loeng) lisandus arutelu (dispuut).3. Toetuti Aristotelese filosoofiale ja loogikale varasema Platoni eeskuju asemel.4. Kujunes kõikehõlmav loogilisel ülesehitusel põhinev teadustöö vorm- summa.5. Kujunes uus ühiskonnakategooria- intellektuaalid, vaimse töö tegijad.95. Millised seisused olid esindatud keskaegsetes esinduskogudes? Nimetage seisused jakirjeldage nende ülesannet keskaegses ühiskonnas. (6p)seisus ülesanne ühiskonnasVastus:seisus ülesanne ühiskonnasVaimulik ehk esimene seisus Palvetajad, hoolitsesid jumala teenimise eest.Aadli ehk teine seisus Sõdijad, kaitsesid ja valitsesid.Linnakodanikud, kuulusid koos talupoegadega Töötegijad, pidid üleval pidama kahte esimestkolmandasse seisusesse seisust. 117 1 118. Õpitulemus: mõistab talurahva, aadli ja linnakultuuri olemust ja erinevusi96. Esitage igale vastavale keskaja kultuuritüübile kaks iseloomulikku tunnust. (6p)talurahvakultuur aadlikultuur linnakultuurVastus:talurahvakultuur aadlikultuur linnakultuurSuuliselt edastatud, säilus Rõhutas kangelaslikkust ja Pealehakkamise,rahvaloomingus. vasallitruudust ettevõtlikkuse ja (kangelaseeposed Rolandi eneseteadlikkuse laul, Nibelungide laul jt). väärtustamine.Traditsioonitruu, muudatusi Peened kombed ja Kriitiline suhtuminetauniti. südamedaami austamine vaimulikesse ja aadlikesse (trubaduuride laulud). (Rebaseromaan jm linnakirjandus). 118 1 119. 97. Võrrelge rüütli ja käsitöömeistri kasvatust. (6p) rüütel käsitöömeisterMillist eesmärki kasvatusteenis?Millised etapid tuli kasvatusesläbida?Mille sooritamisega loetitäieõiguslikuks liikmeks?Vastus: rüütel käsitöömeisterMillist eesmärki kasvatus Ettevalmistus sõdimiseks, Omandada vastavateenis? relvakäsitluse, ratsutamise, käsitööala oskused. rüütlikommete ja ustavuse arendamine.Millised etapid tuli kasvatuses Paaži ja kannupoisina Õpipoisi ja selliaastad koosläbida? teenimine. rännuaastatega.Mille sooritamisega loeti Rüütliks löömisega ehk Meistritöö esitamisega jatäieõiguslikuks liikmeks? investituuriga. meistrikostituse korraldamisega. 119 1 120. Õpitulemus: oskab hinnata keskaja tähtsust ja tähendust maailma kultuuriloos98. Millised Euroopa tsivilisatsiooni tunnusjooned on välja kujunenud keskajal? Toogekolm näidet. (3p)1.2.3.Vastus:Euroopa kristlik ühiskultuur; ülikoolid, teaduskraadid ja teaduskondade struktuur; seisusteesindusest välja kasvanud parlamentarism; rahamajandus ja panganduse terminoloogia (deebet,kreedit); tulirelvade kasutuselevõtmisega sõjaline üleolek maailmas; euroopa rahvad ja riigidkujunesid välja keskajal. 120 1 121. Õpitulemus: teab maadeavastuste eeldusi, põhjusi ja tulemusi99. Millised olid Suurte maadeavastuste peamised põhjused? Esitage kaks põhjust. (2p)1.2.Vastus:1. Vajadus väärismetallide järele. Euroopas kasvanud nõudlus idamaiste kaupade järele viisraha Euroopast välja, tekkis puudus väärismetallidest.2. Vajadus leida uusi mereteid Idamaadesse. Senine kaubandus toimus Vahemere kaudu midavalitsesid Itaalia merelinnad ja peale Konstantinoopoli vallutamist Türgi. Kasvatas idamaistekaupade hinna ülikõrgeks.3. Erooplaste ettekujutused Idamaadest kui tohutult rikastest riikidest, mida olid toitnud vähestekeskaegsete rändurite fantastilised kirjeldused (nt Marco Polo).100. Millised tehnilised ja ühiskondlikud eeldused võimaldasid eurooplastel alustada Suurtemaadeavastustega? Nimetage kaks eeldust mõlemas valdkonnas. (4p)Tehnilised eeldused:1.2.Ühiskondlikud eeldused:1.2.Vastus:Tehnilised eeldused:1. Astrolaabi, kompassi ja ookeanisõiduks sobiliku laevatüübi- karavelli kasutusele võtmine.2. Araablaste ja antiikaja geograafiliste ja kartograafiaalaste tööde tundmaõppimine.3. Tulirelvade kasutamine, mis võimaldas sõjalist üleolekut.Ühiskondlikud eeldused: 121 1 122. 1. Rekonkista lõppemisel tegevuseta jäänud väikeaadlike (hidalgode) kihi tekkimine Püreneepoolsaarel, kes vajasid uusi seiklusrikkaid väljakutseid.2. Renessansslik maailmavaade rõhutas inimeste huvi ja uudishimu ümbritseva maailma vastu,samuti individuaalset eneseteostust mida avastusretked pakkusid.3. Varakapitalistlik tootmine, kaubandus ja pangandus vajasid uusi tooraineallikaid ja turge.Linnade kodanlusel vajadus laiendada majanduspiire.4. Võitluses islamiga oli rekonkista käigus saavutatud peale ristisõdasid uuesti edu, mis lubasasuda kristluse sõjalisele levitamisele Euroopast väljapoole.101. Suurte maadeavastuste tulemused. (8p)101.1. Kuidas muutus Suurte maadeavastuste tulemusel elu Euroopas ja maailmas? Esitagemõlema kohta kolm muudatust. (6p)Euroopas toimunud muudatused Maailmas toimunud muudatusedVastus:Euroopas toimunud muudatused Maailmas toimunud muudatusedEuroopa majanduslik kese liikus Vahemerelt Algab Euroopa suurriikide koloniaalpoliitikaAtlandi rannikule- Portugali, Hispaania, maailmas, mille käigus jagatakse maailmMadalmaade ja Inglismaa sadamalinnadesse. mõjusfäärideks.Euroopas õpiti tundma eksootilisi Hävitatakse indiaani kõrgkultuurid Ameerikas,põllukultuure- kakao, tee, kohv, tubakas, sealne elanikkond kahaneb drastiliselt.kartul, tomat, mais jne.Euroopa võttis üle maailmakaubanduse Algab ulatuslik orjakaubandus millegakontinentide vahel, muutus juhtivaks varustatakse koloniaalalade kaevandusi jamajandusjõuks maailmas. istandusi tööjõuga.Kulla ja hõbedavood põhjustasid Euroopas Algab eurooplaste väljaränne avastatudhindade revolutsiooni (inflatsiooni), mille territooriumitele. Tekib eurooplastekäigus koondus kapital suurettevõtjate kätte; püsiasustus väljaspool Euroopat.rahamajanduse areng tõi kaasa kauba- jafondibörside tekke. 122 1 123. 101.2. Kas maadeavastuste tulemused olid kasulikumad „avastajatele“ või „avastatutele“?Põhjendage oma seisukohta kahe argumendiga. (2p) „avastajatele“ „avastatutele“Põhjendus:1.2.Vastus:„avastatutele“:1. Eurooplased viisid kaasa uue tehnoloogia ja kultuuri, mis levisid sel teel teiste rahvasteni javõeti nende poolt üle.2. Erinevad maailmajaod kaasati aktiivsesse kaubanduslikku ja kultuurilisse suhtlemisse, misavardas nende rahvaste maailmapilti ja viis kokku teiste kultuuride saavutustega.3. Eurooplatega kauplemine suurendas kohalike valitsejate sissetulekuid ja võimaldasvastutasuks saadud kõrgema tehnoloogiaga saavutada eeliseid oma võimu kindlustamiseks.„avastajatele“:1. Eurooplased rikastusid teiste rahvaste ja riikide allutamisega kõige rohkem.Maailmakaubandus kujundati eurooplaste huvidele vastavalt.2. Koloniseeritud riigid ja rahvad allutati eurooplaste majanduslikule, poliitilisele ja usuliseleülemvõimule, kohalikku ühiskonda ja kultuuripärandit hävitati või säilitati vastavalt endahuvidele.3. Avastustega kaasnenud vallutuste käigus tõusis eurooplaste enesehinnang, mille tõttu hakatieuroopalikku tsivilisatsiooni pidama teistest paremaks. 123 1 124. Õpitulemus: teab renessansi, reformatsiooni ja vastureformatsiooni mõistet ja tähendust102. Renessanss ja humanism. (5p)102.1. Selgitage mõiste renessanss ja esitage ajaline määratlus. (2p)(selgitus 1p, aeg 1p)Mõiste:Ajaline määratlus:Vastus:Mõiste: Renessanss oli antiikkultuuri taassünd, mis vastandus keskaegsele kultuurile.Ajaline määratlus: 14.-16. sajand102.2. Selgitage mõiste humanism ja tooge kaks näidet esindajatest. (3p)(selgitus 1p, näited 2p)Mõiste:Esindajad:Vastus:Mõiste: Humanism oli inimesekeskne ja ilmalik maailmavaade, mis vastandus keskajajumalakesksele ja kiriklikule maailmakäsitlusele.Esindajad: Rotterdami Erasmus, Lorenzo Valla, Leonardo Bruni, Macchiavelli, JohannesReuchlin. 124 1 125. 103. Mille poolest erinesid humanistlik ja kiriklik maailmavaade? Leidke kaks kiriklikuleja kaks humanistlikule maailmavaatele iseloomulikku joont. Tooge välja kaks erinevust.(6p)(iga lünk 1p)Kiriklik maailmavaade Humanistlik maailmavaade erinevusedVastus:Kiriklik maailmavaade Humanistlik maailmavaadeKeskmes Jumal. Inimese ülesandeks jumala Keskmes inimene oma vajaduste ja huvidega.teenimine.Asketism – maistest ja kehalistest rõõmudest Maise elu ja kehaliste vajaduste väärtustamine.loobumine taevase õndsuse nimel. erinevusedKiriklik maailmavaade nõudis individuaalsusest loobumist, humanistid väärtustasid isikupära jaindividuaalsust.Humanistid väärtustasid loodust ja selle uurimist, kiriklik skolastika toetus piibli spekulatiivseletõlgendamisele.Humanism väärtustas eneseteostust, vabadust ennast mitmekülgselt arendada(universaalinimene), kiriklik maailmavaade pidas patuseks lähtumist iseenda huvidest jaeneseteostust uhkuseks Looja ja tema rajatud maailmakorra vastu. 125 1 126. 104. Töö pildiga. (6p)104. Milliseid renessansskunsti uuendusi (keskaegse kunstiga võrreldes) on piltidelkujutatud? Tooge iga kunstiliigi kohta kaks näidet. (6p)arhitektuur skulptuur maal 126 1 127. Vastus:arhitektuur skulptuur maalKupliga tsentraalehitis. Alasti inimkeha kujutamine. Ruumi- ja värviperspektiiv.Antiiksed sambad, Anatoomiliselt täpne inimkeha Valguse ja varjuga kehadepoolsambad, pilastrid. ja selle proportsioonide ruumilisuse modelleerimine. kujutamine.Harmoonia- ja Autorluse ja isikupärase stiili Sümmeetriline ja rahuliksümmeetriataotlus. rõhutamine. kompositsioon.Kolmnurksete või Psühholoogiline ilmestatus, Psühholoogiline japoolkaarsete ehisviiludega individuaalsuse välja toomine. individualistlik kujutamisviis.akna- ja ukseraamistused.Ümarkaar ja silindervõlv või Vabaplastika taassünd. Fresko ja õlivärvidekassettlagi. kasutamine.105. Reformatsioon. (12p)105.1. Selgitage mõiste reformatsioon ja tooge kaks näidet selle tagajärjel tekkinud uutestkirikutest. (3p)(selgitus 1p, iga näide 1p)Reformatsioon:Uued kirikud:Vastus:Reformatsioon: Usupuhastus, mis pidi puhastama ristiusu sajandite jooksul ladestunudtäiendustest ja tõlgendustest ja tagasi pöörduma piiblil põhineva algse õpetuse juurde. Tõi kaasakiriku ja ühiskonna muutuse valitsemises, majanduses ja poliitikas.Uued kirikud: luterlus, kalvinism, anglikaani kirik 127 1 128. 105.2. Millistel põhjustel algas reformatsioon katoliku kiriku vastu? Nimetage kolmpeamist põhjust. (3p)1.2.3.Vastus:1. Katoliku kiriku moraalse prestiiži allakäik – vaimulike elukommete langus, kristlikepõhimõtete ohverdamine ilmalikele huvidele (ametikohtade müüdavus, abielukeelu eiramine jmt).2. Katoliku kiriku rikkus ja kulutused kõrgvaimulike poliitiliste ja kultuurilistele ambitsioonidele(uute moodsate renessansskirikute rajamine). Tõi kaasa kirikumaksude tõusu, indulgentsideulatusliku müügi.3. Rahvustunde ja valitsejate võimuambitsioonide kasv, mis sattus vastuollu paavstivõimuga.4. Humanismi mõju inimeste maailmavaatele – individualism, inimesekeskne maailmavaade,antiikkultuuri taasavastamine ja maise elu väärtustamine, mis läksid vastuollu keskaegsekirikliku maailmavaatega.105.3. Millised muudatused leidsid aset reformatsiooni tulemusena kirikus ja kultuuris ningpoliitikas ja majanduses? Tooge neli näidet kiriku ja kultuuri kohta ning kaks näidetpoliitika ja majanduse kohta. (6p)Kirik ja kultuur:188.8.131.52.Poliitika ja majandus:1.2. 128 1 129. Vastus:Kirik ja kultuur:1. Mindi üle rahvakeelsele jumalateenistusele ja tõlgiti piibel emakeelde.2. Kaotati kloostrid, pühakute kultus ja altarid kirikutes.3. Sakramentidest säilitati ainult ristimine ja armulaud.4. Vaimulike tsölibaat heideti kõrvale.5. Usu aluseks sai olla vaid piibel, koguduse liikmed pidid oskama lugeda.6. Paavsti ja kirikukogude otsused muutusid kehtetuks.Poliitika ja majandus:1. Kiriku peaks sai valitseja, mitte paavst.2. Kirikuvarad võõrandati ja läksid ilmalike kätte.3. Hakati väärtustama tööd ja ametialast teenistust.106. Selgitage mõisted ja tooge tegevusest üks näide. (4p)(selgitus 1p, näide 1p)a) vastureformatsioon:Näide:b) jesuiidid:Näide:Vastus:a) vastureformatsioon: Katoliku kiriku reformatsioonivastane tegevus, millega kaasnes katolikukiriku uuendamine ja positsioonide kindlustamine maailmas.Näide: Inkvisitsioon lämmatas reformatsiooni leviku Hispaanias ja Itaalias. Koostati keelatudraamatute nimekiri, parandati katoliiklaste haridust ja kombeid.b) jesuiidid: Vastureformatsiooni käigus asutatud vaimulik ordu, mille eesmärgiks sai võitlusreformatsiooniga ja katoliikluse levitamine maailmas.Näide: Jesuiidid omandasid katoliiklikes õukondades valitsejate kasvataja ja pihiisa positsiooni,millega mõjutasid oluliselt poliitikat. Jesuiidid rajasid haridusasutuste võrgu (kolleegiumid jagümnaasiumid). Jesuiitidest misjonärid levitasid katoliiklust üle maailma Ameerikast Jaapanini. 129 1 130. Õpitulemus: teab, kes olid Leonardo da Vinci, Aquino Thomas, Martin Luther, Kolumbus,Vasco da Gama, Magalhaes107. Töö kaardiga. (9p)107. Milliste kaardil kujutatud retkedega on meresõidu ajalukku läinud järgmised isikud?Milliste riikide lipu all nad sõitsid? Millist tähtsust omasid nende maadeavastused? (9p)a) Kolumbus:Riik:Tähtsus:b) Vasco da Gama:Riik:Tähtsus:c) Magalhaes:Riik:Tähtsus: 130 1 131. Vastus:a) Kolumbus: Avastas Ameerika, ehkki pidas ise Uut Maailma Indiaks.Riik: HispaaniaTähtsus: Uue Maailma avastamine tõi kaasa Kesk- ja Lõuna-Ameerika kõrgtsivilisatsioonidekiire allutamise ja paljaksriisumise hispaania konkistadooride poolt.b) Vasco da Gama: Purjetas esimesena ümber Aafrika Indiasse.Riik: PortugalTähtsus: Avastas idatee Indiasse. Portugal sai enda valdusesse tulusa kaubanduse India jt Kagu-Aasia piirkondadega.c) Magalhaes: Esimene ümbermaailmareis.Riik: HispaaniaTähtsus: Saadi tõestus maakera ümarusest ja selle suurusest. Sarnaselt Kolumbuse püüdlusteleleiti läänetee Indiasse, kuid see osutus oodatust pikemaks.108. Kes nad olid ja millega saavutasid tuntuse? Tooge üks näide tegevusest. (8p)a) Aquino ThomasNäide:b) Leonardo da VinciNäide:c) Martin LutherNäide:d) Johann CalvinNäide:Vastus:a) Aquino Thomas: Keskaja kuulsaim teoloog, skolastik. Tema õpetus muutus hiljem katolikukiriku ametlikuks filosoofiaks.Näide: Kirjutas Teoloogia summa, Summa paganate vastu. Ühendas teoloogias mõistuse ja usu,Platoni ja Aristotelese filosoofia.b) Leonardo da Vinci: Itaalia renessansskunstnik. Viis ellu universaalse inimese ideaali ollesäärmiselt mitmekülgne – kunstnikust leiduri ja teadlaseni. 131 1 132. Näide: Maalid Mona Lisa ja Püha õhtusöömaaeg, helikopteri, jalgratta jpm joonised.c) Martin Luther: Reformatsiooni alustaja Saksamaal. Käivitas usupuhastuse, mis muutislõplikult Euroopa usulist ja poliitilist elu.Näide: 95 indulgentsidevastase teesi naelutamine Wittenbergi lossikiriku uksele, millest saialguse reformatsioon. Piibli tõlkimine saksa keelde.d) Johann Calvin: Šveitsi usureformaator. Calvini õpetus saavutas edu nii Šveitsis,Madalmaades kui Inglismaal. Kalvinism on luterluse kõrval suuruselt teine reformitud kirik.Näide: Kirjutas Ristiusu õpetuse kus esitas ettemääratuse idee, rõhutas töö austusväärsust javajalikkust. Kalvinistlikus Genfis seati sisse range usuline elukorraldus ja kiusati tagateisitimõtlejaid. 132 1 133. Lisaküsimusi109. Töö kaardiga. (12p) A B C D E F 133 1 134. 109. Milliseid sündmusi keskaja ajaloos kajastavad kaardid? Leidke igale kaardile sobivnimetus ja põhjendage seda kaardilt leitavate elementide kaudu. Märkige juurde ajalinemääratlus sajandi või sajanditega. (12p)(aeg ja kaardi nimetus 1p, koos põhjendusega 2p) aeg kaardi nimetus põhjendusKaart AKaart BKaart CKaart DKaart EKaart FVastus: aeg kaardi nimetus põhjendusKaart A 9. saj Frangi keisririik Karl Prantsusmaa, Saksamaa ja Põhja-Itaalia Suure ajal. alad kuuluvad Frangi riigile.Kaart B 6. saj Bütsants Justinianus I Bütsantsi koosseisu kuuluvad Egiptus, valitsusajal. Itaalia ja Põhja-Aafrika.Kaart C 11.-13. saj Ristisõjad Pühale Sõjakäigud algavad kõikjalt Euroopast ja maale. suunduvad Palestiinasse ning Bütsantsi.Kaart D 7.-8. saj Araablaste vallutused. Vallutused lähtuvad Araabia poolsaarelt ja ulatuvad Kesk-Aasiast Hispaaniani.Kaart E 14.-15. saj Saja-aastane sõda. Kaardil kujutatakse Inglismaad ja Prantsusmaad, kelle vahel sõda toimus. Märgitud on sõja tähtsamad lahingud.Kaart F 9.-11. saj Viikingite retked. Retked lähtuvad Skandinaaviast ja ulatuvad Bütsantsist Gröönimaani. 134 1 135. 2.2.5 UusaegÕpitulemus: oskab seletada mõisteid: absolutism, valgustus, seisuslikud esinduskogud,revolutsioon, reform, reaktsioon, kapitalism, kolonialism, manufaktuur, monopol,majanduskriis, urbaniseerumine, imperialism110. Selgitage mõiste ja tooge mõiste iseloomustamiseks üks näide. (26p)(selgitus 1p, näide 1p)a) absolutism:Näide:b) valgustus:Näide:c) seisuslikud esinduskogud:Näide:d) revolutsioon:Näide:e) reform:Näide:f) reaktsioon:Näide:g) kapitalism:Näide:h) kolonialism:Näide:i) manufaktuur:Näide:j) monopol:Näide:k) majanduskriis:Näide:l) urbaniseerumine: 135 1 136. Näide:m) imperialism:Näide:Vastus:a) absolutism: Piiramatu võimuga valitsemine. Levis Euroopas 17.-18. sajandil.Näide: Prantsusmaa Louis XIV ajal; Inglismaa Charles I ajal.b) valgustus: Maailmakäsitlus, mis rõhutas mõistupärasust. Levis Euroopas 18. sajandil.Näide: Voltaire jt, kes püüdsid ühiskonda loomulikele ja mõistuspärastele alustele rajada.c) seisuslikud esinduskogud: Keskajal alguse saanud kuningavõimu piiravad seisuste esindused(esinadatud vaimulikud, aadlikud, linnad või kolmas seisus).Näide: Generaalstaadid Prantsusmaal; Riigipäev Saksamaal; Parlament Inglismaal.d) revolutsioon: Järsk, vägivaldne ühiskonna muutus. Hõlmab kõiki ühiskonnaelu valdkondi,kaasab suuri inimhulki.Näide: Suur Prantsuse revolutsioon; 1848.-1849. aasta revolutsioonid Euroopas.e) reform: Seaduslik uuendus, mis puudutab kindlat ühiskonnaelu valdkonda.Näide: Pärisorjuse kaotamine Austrias, Venemaal; valimisõiguse laiendamise reformidInglismaal.f) reaktsioon: Uuenduste vastane tegevus. Järgneb harilikult revolutsioonilistele muutustele.Näide: Viini kongressi järgne Euroopa (Metternichi süsteem).g) kapitalism: Ühiskonnakord, mis põhineb eraomandil ja turusuhetel ja mille eliidimoodustavad ettevõtjad-kapitalistid (neile kuuluvad tootmisvahendid).Näide: Inglismaa peale revolutsiooni ja tööstuspööret, USA loomisest alates.h) kolonialism: Suurriikide vallutustel põhinev valitsemine ulatuslike alade üle maailmas(valdavalt ülemereterritooriumid); Suurriikide tegevus vallutatud asumaadel, enamasti emamaahuvidest lähtuvalt.Näide: Hispaania koloniaalvalitsus Kesk- ja Lõuna-Ameerikas; Suurbritannia valitseminePõhja-Ameerika, India ja Aafrika üle.i) manufaktuur: Käsitööl põhinev palgatööjõudu kasutav kapitalistlik ettevõte.Näide: Riidemanufaktuurid Madalmaades ja Inglismaal uusajal. Portselani- jasiidimanufaktuurid absolutistlikul Prantsusmaal. 136 1 137. j) monopol: Ainuõigus mingil tootmisalal. Absolutismiajal andis riigivõim monopoolseid õigusi,kapitalistlikus ühiskonnas kujunesid kapitali koondumise käigus suurettevõtjate kätte.Näide: Inglise Ida- ja Lääne-India kompaniid; Kruppi relvatehased Saksamaalk) majanduskriis: Turumajanduse tingimustes konkurentsist tingitud ületootmine, mis vallandabettevõtete pankrotistumise ja majanduslanguse; Igasugune majanduslangus, millega kaasnebinflatsioon.Näide: Uusaja alguse „hinnarevolutsioon“, mis oli tingitud väärismetallide üleküllusest turul;Ülemaailmsed majanduskriisid 19. sajandist, mis kaasnesid maailmamajanduse kujunemisega.l) urbaniseerumine: Linnastumine, linnaelanikkonna kasv maaelanikkonna arvel, mis kaasnestööstusliku pöördega; Industriaalühiskonnaga kaasnev protsess kuna vabrikud ja tehased asuvadlinnades ja maal vajatakse masinate kasutamise ja palgatöö tõttu vähem töötajaid.Näide: 18.-19. sajandi Inglismaa; 19. sajandi Saksamaa, USA jt.m) imperialism: Suurriikide majanduslik ja poliitiline konkurents mõjuvõimu pärast maailmas;Suurriikide soov domineerida maailmas, mille saavutamiseks vajati koloniaalterritooriume.Näide: Briti ja Prantsusmaa imperialism 18.-19. sajandil, millega kaasnesid uute kolooniatehõivamine ja omavahelised koloniaalsõjad. 137 1 138. Õpitulemus: oskab iseloomustada hilisfeodaalset ja kapitalistlikku ühiskonda, muudatusimaailmapildis ja elulaadis111. Absolutism ja parlamentarism. (10p)111.1. Võrrelge absolutismi Prantsusmaal ja parlamentarismi Inglismaal 17.-18. sajandil.Tooge välja absolutismi ja parlamentarismi kolm iseloomulikku joont. (6p)Absolutism Prantsusmaal Parlamentarism InglismaalVastus:Absolutism Prantsusmaal Parlamentarism InglismaalKuningavõim piiramatu. Kuningal täidesaatev võim.Seisuste esindus puudub (generaalstaadid Parlament kehtestab maksud, kiidab heakssaadeti 1614 laiali). seadused.Kuningas määrab ametisse kõik kõrgemad Valitsusel peab olema parlamendi heakskiit.võimukandjad.111.2. Milliste isikute või sündmustega oli seotud absolutismi kujunemine Prantsusmaal japarlamentarismi kujunemine Inglismaal? Nimetage mõlema kohta üks isik või sündmus japõhjendage selle tähtsust. (4p)a) absolutismi kujunemine PrantsusmaalIsik või sündmus:Põhjendus:b) parlamentarismi kujunemine InglismaalIsik või sündmus:Põhjendus: 138 1 139. Vastus:a) absolutismi kujunemine PrantsusmaalIsik või sündmus: RichelieuPõhjendus: Saatis laiali seisuste esinduse, alistas riigivõimu ühtsust segavad hugenotid, asusvalitsema intendantide-riigiametnike abil.Isik või sündmus: Louis XIVPõhjendus: Rajas käsitluse kuningavõimu jumalikust algupärast. Kuningas ei olearuandekohustuslik kellegi ees peale jumala (st võib ja peab piiramatu võimuga valitsema).b) parlamentarismi kujunemine InglismaalIsik või sündmus: Kodusõda InglismaalPõhjendus: Nõrgestas kuningavõimu, tõi kaasa parlamendi valitsemise.Isik või sündmus: Kuulus revolutsioonPõhjendus: Selle käigus vastu võetud Õiguste billiga määrati kindlaks kuningavõimu piirid jasaavutati parlamendi õiguste kehtestamine valitsemises.112. Valgustatud absolutism. (5p)112.1. Millised muudatused toimusid valitsemises valgustatud absolutismi ajal(absolutismiajaga võrreldes)? Nimetage kolm muudatust. (3p)1.2.3.Vastus:1. Valitseja võim pärineb rahvalt (mitte jumalalt nagu absolutismis). Valitseja võimu eesmärkrahva teenimine.2. Valitseja viib läbi reforme alamate elujärje parandamiseks (talupoegade õigusliku olukorraparandamine, riigi toetus põllumajanduse edendamiseks).3. Usuvabadus, usulise tagakiusamise kadumine.4. Rahvahariduse edendamine, uute koolide rajamine.5. Üldise tulumaksu kehtestamine, tollipiiride kaotamine. 139 1 140. 112.2. Miks ei suutnud valgustatud absolutism täita valgustajate ootusi õiglasestühiskonnast? Nimetage kaks põhjust. (2p)1.2.Vastus:1. Valitseja võim jäi piiramatuks ehk absolutistlikuks, seadusi ja reforme teostas ainuisikuliselt.2. Puudus toimiv rahvaesindus ja põhiseadus.3. Puudusid võrdsed kodanikuõigused kõigile, säilus seisuslik ühiskond.4. Puudus võimude lahususe põhimõte.113. Millised muudatused toimusid industriaalühiskonnale üleminekuga järgmistesvaldkondades? Nimetage igast valdkonnast kaks muudatust. (8p)a) tootmises:1.2.b) linnaelanikkonnas:1.2.c) ühiskonnasuhetes:1.2.d) elulaadis:1.2.Vastus:a) tootmises:1. Alguse saab tööstuslik masstootmine.2. Tootmises kasutatakse masinaid.3. Minnakse üle palgatööle. 140 1 141. b) linnaelanikkonnas:1. Linnaelanikkond saavutab ülekaalu maaelanikkonnaga võrreldes.2. Peamise osa elanikkonnast moodustavad vabrikutöölised.3. Tekivad uued tööstuslinnad kaevanduste, töötlemistehaste ja raudteesõlmede juurde.c) ühiskonnasuhetes:1. Esile tõusevad ettevõtjad-kapitalistid, kellele kuuluvad vabrikud, kaevandused ja pangad.2. Tekib töölisklass-proletariaat, vabrikutöölised kes elavad palgatööst.3. Aadli osatähtsus ühiskonnas väheneb, kaasatakse kapitalistlikku tootmisesse.4. Haridusvõimaluste kasvades kujuneb intelligents ja oskustööliste kiht, kelle elutingimused onlihttöölistest paremad.d) elulaadis:1. Kaovad maaelu iseloomustanud mitut põlvkonda ühendavad suurpered, linnades elatakseväikeperedena.2. Kodune töötamine asendub tööl käimisega ja normeeritud tööajaga. Laste ja naistetöölkäimine.3. Väheneb perekonna, kiriku ja traditsioonide roll, paranevad arstiabi, haridus- jasuhtlemisvõimalused.4. Elatakse üürimajades suhteliselt kitsastes oludes.114. Töö allikaga. (8p)Allikas AKatkend Ameerika Iseseisvusdeklaratsioonist (1776)Me loeme vaieldamatuks järgmisi tõdesid: kõik inimesed on loodud võrdsetena ja Looja on neilekinkinud mitmed võõrandamatud õigused, mille hulka kuuluvad õigus elule, vabadusele jaõnnele. Nende õiguste tagamiseks on inimeste hulgas loodud valitsused, kellele on antud võimjuhitavate nõusolekul. Kui aga valitsemise vorm muutub sellele eesmärgile hukutavaks, on rahvalõigus seda muuta või kaotada ning luua uus valitsus, mis aitab selle rahva arvates kaasa tajulgeolekule ja õnnele. Tõnu Tannberg jt. Uusaeg I. Ajalooõpik 8. klassile. Avita, 2003, lk 58 141 1 142. Allikas BVäljavõte Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsioonist Prantsusmaal (1798)Rahvuskogu tunnistab järgmisi inimese ja kodaniku õigusi ning kuulutab need välja Kõrgemaolevuse palge ees ja kaitse all:Inimesed sünnivad ja elavad vabana ja õiguslikult võrdsena. Ühiskondlikud erinevused võivadrajaneda ainult ühiskasul;Iga poliitilise liidu eesmärk on inimese loomulike ja võõrandamatute õiguste kaitsmine. Needõigused on vabadus, omand, julgeolek ja vastupanu rõhumisele;Kogu kõrgema võimu allikas on alati rahvas. Ükski asutus ega isik ei või teostada võimu, mispole saadud otse rahvalt. Tõnu Tannberg jt. Uusaeg I. Ajalooõpik 8. klassile. Avita, 2003, lk 78Allikas CPrantsuse troonipärija kasvataja J.B.Bossuet monarhia eelistest (1682)Valitseja pole kohustatud oma tegudest aru andma mitte kellelegi. Ilma sellist tingimustetaautoriteeti omamata ei saa valitseja head teha ege kurja kõrvaldada. Kui valitseja on otsuselangetanud, siis pole selle üle enam midagi arutada. Valitsejale peab kuuletuma kui õiglusekehastusele, muidu ei saa kehtestada korda ega teha lõppu tülidele. Sest valitseja on Jumalast jaotsekui tükike jumalikust sõltumatusest. Ainult Jumal üksi võib tema otsuseid hinnata ja temaisikut suunata. Tõnu Tannberg jt. Uusaeg I. Ajalooõpik 8. klassile. Avita, 2003, lk 10114.1. Milliseid ühiseid põhimõtteid rõhutavad allikates A ja B esitatud deklaratsioonid?Nimetage kolm ühist põhimõtet. (3p)1.2.3.Vastus:1. Kõik inimesed on õiguslikult võrdsed.2. Inimestele kuuluvad sünnipäraselt õigus elule ja vabadusele. 142 1 143. 3. Võimu allikaks on rahvas, valitsus saab võimu rahva nõusolekuga.4. Iga poliitilise liidu eesmärk on inimeste võõrandamatute õiguste kaitsmine.5. Rahva toetuseta valitsemist on õigus muuta.6. Kellelgi ei ole õigust valitseda ilma rahvalt võimu saamata.114.2. Milles vastanduvad neile põhimõtetele allikas C esitatud seisukohad? Nimetage kaksvastanduvat seisukohta. (2p)1.2.Vastus:1. Valitseja ei pea kellelegi oma tegudest aru andma.2. Valitseja otsused ei kuulu kellegi poolt ümbervaatamisele.3. Valitsejale tuleb kuuletuda kui õigluse kehastusele.4. Valitseja võim pärineb jumalalt, ainult jumala ees kannab vastutust.114.3. Millise filosoofilise liikumise tõttu toimus muudatus arusaamas inimeste õigustest?(1p)Vastus:valgustusfilosoofia114.4. Kuidas hindate muudatuse sisu? Põhjendage oma seisukohta kahe argumendiga. (2p) positiivselt negatiivseltPõhjendus:1.2. 143 1 144. Vastus:Positiivselt. Põhjendus: Inimõigused kaitsevad inimeste elu ja vabadust omavoli vastu. Kõigileon antud võrdsed võimalused oma arvamuse ja soovide esitamiseks. Inimestel on võrdsedõigused, kedagi ei saa ebaõiglaselt kohelda. Kõigil on võimalus valitsemises osaleda.Valitsemine lähtub rahva huvidest ja tahtest. Valitsemine ei lähtu ühe inimese arvamustest jasoovidest.Negatiivselt. Põhjendus: Valitsemine on mõjutatud rahva tujudest, rahvas on manipuleeritav.Sünnipärane valitseja on valitsemiseks saanud vastava hariduse ja on kompetentsem kuivalitavad poliitikud. Võim on ainuvalitseja juhtimisel stabiilne, võimalik teha pikaajalisi plaane.Haritud ja tark valitseja lähtub riigile ja ühiskonnale vajalikest põhimõtetest, vastutus jumala eesei luba odavat populaarsust üldisele hüvangule eelistada.115. Kuidas mõjutasid inimeste maailmapilti uusajal järgmiste isikute avastused või ideed?Nimetage avastus/idee ja tooge näide mõjust maailmapildile. (8p)Mikolaj Kopernikavastus/idee:mõju maailmapildile:Isaac Newtonavastus/idee:mõju maailmapildile:Auguste Comteavastus/idee:mõju maailmapildile:Charles Darwinavastus/idee:mõju maailmapildile:Vastus:Mikolaj Kopernikavastus/idee: geotsentriline maailmasüsteem. 144 1 145. mõju maailmapildile: Maa ei asunud enam universumi keskmes vaid muutus üheks planeediksteiste hulgas. Kõigutas kiriku seisukohta, et maailm on jumala loodud.Isaac Newtonavastus/idee: gravitatsiooniseadusedmõju maailmapildile: Maailm toimib matemaatiliste ja mehhaaniliste seaduspärasuste järgi.Universum töötab kellamehhanismina, jumala sekkumine sellesse on välistatud.Auguste Comteavastus/idee: positivism - teaduslik teadmine on teadmiste kõrgeim astemõju maailmapildile: Teaduslikku (vaatlustel ja katsetel) põhinevat teadmist hakati pidamaainuõigeks. Algas laboratooriumite rajamine. Kõik teadused pidid loodusteadustest jamatemaatikast eeskuju võtma (sotsioloogia rajamine). Usk ja filosoofia pidid teaduse eestaganema.Charles Darwinavastus/idee: evolutsiooniõpetusmõju maailmapildile: Liigid on tekkinud loodusliku valiku teel. Inimene on arenenud samutiloomariigist. Jumala loodud elusloodus asendus loodusliku arengu käigus tekkinud loodusega.116. Millised tehnilised leiutised põhjustasid 18.-19. sajandil pöörde inimeste elulaadisjärgmistes valdkondades? Nimetage kaks leiutist koos nende autoritega ja iseloomustagetoimunud muudatust. (16p)a) jõuallikadI leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:II leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:b) transportI leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:II leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:c) kommunikatsioon 145 1 146. I leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:II leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:d) meditsiinI leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:II leiutis/autor:Muudatuse iseloomustus:Vastus:a) jõuallikadI leiutis/autor: aurumasin/ James WattMuudatuse iseloomustus: Aurumasinat sai kasutada masinate, vedurite ja laevade liikumapanemiseks. Esimene tehislik universaalne jõuallikas. Algas transpordi ja vabrikutööstuse kiireareng.II leiutis/autor: bensiinimootor/ Gottlieb DaimlerMuudatuse iseloomustus: Võimaldas valmistada sisepõlemismootori, mida sai kasutada autoehitamisel. Autotransport on muutunud kõige mugavamaks liikumisvahendiks.b) transportI leiutis/autor: auruvedur/ George StephensonMuudatuse iseloomustus: Vedurite ja rongide kasutamine võimaldas suurel hulgal kaupu jainimesi transportida. Pani aluse raudteede rajamisele, millega vähenes oluliselt transpordiaeg jamis tõi kaasa uute keskuste kujunemise. Raudteeliiklust peetakse industriaalühiskonnavereringeks.II leiutis/autor: aurik/ Robert FultonMuudatuse iseloomustus: Aurulaevad vahetasid välja puidust purjelaevad ja võimaldasidmeretranspordi viia uuele, tuulest sõltumatule tasemele.c) kommunikatsioonI leiutis/autor: telegraaf/ Samuel Morse 146 1 147. Muudatuse iseloomustus: Telegraaf võimaldas tekstisignaale edastada traadi vahenduselpraktiliselt kõikjale. Sõnumite saatmine kaugete vahemaade taha muutus tavapäraseks.II leiutis/autor: telefon/Alexander Graham BellMuudatuse iseloomustus: Telefon võimaldas traadi teel kõnet edastada, millega algasrevolutsioon suhtlemises.d) meditsiinI leiutis/autor: rõugete vaktsineerimine/Edward JennerMuudatuse iseloomustus: Algas viirushaiguste vaktsineerimine, millega peatati inimkondalaastanud haiguslained.II leiutis/autor: röntgenkiired/ Wilhelm RöntgenMuudatuse iseloomustus: Röntgenikiirte abil sai võimalikuks inimese luude ja siseorganiteuurimine ilma kirurgilise sekkumiseta. Parandas oluliselt haiguste ja vigastuste diagnoosimist.117. Millised valgustusajastu põhimõtted teostusid USA vabariiklikus valitsemises? Toogeneli näidet. (4p)184.108.40.206.Vastus:1. Riiki valitseti põhiseaduse alusel.2. Kõik kodanikud olid võrdsete õigustega.3. Rahvas valis riigipea (presidendi) ja rahvaesinduse (Kongressi).4. Kehtis võimude lahusus- kohtuvõim (Ülemkohus), seadusandlik (Kongress) ja täidesaatev(president) eraldi.5. Kehtis õigus luua poliitilisi erakondi (demokraadid ja vabariiklased). 147 1 148. Õpitulemus: mõistab Suure Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni reformide mõju Euroopale118. Missuguseid samme astuti Suure Prantsuse revolutsiooni käigus? Tooge igastvaldkonnast kaks näidet. (12p)a) feodaalkorra lammutamiseks1.2.b) revolutsioonivaenlastega võitlemiseks1.2.c) kultuuri edendamiseks1.2.d) feodaalse kultuuripärandiga võitlemiseks1.2.e) katoliikluse mõju vähendamiseks1.2.f) eluolu muutmiseks1.2.Vastus:a) feodaalkorra lammutamiseks1. Kaotati aadliseisus ja selle privileegid.2. Kehtestati kõigi kodanike võrdsus seaduse ees ja maksude tasumisel.3. Korraldati demokraatlikud valimised.b) revolutsioonivaenlastega võitlemiseks1. Aadli ja vaimulikkonna pagendamine.2. Revolutsioonisõdade pidamine. 148 1 149. 3. Jakobiinide terror.c) kultuuri edendamiseks1. Kunstimuuseumide avamine rahvale.2. Avalike raamatukogude rajamine.3. Rahvusliku Arhiivi loomine.d) feodaalse kultuuripärandiga võitlemiseks1. Aadlilosside ja kirikute rüüstamine.2. Raamatute ja kunstiteoste hävitamine.3. Arhiivide hävitamine.e) katoliikluse mõju vähendamiseks1. Riigistati kirikumaad.2. Kuulutati välja usuvabadus ja eraldati kirik riigist.3. Toimus dekristianiseerimine ja uute vabariiklike kultuste kehtestamine (Kõrgema Olevusekultus).f) eluolu muutmiseks1. Lihtrahva riietuse propageerimine.2. Patriotismi ja uue moraali õhutamine.3. Uue revolutsioonikalendri, mõõtude ja kaalude kehtestamine.119. Kas pooldate kõiki Suure Prantsuse revolutsiooni aegseid ettevõtmisi? Põhjendageoma arvamust kahe argumendiga. (2p) pooldan ei pooldaPõhjendus:1.2.Vastus:Pooldan. Põhjendus: Uuenduste läbiviimiseks tuli kasutada kindlakäelisi otsuseid, muidu eiolekski saanud midagi muuta. Sõjad ja terror olid suunatud nende vastu, kes olid ise valmisvägivalda kasutama. Kultuuriväärtuste hävitamine ja vägivald olid eelkõige rahva 149 1 150. rahulolematuse väljendus, võimud püüdsid pigem rahvast vaos hoida kui õhutada. Suurtemuutustega kaasneb alati kaotusi ja ebakõlasid, kõik ei saa korraga õnnestuda – kokkuvõttes olirevolutsioonist rohkem kasu kui kahju.Ei poolda. Põhjendus: Vägivalda ja kultuuriväärtuste hävitamist ei saa kunagi ühegi eesmärgigaõigustada. Paljud ettevõtmised toimusid hetkemeeleolude ajel- kõike vana ei oleks pidanudmuutma, selles oli ka säilitamisväärset. Sõdade ja terrori taga oli pigem isiklik vallutus- javõimusoov, mitte rahva tahe.120. Millised uued põhimõtted levisid Napoleoni vallutuste kaudu üle kogu Eroopa? Toogekolm näidet. (3p)1.2.3.Vastus:1. Feodaalkorra kaotamine – aadli feodaalsete privileegide lõpp.2. Vabaturumajanduse kehtestamine, tsunftisunduse ja majanduspiirangute kaotamine(Kommertskoodeks).3. Kodanike juriidilise üheõiguslikkuse põhimõte (Tsiviilkoodeks).4. Rahvusliku eneseteadvuse, rahvustunde levik.5. Üldise sõjaväekohustuse kehtestamine.121. Millist tähtsust/tähendust omab Suur Prantsuse revolutsioon ja Napoleoni aegEuroopa ajaloos? Põhjendage kolme argumendiga. (3p)1.2.3. 150 1 151. Vastus:1. Revolutsiooniga lõppes vana korra aeg Euroopas ja algas feodaalkorra asenduminekapitalistliku ühiskonnaga.2. Revolutsiooni- ja Napoleoni sõdadega levisid uuendused üle Euroopa. Ka Prantsusmaagasõdinud riigid pidid läbi viima reforme, et revolutsiooni ära hoida.3. Levisid inim- ja kodanikuõiguste põhimõtted, arusaam rahvast kui võmukandjast.4. Poliitiliste liikumiste ja parteide kujunemine revolutsiooni mõjul.5. Algab rahvusriikide ajastu.6. Revolutsioon andis eeskuju oma õiguste saavutamise viisist- selle eeskujul kujunevadrevolutsiooniliikumised ja revolutsioonid Euroopas.122. Millised märksõnad Prantsusmaa ajaloos sobivad vastavate perioodidega? Paigutagemärksõnade numbrid tabelis õigesse lahtrisse. (3p)(7 õiget 3p, 5-6 õiget 2p, 3-4 õiget 1p)1. Direktooriumi aeg2. Bastille` vallutamine3. Tsiviilkoodeksi kehtestamine4. Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsioon5. Jakobiinide diktatuur6. Kontinentaalblokaad Suurbritannia vastu7. Rahvapäästekomitee valitsemineRevolutsiooni algus ja Prantsuse vabariik Napoleoni keisririikkonstitutsiooniline monarhiaVastus:Revolutsiooni algus ja Prantsuse vabariik Napoleoni keisririikkonstitutsiooniline monarhia2, 4 1, 5, 7 3, 6 151 1 152. Õpitulemus: oskab seletada rahvusliku liikumise olemust ja rahvusriikide teket Saksamaal123. Mida taotlesid rahvuslikud liikumised Euroopas? Tooge kolm näidet. (3p)1.2.3.Vastus:1. Rahvuse keele ja kultuuri säilumist.2. Rahvuskeelset haridust.3. Oma riigi loomist (kas rahvuse ühendamise või vabanemise teel).4. Rahvusliku kõrgkultuuri rajamist.5. Rahvusliku poliitilise ja majanduseliidi loomist.6. Rahvuslike organisatsioonide ja seltside loomist.124. Tooge vastavate rahvusliku liikumise etappide kohta üks näide Saksamaa rahvuslikuliikumise ajaloost. (4p)Rahvusluse elitaarne etapp, vabadusliikumisealgusRahvuslik haritlaste liikumineRahvuslik seltsiliikumineRahvuslik majanduslik-poliitiline liikumineVastus:Rahvusluse elitaarne etapp, vabadusliikumise Berliini ülikooli rajamine 1810; Fichte;algus Humboldt; Kleist; Arndt.Rahvuslik haritlaste liikumine Jena ülikool: Goethe, Herder, Schiller; 1817 Jena üliõpilaste Wartburgi kogunemine – sakslaste ühtsuse rõhutamine, Saksamaa ühendamise nõue; 1818 Ülesaksamaalise Üliõpilasliidu loomine (rahvusvärvid).Rahvuslik seltsiliikumine Turniseltsid; meestelauluseltsid; 1845 esimene saksa laulupidu; 1841 Haydni ja Fallerslebeni 152 1 153. rahvushümn.Rahvuslik majanduslik-poliitiline liikumine 1834 Saksa Tolliliit; 1832 Hambachi pidu liberaalide eestvedamisel – rahvusriigi nõudmine.125. Võrrelge Saksamaa ja Itaalia rahvusriikide loomist. Esitage kaks Saksamaa ja kaksItaalia ühendamisele tunnuslikku sammu. Leidke kaks ühisjoont. (6p) Saksamaa ühendamine ühisjooned Itaalia ühendamineVastus: Saksamaa ühendamine ühisjooned Itaalia ühendamineToimus Preisimaa juhtimisel. Mõlemad pidid ühendamiseks Toimus Sardiinia juhtimisel. teiste riikidega sõdima.Ühinenud Saksamaast sai Mõlema ühendamise Itaalia ühendati rahvuslikukeisririik. eestvedajaks oli üks riik. ülestõusuga (Garibaldi retk).Sõdis ühendamiseks Taani, Mõlematest said ühendamise Sõdis Austriaga, lõplikAustria ja Prantsusmaaga. järel monarhiad. liitumine peale Prantsusmaa lüüasaamist. 153 1 154. Õpitulemus: oskab iseloomustada tähtsamaid poliitilisi õpetusi ja majandusteooriaid126. Milline oli järgmiste poliitiliste õpetuste peaeesmärk ja vahendid selleni jõudmiseks?Milliste ühiskonnakihtide huve vastav õpetus esindas? (9p) konservatism liberalism sotsialism peaeesmärk vahendid ühiskonnakiht, kelle huve esindasVastus: konservatism liberalism sotsialism peaeesmärkSäilitada valitsemine ja Vabameelsus. Tagada inim- ja Võrdsus. Tagada sotsiaalneühiskond muutumatuna. kodanikuõigused ning võrdsus ja õiglus ühiskonnas.Vältida ühiskonnas järske vabadused.muutusi. vahendidSuruda maha rahvuslik ja Valdavalt rahumeelne Klassivõitlus, revolutsioon.liberaalne vabadusliikumine, reformide tee. Mõned Mõned suunad soovitasidseista revolutsioonide ja liberaalid liberaalse ja terrorit, mõõdukamad reformeradikaalsete reformide vastu. rahvusliku revolutsiooni ja valimisõiguse laiendamist. poolt. ühiskonnakiht, kelle huve esindasAadelkond, monarhistlikult Kodanlus, liberaalselt Proletariaat, tööliskond,meelestatud ülemklass. meelestatud intelligents. vaesem rahvas. 154 1 155. 127. Milliseid sotsialistlikke suundumusi esindasid järgnevad isikud? Nimetage suundumusja esitage selle põhisisu. (8p) suundumuse nimetus suundumuse põhisisu märksõnadegaSaint-SimonMarxProudhonLassalleVastus: suundumuse nimetus suundumuse põhisisu märksõnadegaSaint-Simon utoopiline sotsialism Sotsialistlikus ühiskonnas kehtib üldine töökohustus ja plaanimajandus, mis tagavad kõigi võrdse kohtlemise. Kaob raha. Inimestel on aega nii töötada kui sisukalt puhata. Ebavõrdsuse kadumine.Marx kommunism, Klassivõitluse ja revolutsiooniga tuleb võimule marksism töölisklass ja kehtestatakse proletariaadi diktatuur. Kommunistlikus ühiskonnas puudub eraomand, kaovad klassid ja lõpuks riik.Proudhon anarhism Riigivõimu eitamine. Terroriga sunnitakse riigivõim kaduma. Ideaalne on täielik vabadus, mis põhineb võrdsusel ja ühistööl. Juhtimist võivad korraldada ametiühingud või omavalitsused.Lassalle sotsiaaldemokraatia Üldise valimisõiguse kaudu saavutavad töölised enamuse ja viivad demokraatia raames läbi sotsialistlikud reformid. Ideaal demokraatlik riik, kus tööliste õigused on kaitstud. 155 1 156. 128. Millist majandusteooriat iseloomustavad järgmised väited? Paigutage väidete numbridtabelis õigesse lahtrisse. (3p)(8 õiget 3p, 6-7 õiget 2p, 4-5 õiget 1p)1. Rikkus seisneb väärismetalli omamises, mida saadakse kaubandusest2. Rikkuse allikaks on töö, tööstuslik tootmine, millest tekib uus väärtus3. Valgustusajastu majandusteooria, levis 18. sajandil4. Riik peab majandust aktiivselt korraldama – kehtestama kaitsetolle ja arendama tootmist5. Kapitalismiajastu majandusteooria, levis 19. sajandil6. Riik ei pea majandust reguleerima vaid tagama vaba konkurentsi ja vabakaubanduse7. Ainus rikkusi loov tegevusala on põllumajandus, ainus tootev omand maaomand8. Absolutismiajastu majandusteooria, levis 17. sajandilmerkantilism füsiokratism majanduslik liberalismVastus:merkantilism füsiokratism majanduslik liberalism1, 4, 8 3, 7 2, 5, 6 156 1 157. Õpitulemus: tunneb kultuuri arengu põhijooni ja tähtsamaid saavutusi uusajal129. Töö pildiga. (10p) A A B B 157 1 158. 129. Milliseid uusaegseid kunstistiile on piltidel kujutatud? Tooge välja kaks vastavalestiilile omast tunnusjoont arhitektuuris ja maalikunstis. (10p) A BStiil: Stiil:Stiili tunnusjooned arhitektuuris: Stiili tunnusjooned arhitektuuris:1. 1.2. 2.Stiili tunnusjooned maalikunstis: Stiili tunnusjooned maalikunstis:1. 1.2. 2.Vastus: A BStiil: barokk Stiil: klassitsismStiili tunnusjooned arhitektuuris: Stiili tunnusjooned arhitektuuris:1. Detailide ja kaunistuste ülekuhjamine 1. Antiikarhitektuuri reeglitest lähtumine,(poolsambad, karniisid, skulptuurid). kohati imiteerimine.2. Fassaad tugevalt liigendatud, eenduvad ja 2. Detailide vähesus, lihtsus, sümmeetria jataanduvad osad, murtud viilud. tasakaal.3. Losside juurde rajati prantsuse stiilis 3. Levib kolmnurkse viiluga sammasprtaal,korrapärased aiad. antiikornament (hammasvööt, vanik jmt).Stiili tunnusjooned maalikunstis: Stiili tunnusjooned maalikunstis:1. Diagonaalne vm efektne rahutu 1. Eeskujuks antiikskulptuur – rõhutab puhastkompositsioon. joont, siluetti, plastilisust..2. Dünaamika, palju liikumist ja valguse ning 2. Kompositsioon tasakaalukas, rahulik javarju mängu. suursugune.3. Õhu ja valgusefektid. Pintslitõmbed 3. Teemad ülevad, pärinevad antiikajaloost janähtavad ja isikupärased. –mütoloogiast. Idealiseerimine. 158 1 160. 130. Missuguseid 19. sajandi kunstistiile maalid esindavad? Nimetage kaks igalekunstistiilile omast tunnusjoont. ( 12p)A Kunstistiil: Tunnusjooned: 1. 2.B Kunstistiil: Tunnusjooned: 1. 2.C Kunstistiil: Tunnusjooned: 1. 2.D Kunstistiil: Tunnusjooned: 1. 2.Vastus:A Kunstistiil: romantism Tunnusjooned: 1. Dünaamiline, liikumisel ja kontrastidel rajanev kompositsioon. 2. Maaliline, temperamentne värvikäsitlus. 3. Temaatikas vabadusvõitlus, keskaeg ja eksootika; unistuslikud maastikud.B Kunstistiil: realism Tunnusjooned: 1. Kunstnik maalib seda, mida näeb, ilma ilustamata. Kunsti siht tõde. 2. Huvi töö ja argipäevaste asjade vastu, ühiskonnakriitilisus – vaeste ja rõhutute elu. 3. Porine, pruunikas koloriit.C Kunstistiil: impressionism Tunnusjooned: 1. Vabaõhumaal, silmaga nähtav lõik loodusest. Palju maastiku-, mere- ja linnavaateid. 2. Päikesevalguse, õhu- ja atmosfäärivirvenduste maalimine. Mulje nägemisaistingutest. 3. Hele, varjundirikas koloriit; hajutatud kontuurid; väikeste pintslilöökidega maalimineD Kunstistiil: juugend/sümbolism Tunnusjooned: 1. Voogavad, lainjad jooned, tasapinnalisus, stiliseeritud kontuur. 2. „Igavikulised teemad“ – sünd, surm, üksindus, armastus. 3. Sümbolism eelkõige süžeekunst, juugend vormiavaldus. 160 1 161. Õpitulemus: teab, kes olid Louis XIV, Peeter I, Katariina II, Voltaire, Rousseau, Montesquieu,Napoleon, Bismarck, Kant, Hegel, Marx131. Kes nad olid ja millega said valitsusajal tuntuks? Tooge üks näide tegevusest. (10p)a) Louis XIV:Näide:b) Peeter I:Näide:c) Katariina II:Näide:d) Napoleon:Näide:e) Bismarck:Näide:Vastus:a) Louis XIV: Prantsuse kuningas. Viis täiuslikult ellu absolutistlikku valitsemist – Riik, see olenmina. Päikesekuningas.Näide: Rajas Versailles` lossi, millest sai Euroopa valitsejate eeskuju.b) Peeter I: Vene keiser. Püüdis Venemaad euroopalikuks muuta.Näide: Rajas uue pealinna Peterburi, reformis Venemaa valitsemist ja eluviisi.c) Katariina II: Vene keisrinna. Üritas valitseda valgustatud monarhina.Näide: Kutsus kokku Seadusandliku komisjoni, kehtestas uue halduskorra.d) Napoleon: Prantsuse keiser. Saavutas vallutustega Euroopas Prantsusmaa ülemvõimu,langes koalitsioonisõdades.Näide: Kehtestas Tsiviilkoodeksi, stabiliseeris Prantsusmaa rahanduse.e) Bismarck: Preisi ja Saksamaa kantsler. Tema juhtimisel ühendati Saksamaa.Näide: Ajas „raua ja vere“ poliitikat, võitles sotsialistidega ja purustas ühinemist takistanudriigid (Austria, Prantsusmaa). 161 1 162. 132. Kes olid ja milliste ideedega on ajalukku läinud järgmised mõtlejad? Tooge kaksnäidet nimetatud filosoofide ideedest. (10p)a) Voltaire:1.2.b) Rousseau:1.2.c) Montesquieu:1.2.d) Kant:1.2.e) Hegel:1.2.Vastus:a) Voltaire: Prantsuse valgustaja, filosoof ja publitsist.1. Valgustatud absolutismi pooldamine.2. Õiglase ühiskonnakorra aluseks on isikuvabadused ja omand.3. „Purustage koletis“ – võitlus katoliku kirikuga kesksel kohal.b) Rousseau: Prantsuse valgustaja1. Idealiseeris inimeste looduslikku seisundit enne riigi tekkimist.2. Pooldas rahva suveräniteedil põhinevat vabariiki.3. Propageeris loomulikul arengul põhinevat vabakasvatust.c) Montesquieu: Prantsuse valgustaja1. Ideaaliks pidas konstitutsioonilist monarhiat, mis lähtub võimude lahususest.2. Võimude lahususe teooria – seadusandlik, täidesaatev ja kohtuvõim peavad olema eraldatud.3. Pidas ühiskonnakorraldust sõltuvaks geograafilistest ja klimaatilistest tingimustest. 162 1 163. d) Kant: Saksa filosoof1. Pidas valgustust inimkonna vaimse vabanemise protsessiks.2. Ühendas tunnetusteoorias mõistuse ja kogemuse (ratsionalismi ja empirismi) – tunnetuseaines pärineb meeltest, kuid kohandub vastavalt inimmõistuse kategooritele.3. Maailm on meie meelte ja mõistuse produkt – maailm iseeneses tunnetamatu.4. Kategooriline imperatiiv – inimese vabadus kohustab teda käituma üldkehtiva kõlbluse järgi.e) Hegel: Saksa filosoof1. Kogu olemise alus ja olemus on maailmavaim.2. Ajalugu on maailmavaimu enesetunnetuse protsess.3. Areng toimub vastandite ületamisega sünteesis. Arengu tõukejõuks on vastuolu, iga järgminearenguaste kannab endas eelnevat, kuid ületab seda kvalitatiivselt. 163 1 164. Lisaküsimusi133. Töö kaardiga. (16p) A B C D 164 1 165. 133. Milliseid perioode uusaja ajaloos kajastavad kaardid? Leidke igale kaardile sobivnimetus ja põhjendage seda kaardilt leitavate kahe elemendi kaudu. Märkige juurde ajalinemääratlus sajandi ja kümnendiga. (16p)(aeg 1p, kaardi nimetus 1p, põhjenduse elemendid 2p) aeg kaardi nimetus põhjendusKaart A 1. 2.Kaart B 1. 2.Kaart C 1. 2.Kaart D 1. 2.Vastus: aeg kaardi nimetus põhjendusKaart A 1648 Euroopa pärast 1. Euroopa kaardil on Saksa-Rooma Vestfaali rahu keisririik ja Rzeczpospolita. 2. Eesti ja Põhja-Läti kuuluvad Rootsile. 3. Šotimaa on veel iseseisev kuningriik.Kaart B 1812 Euroopa Napoleoni 1. Prantsusmaa koosseisu kuuluvad kõrgajal Madalmaad ja alad Itaalias. 2. Saksamaa väikeriike ühendab Reini liit. 3. Poola tuumikaladest on moodustatud Varssavi suurhertsogiriik.Kaart 1815 Euroopa pärast Viini 1. Poola põhiosa ja Bessaraabia kuuluvadC kongressi Venemaale. 2. Saksa Liidust jäävad välja Madalmaad, mis ühendatakse. 3. Preisimaale kuuluvad Vestfaali alad.Kaart 1890ndad Euroopa jagunemine 1. Saksamaal ja Itaalias on tekkinud ühtneD kaheks vastasleeriks riik. 2. Balkanil on tekkinud iseseisvad riigid. 165 1 166. 3. Euroopa suurriigid on tähistatud kahe vastasleerina – Kolmikliit, Antant.166 1 167. 3 ÜLESANNETE KOGUMIKU KATSETAMISE TULEMUSTE ANALÜÜS3.1 Ülesannete kogumiku katsetamine ja hindamine Ülesannete katsetamine toimus õppetöö käigus 2005 / 2006 õppeaasta jooksul. Katsetamiseläbiviimiseks koole valides lähtututi põhimõttest, et esindatud oleksid erineva asukoha jakoolitüübiga koolid. Katsetamist viisid läbi õpetajad, kellel on kogemusi töös riigieksamite jaolümpiaadidega ning õppematerjalide koostamisega. Sellega omandavad katsetamise tulemusedparema läbilõike erineva õpilaskontingendi võimalusest ülesandeid kasutada ja autoriteetsehinnangu kogumiku praktilisele väärtusele. Katsetamises osalenud meesõpetajad moodustavadküll soolise vähemuse Eesti õpetajaskonnast, kuid loodetavasti ei mõjutanud see asjaolutulemuste objektiivsust. Katsetamine toimus eesti õppekeelega gümnaasiumites. Katsetamises osalenud koolid ja õpetajad. Tartu Hugo Treffneri Gümnaasium (suurlinn; teeninduspiirkonnata kool). Õpetaja AareRistikivi (ajaloo riigieksami hindaja; filosoofia ainenõukogu liige; osalenud filosoofiaaineolümpiaadi komisjonis; avaldanud metoodilisi soovitusi filosoofia õpetamiseks kogumikus„Abiks õpetajale. Filosoofia õpetamisest“). Tallinna Nõmme Gümnaasium (suurlinn). Õpetaja Indrek Riigor (ajaloo riigieksamihindaja; Holocausti alase õppematerjali koostamise töörühma liige). Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium (linn; maakonnakeskus). Õpetaja-metoodik KalleLõuna (ajaloomagister; osalenud ajaloo olümpiaadikomisjoni töös; ajaloo riigieksami hindaja jakomisjoni liige). Orissaare Gümnaasium (maa; valla- ja väikelinnakool). Õpetaja-metoodik Ivo Maripuu(põhikooli ajaloo lõpueksamikomisjoni liige; kahel korral ajaloo olümpiaadikomisjonis;kirjutanud üleriigilise ühiskonnaõpetuse tasemetöö analüüsi; mitmete põhikooli ja gümnaasiumiajaloo õppematerjalide kaasautor). 167 1 168. Märjamaa Gümnaasium (maa; valla- ja väikelinnakool). Õpetaja-metoodik Igal Serglov(osalenud ajaloo olümpiaadikomisjoni töös; põhikooli ajaloo lõpueksamikomisjoni liige;Baltimaade ajaloo õpiku üks Eesti poolsetest autoritest). Katsetamise eesmärgiks oli testida ülesannete sobivust gümnaasiumi ajalookursuse„Inimene, ühiskond, kultuur“ õpitulemuste ja erinevate osaoskuste kontrollimiseks. Kogumikuülesannete kasutamise kohta tagasiside saamiseks oli koostatud küsimustik õpilastele jaõpetajatele ning juhend katsetamise läbi viimiseks koolides. Saadud informatsioon peaks andmavõimaluse hinnata kogumiku sobivust õppematerjalina, ülesannete kvaliteeti ja nende kasutamisevõimalusi, aitama selgitada oskuste ja õpitulemuste kujundamise hetkeseisu kursuse õpetamiseljne. Kontrolltööde ülesannete katsetamisel ja analüüsi koostamisel on võetud eeskujuks ajalootasemetööde ja riigieksamite kogemus. Üleriigiline tasemetöö ajaloos toimus 2004. aastal 6.klassi õpilastele. Eda Maripuu analüüs on kättesaadav kogumikus „Üleriigilised tasemetööd2004“. Ajaloo riigieksamite analüüsid on avaldatud varem trükis, viimastel aastatel internetisRiikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse koduleheküljel. Õpetajatele saadeti katsetuse läbi viimiseks CD-l ülesanded koos juhendiga, küsitluslehegaõpilastele ja õpetajale (vt Lisad 1-3). Ülesannetest paluti koostada 30 punktised kontrolltööd, miskontrollivad erinevaid õpitulemusi ja osaoskusi. Ülesandeid võis kasutada valikuliselt javajadusel lühendada. Keskaja ja uusaja osas sai ülesandeid kasutada mitmeks tööks jaotatult.Kasutatavate ülesannete numbrid paluti kirjutada kontrolltöödele, et võimaldada hilisemastatistika koostamist. Kontrolltööle paluti märkida ka õpilase senine keskmine hinne ajaloos. Paraku osutus katsetamise käik soovitust vähem edukaks. Valitud koolide õpetajatest ainultüks kirjutas kontrolltöödesse kasutatavate ülesannete numbrid vastavalt kogumikunumeratsioonile, mis raskendas ülesannete statistika koostamist. Ülesannetest koostati 20-36punktiseid kontrolltöid, mis tegi võimatuks kasutada punktisummat statistilise ühikuna. Õpilasesenist keskmist hinnet ei märgitud, mis välistab korrelatsiooni leidmise. Ülesande eest saadavaidpunkte oli mõnikord suvaliselt muudetud (ettenähtud punktide asemel rohkem või vähem samaküsimuse kohta), teisal asendatud mõisteid või isikuid, lisatud töösse oma koostatud ülesandeidvõi muudetud ülesande lühendamisel selle loogilist tervikut. Ülesannete kasutamisehõlbustamisele mõeldes ei osanud siinkirjutaja paraku ette näha nende katsetamisel tekkivaid 168 1 169. probleeme. Ülesannete raskusastme ja muude statistiliste andmete saamine osutus eelneva tõttuäärmiselt komplitseerituks ning jääb analüüsis pigem empiirilisele tasemele. Tabelis 1 on toodud kogumiku ülesannetega kontrolltööd katsetanud õpilaste arv. Sulgudeson märgitud tööd, mille hinne on teada, kuid ülesanded õpetaja poolt hindamata kujul saadetud.Kokku saadeti 537 (603) kontrolltööd. Vanaaja teemad on esindatud kõigi koolide õpilastega,keskaja ja uusaja töid ei saadetud kahest koolist. Tabel 1. Kontrolltööd katsetanud õpilaste arv koolide ja teemade järgi Tartu Hugo Tallinna Haapsalu Orissaare Märjamaa Töid Treffneri Nõmme Wiedemanni Gümnaasium Gümnaasium kokku Gümnaasium Gümnaasium GümnaasiumEsiaeg jaVana- (34) 31 53 22 44 150Idamaad (184)Vana-Kreeka (21) 27 49 17 41 134 (155)Vana-Rooma (11) 28 39 21 40 128 (139)Keskaeg 10 - - 32 39 81Uusaeg 15 - - 12 17 44Töidkokku 25 86 141 104 181 537 (92) (603) Valitud koolidest kahes õpiti kursust „Inimene, ühiskond, kultuur“ 10. klassis, kahes 11.klassis ja ühes oli kursus ümberkorralduste tõttu korraga nii 10. kui 11. klassil. Esiaeg ja vanaaeg on lahtikirjutatud teemade ja täpsustatud õpitulemustega ainekavasjaotatud õpitulemuste kaupa kolmeks piiritletud alateemaks: Esiaeg ja Vana-Ida, Vana-Kreeka jahellenism, Vana-Rooma. Õpetajad koostasid iga alateema kohta kontrolltöö. Keskaeg javarauusaeg ning uusaeg on esindatud kogu teema ulatuses esitatud õpitulemustega. Eeldatavaltoli mõlema teema õpitulemuste kohta võimalik koostada samuti kolm erinevat kontrolltööd. 169 1 170. Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumis koostati keskaja õpitulemuste ülesannetest kolm tööd,millest saadeti ainult üks. Uusajast koostati kaks tööd, millest saadeti samuti vaid üks. OrissaareGümnaasiumis koostati keskaja ülesannetest kaks tööd, millest mõlema näited saadeti. Uusajaülesandeid kasutati vaid ühes töös. Märjamaa Gümnaasiumis koostas õpetaja keskajast ja uusajastühe kokkuvõtva kontrolltöö. Tallinna Nõmme Gümnaasiumis ja Haapsalu WiedemanniGümnaasiumis kesk- ja uusaja õpitulemuste kohta käivatest ülesannetest kontrolltöid kas eikoostatud või ei saadetud siinkirjutajale. Kokkuvõttes jäi saadetud kontrolltööde arv samutisuhteliselt tagasihoidlikuks. Õpetajad märkisid erinevaid (kohati proosalisi) põhjuseid: õpetaja poolt tehtav valikmahukast kursusest ei lange kokku ainekava õpitulemustes esitatud nõudmistega; õpitulemustelaialivalguv ja kogu kursust läbiv iseloom (eelkõige keskaja ja uusaja kursuses, mis ei võimaldaneid konkreetse ajaperioodiga siduda); osa õpilaste harjumatus uute nõudmistega; õpetaja soovkasutada kursuse hinnete saamiseks ka teisi meetodeid (suulist vastamist, arutluse kirjutamist);paberi limiteeritud kasutamine (mõnes koolis soovisid õpilased töid tagasi saada, ülesandednõuavad palju ruumi); paljundusvõimaluste piiratus ja halb kvaliteet (eriti piltide ja kaartideosas); õppekirjanduse puudumine koolis (seotud küll konkreetse aasta olukorraga, kus kahe klassiõpilased ümberkorralduste käigus ühte kursust õppisid). Adekvaatsemat pilti võimaldab katsetamises osalenud kontrolltööde hulk saada vanaajaülesannete kohta. Kesk- ja uusaja suhtes seda väita ei saa (vrd vanaaja töid kokku 412 (478),keskaja ja uusaja töid vaid 125).3.2 Kontrolltööde sooritustulemuste analüüs Kontrolltööde sooritamise tulemuste analüüs põhineb tööde hinnetel. Kontrolltööd sooritas 603 õpilasest 486, seega oli edukus (sooritusprotsent) 80,60%. Hinde„viis“ sai 68 õpilast, hinde „neli“ 187 õpilast. Kontrolltööde kvaliteet oli seega 42,29 %.Keskmine hinne 3,32. Võrreldes edukust ja kvaliteeti 2004. aasta ajaloo tasemetööga (vastavalt87,37 % ja 47,39 %) on tulemus madalam. 170 1 171. Edukus ja kvaliteet teemade järgi (% ) 100 82,07 86,45 74,1 79,01 77,27 80 60 49,68 edukus 41,85 38,13 43,18 35,8 40 kvaliteet 20 0 Vana- Vana- Vana-Rooma Keskaeg Uusaeg Idamaad KreekaJoonis 1. Edukus ja kvaliteet teemade järgi Kõige kõrgem sooritusprotsent oli teemadest Vana-Kreekal (86,45 %), järgnesid Vana-Idamaad (82, 07 %), keskaeg (79,01 %), uusaeg (77,27 %). Madalaim edukus oli Vana-Roomakontrolltöödel (74,1 %). Kontrolltööde kvaliteet oli samuti kõrgeim Vana-Kreekal (49,68 %). Järgnes aga uusaeg(43,18 %), edasi Vana-Idamaad (41,85 %), Vana-Rooma (38,13 %) ja madalaim keskaeg (35,8%). Koolide asukoha järgi olid erinevused märgatavalt kontrastsemad. Suurlinna koolideedukus lähenes 100 %-le (98,87 %), samas kui linnaloolis oli see 87,95 % ja maal 65,61 %.Kvaliteediprotsendiga ületas suurlinn teisi tervelt kaks korda (77,97 % ja 34,75 % / 23,86 %).Põhjus võib olla valimisse kuuluvas teeninduspiirkonnata „eliitkoolis“, kuhu õpilasi valitakse läbitiheda konkurentsi. Ka tööde hinnete keskmine on suurlinna koolides kõige kõrgem ( 4,04),edestades linnakooli õpilasi (3,26) ja maakoolide tulemust (2,91). Sama tendents on ilmnenud katasemetöös ja riigieksamitel, kus teeninduspiirkonnata koolid suurlinnakoolide keskmisekõrgemale tõstavad. Kontrolltööde koguhulgast moodustasid suurlinnakoolid 29,5 %, linnakoolid23,3 % ja maakoolid 47,2 %. Maakoolide osakaalu proportsionaalne „üleesindatus“ on ilmseltpõhjuseks suhteliselt madalatele keskmistele näitajatele. 171 1 172. Edukus ja kvaliteet kooli asukoha järgi (% ) 120 98,87 100 87,93 77,97 80 65,61 edukus 60 34,75 kvaliteet 40 23,86 20 0 suurlinn linn maaJoonis 2. Edukus ja kvaliteet kooli asukoha järgi Keskmine hinne kooli asukoha järgi 5 4,04 4 3,26 2,91 3 2 1 0 suurlinn linn maaJoonis 3. Keskmine hinne kooli asukoha järgi Kontrolltööde teemadest on keskmine hinne kõrgeim Vana-Kreeka töödel (3,54). Kõigemadalam on hinne Vana-Roomal (3,17). Nende vahele jäävad keskaeg (3,2), uusaeg (3,27) jaVana-Idamaad (3,33). Vana-Kreeka tööd olid kõrgeimad nii keskmise hinde, sooritusprotsendi kuisoorituskvaliteedi alusel. Põhjuseks võib olla kontrolltööde punktiarvu (mahu) vähendamine jaõpilaste „harjumine“ ülesannetega. Siiski näitavad Vana-Rooma tulemused märgatavat langust.Kui arvestada, et kursuse viimane töö langeb ka teiste sama mahuga kursuste lõpuga kokku, võibselles näha „veerandilõpu kiirustamise“ efekti. Hilisemate kursuste tulemused stabiliseeruvad. 172 1 173. Keskmine hinne teemade järgi 3,6 3,54 3,5 3,4 3,33 3,27 3,3 3,2 3,17 3,2 3,1 3 2,9 Vana- Vana- Vana- Keskaeg Uusaeg Idamaad Kreeka RoomaJoonis 4. Keskmine hinne teemade järgi3.3 Ülesannete kontrolltöödes kasutamise analüüs Ülesannete katsetamisel pakuvad huvi järgmised küsimused: Milliseid ülesandeid õpetajadkontrolltöödesse valisid? Milliste kriteeriumite alusel valik toimus? Millistele õpitulemusteleõpetajad enim tähelepanu pööravad? Milliseid oskusi kontrolltöödes kontrolliti? Järgnevad joonised näitavad, milliseid ülesandeid katsetamises osalenud õpetajad (kokkuviiest) oma kontrolltöödesse valisid. Kuna vanaaja kolme teema ülesandeid olid kõik õpetajadkasutanud on pilt nende osas kõige adekvaatsem. Keskajast koostati kokku vaid neli tööd,uusajast kolm. Nende teemade kohta on välja toodud ainult valitud ülesanded. 173 1 174. Esiaeg ja Vana-Idamaad 5 4 3 2 1 0 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. valitud (kordi) 4 2 3 4 4 3 3 2 2 0 1 4 3 3 3 3 4 3 3Joonis 5. Esiaeg ja Vana-Idamaad. Kontrolltöösse valitud ülesanded (kordades) viie õpetaja poolt Jooniselt 5 selgub, et ülesannetest valiti kõige rohkem töösse 1., 4., 5., 12., 17. Esimenekäsitleb valdkonniti muutusi anastava ja viljelusmajanduse vahel; 4. tsivilisatsiooni kujunemisel.5. ülesanne on töö kaardiga, kus tuleb leida varaste tsivilisatsioonide asukoha, tüübi ja loodusliketingimuste vahelisi seoseid. Ül 12 on paigutusülesanne, kus jumalad tuleb jagada Egiptuse jaMesopotaamia vahel; 17. ülesandes nimetada märksõnadega sobiv Vana-Idamaade riik võirahvas. Kordagi ei valitud ülesannet 10, kus küsiti, millist tähtsust omas linnaelu Egiptuses jaMesopotaamias. Ühes töös kasutati ülesannet 11 – Egiptuse ja Mesopotaamia usundi sarnasusteja erinevuste näitamist; kahes töös ülesandeid 2, 8, 9 – valikvastustega ülesanne esiajaperioodidest; näidete toomine preesterkonna rollist valitsemisel; võrdlusülesanne Egiptuse jaMesopotaamia valitsemise, ühiskonna ja perekonna osas. Ülesandeid oli valitud kõigi õpitulemuste kohta, samuti tööd kaardi ja pildiga. Rohkemvõi vähem valitud ülesannete osas sisulisi erinevusi ei ole: mõlemas leidub nii valikvastustegaülesandeid kui võrdlust, põhjendusi ja seoseid. Katseliselt püüdis siinkirjutaja teha ülesannete lahendatuse statistikat punktide alusel.Eespool kirjeldatud põhjustel osutus see küllaltki komplitseerituks. Nt ülesannet 1 katsetanud õpetajatest vähendas üks ülesande eest saadava punktisummakaheksalt neljale. Kokku lahendas ülesannet 70 õpilast, sealhulgas 28 vähendatud 174 1 175. punktisummaga. Null punkti sai ülesande eest 3 õpilast, maksimumpunktid sai 10. Ülesanderaskusaste oli 0,96. Joonis 6 annab õpilaste %, kes said ülesande eest maksimum- ja miinimumpunktid. Väljaon jäetud 10. ja 11. ülesanne, mida kas ei valitud või ei saadetud parandatud kujul. Tabelis 2 onülesannet lahendanud õpilaste arv.Tabel 2. Esiaja ja Vana-Idamaade ülesandeid lahendanud õpilaste arv1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19.70 37 86 26 83 70 39 87 31 10 86 13 36 57 10 72 81 1 0 8 Ülesannete lahendatus (protsentides) 100% 80% 60% 40% 20% 0% 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 0 punkti või lahendamata 4 19 26 0 4 9 18 22 0 17 6 35 8 2 10 19 32 muu 82 76 54 65 86 41 46 53 97 1 74 29 42 56 50 30 68 maksimimpunktid 14 5 20 35 10 50 36 25 3 83 20 36 50 42 40 51 0Joonis 6. Esiaja ja Vana-Idamaade ülesannete lahendatus protsentides Kõige rohkem saadi maksimumpunkte 12., 18., 15. ja 6. ülesannete eest. Kõige rohkemõpilasi jäi punktita 14., 19., 3. ja 8. ülesande eest. Ülesandes 19 puudus maksimumpunktidegalahendatus täielikult, alla kümne protsendi oli maksimumpunkte ülesannetes 9 ja 2. Ülesande 12lahendamine andis kaks täispunkti, eksimisvõimalust ülesanne ei jätnud. Väikseima lahendatusega 14. ülesannet oli teinud kõige rohkem õpilasi. Tegemist onfaktiküsimusega, kus tuli nimetada kaks Vana-Idamaade tuntumat kirjanduslikku teost ja 175 1 176. kirjeldada teemat, mida teos käsitleb. Ülesandes andis punkti koos teose ja teema koosnimetamine, kokku oli võimalik saada seega kaks punkti. Mõnel juhul oli ülesanne jäetudtegemata, kuid sageli oli teatud küll teoseid aga ei osatud kirjeldada nendes käsitletavat. Ilmseltoleks otstarbekam anda ülesandes punkt iga elemendi eest. Siinkirjutaja oleks õpetaja asemelandnud punkti ka Vana Testamendi eest. Hindamisjuhendi vastused ei saa kõiki võimalikkevariante alati välja pakkuda. Teema kirjeldamise hindamisel oli samuti juhtumeid, kus sisuliseltõige vastus oli jäänud õigeks lugemata. Nt erinevate surmajärgsuse kujutelmade välja toomineSinuhe jutustuses ja Gilgameši eeposes. 68 % lahendatusega 19. ülesande eest ei saanud keegi maksimumpunkte. Ülesannesisaldas tööd kaardiga, kus tuli ära tunda ja nimetada neli Vana-Idamaad (Egiptus, Iisrael, Hetiidiriik, Pärsia). Riigid tuli reastada ka ajaliselt moodustumise järjekorras. Õpilastele valmistasülesanne raskusi, kuid sellega oli siiski hakkama saajaid (7 õpilast 81-st). Ülesande kolmasalaküsimus soovis teada riikide ja rahvaste saavutusi ja seda teadis kõigi riikide kohta ainult üksõpilane. Ülesanne oli mõeldud teema kokkuvõtteks ja andis täielikul kasutamisel 10 punkti.Ilmselt annab see hariliku kontrolltöö punktisummast liiga suure osa ja võiks olla kasutatav eralditehtavas allika ja kaarditöös. Siiski avaldub madalas lahendatuses õpilaste nõrk kaarditundmine jaajas orienteerumise oskus. Vanaaja kursuses on kaarditundmine hädavajalik, kuna enamustsivilisatsioonimõjusid ja selle üldine levik on seotud rahvaste ja riikide asukohaga. Kahtlemataon õpilastel raske rahvaste ja riikide hulgas orienteeruda, kuid selleks ongi kooliatlas jatöövihikute kontuurkaardid. Sündmuste kronoloogilised tabelid on esitatud nii õpikus kuikonspektis. Ilmselt tuleb õpilastega harjutada iseseisvalt kronoloogiliste tabelite ja joonistevalmistamist. Ülesande 2 alaküsimust ei olnud valinud töösse ükski õpetaja. Nimetada tulikaartidel kujutatud semiidi ja indoeuroopa päritoluga rahvad. Õpikus on rahvaste etniliselepäritolule piisavalt tähelepanu pööratud, et õpilastele vastavat küsimust esitada saaks. Küsimustvõib muidugi kasutada ka ilma kaardiga sidumata, lastes nimetada vastavaid rahvaid. Madala lahendatusega 3. ülesandes tuli nimetada eeldusi, mis pidid olema kujunenudtsivilisatsiooni ja riikluse tekkimiseks (3p). Õpilastel oli raskusi eelduse mõistega, kuna pakutitsivilisatsiooni tunnuseid, nagu kiri ja soodsaid geograafilisi tingimusi, mis ei saanud kujuneda.Tsivilisatsiooni tunnuseid tunti hästi, sest tsivilisatsiooni kujunemisega kaasnenud muutusioskasid vähemalt ühes valdkonnas kolmest välja tuua kõik 4. ülesande sooritanud. 176 1 177. 8. ülesanne küsis näiteid preesterkonna rollist Vana-Idamaade riigivalitsemisel. Õpilasikellele ülesande vastamine raskusi ei tekitanud, oli rohkem kui ebaõnnestunud vastajaid. Mõnesvastuses kirjeldati küll preestrite tegevust hariduse andmisel ja jumalatega suhtlemisel, kuid eiseostatud seda riigivalitsemises osalemisega. Näib, et õpilased ei loe küsimust korralikult läbi võiei oska leida seoseid oma teadmiste rakendamiseks. Ülesandes 9 oli maksimumpunktid saanud õpilasi vaid üks. Ülesande eest ei olnud samaskeegi saanud null punkti. Ülesanne andis kokku 9 punkti, mis seletab ilmselt viimast asjaolu.Samas oli raske saavutada täielikku vastatavust. Tabelit Egiptuse ja Mesopotaamia sarnasustest jaerinevustest valitsemises, ühiskonna ülesehituses ja perekonnas saab edukalt kasutada eraldiküsimustena. Igale üksikule ülesande osale oli kokkuvõttes õigesti vastanuid. Mõnedki vastusedoleks siinkirjutaja õigeks lugenud (nt Mesopotaamia erijoon ühiskonna ülesehituses: olid küllseisused aga puudus range hierarhia või Egiptus: range kastisüsteem (ehkki kastisüsteem kuulubtõesti rangelt võttes vaid India ühiskonda, mida vanaaja osas ei käsitleta)). Vähe maksimumpunkte ülesandes 2 saadi ilmselt eksimisvõimaluse puudumise tõttuvalikülesandes. Märksõnad, mida esiaja perioodidega siduda, on samuti alati mingi faktide valikutulemus, mille käsitlemisele õpetaja ei pruugi samasugust tähelepanu pöörata. Suurima protsendi maksimumpunkte said õpilased 12. ülesande eest. Ülesanne seisnesesitatud jumalate jagamises Egiptuse ja Mesopotaamia vahel. Ülesanne võimaldaski ainult kasmaksimumpunkte või punktideta jäämist. Ühes klassis lubas õpetaja õpilastele siiski eksimistkuni kolme vale nimetuse ulatuses, andes vastajale täispunktid. Seetõttu on statistika siinvildakas. 18. ülesandes said maksimumpunktid 51 % vastajatest. Pildiülesanne koosnes kolmestalaküsimusest, millest ühes klassis valiti vaid üks – milliseid teemasid kujutati Vana-Idamaadekunstis ja kahandati ülesanne ühe näite toomisega ühepunktiliseks (algselt 2p). Sellega seletubkõrge maksimumpunktide hulk. Ülesandes 15 tuli esitada näiteid Vana-Ida teaduse saavutustest matemaatikas,astronoomias ja meditsiinis Egiptuse või Mespotaamia näitel (3p). Pooled õpilased oskasidnäiteid tuua kõigis valdkondades. Ülesande 6 eest sai samuti 50 % õpilastest maksimumpunktid.Ülesandes tuli põhjendada kahe argumendiga oma nõusolekut või mitte esitatud väite suhtes:Vana-Idamaade valitsejate võim alamate üle oli piiramatu. Leiti nii poolt kui vastuargumente. 177 1 178. Vana-Kreeka 6 5 4 3 2 1 0 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. valitud (kordi) 4 1 4 3 2 4 2 3 1 0 1 4 2 5 1 0 3 3 2 1 3 1 3Joonis 6. Vana-Kreeka. Kontrolltöösse valitud ülesanded (kordades) viie õpetaja poolt Vana-Kreeka kontrolltöödes kasutati kõigi õpetajate poolt ülesannet 33. Neljal korralvõeti töösse ülesanded 20, 22, 25 ja 31. Ülesandes 33 tuli esitada Vana-Kreekas kujunenudteadused koos esindajaga ja tuua näide teaduse saavutustest. 20. ülesandes võrreldakse Ateena jaSparta riigikorraldust (tuleb leida sarnasusi ja erinevusi). Ülesandes 22 iseloomustada poliseerinevate ühiskonnakihtide seisundit; 25 selgitada mõisteid; 31 töös pildiga tunda kreekajumalaid ja teada nende austamiseks korraldatud rituaale. Ühtegi kindlat ülesandetüüpi õpetajadei eelistanud. Valikust jäid välja ülesanne 29 (Millega seletada mütoloogia suurt mõju kunstiloominguleKreekas?) ja 35 (Milliste Vana-Kreeka filosoofide seisukohtadega nõustuksite / ei nõustuks?)Esitada tuli filosoof koos seisukohaga ja põhjendada oma nõustumist või mittenõustumist. Ühelkorral kasutati ülesannet 21 (näited Ateena ja Sparta ühiskonna erinevustest, mis tulenesidriigikorraldusest); 28 (näidete toomine kreeka mütoloogiast kui kunstiloomingu allikast); 30(Trooja sõja kangelaste ja nende tegevuse tundmine); 34 (kreeka filosoofe huvitanud küsimused);39 (hellenistlikus maailmas levinud kreeka tsivilisatsiooni elemendid); 41 (näited AleksanderSuure valitsusaja erilisusest). 178 1 179. Ühtegi õpitulemust kasutatud ülesannetest välja ei jäänud, õpetajad valisid erinevaidoskusi kontrollivaid ülesandeid. Vähem valitud ülesanded olid peamiselt kultuuri, religiooni jafilosoofia kohta. Vana-Rooma 5 4 3 2 1 0 43. 44. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 68. 69. valitud (kordi) 0 3 2 4 3 3 2 4 4 0 4 4 2 0 3 1 0 1 0 0 4 3 1 0 1 1 1Joonis 7. Vana-Rooma. Kontrolltöösse valitud ülesanded (kordades) viie õpetaja poolt Ülesandeid, mida õpetajad Vana-Rooma töös enim kasutasid oli kuus: 46. (vabariiklikukorra allakäigu põhjused); 50. (keisririigi languse põhjused); 51. (kreeklaste ja roomlaste eluolusarnasused ja erinevused); 53. (Töö kaardiga Rooma teritooriumi laienemisest ja suurriigikujunemisega kaasnenud tagajärjed eri valdkondades); 54. (märksõnade paigutamine Roomaajaloo perioodide juurde); 63. (etteantud iseloomustusele sobiva mõiste nimetamine). Kordagi ei valitud ülesandeid 52 (Millises ulatuses lähtus Rooma kasvatus Kreekaeeskujudest ja millises Rooma traditsioonist?), 56 (ristiusu õpetuse levikule kaasa aidanudasjaolude esitamine), 59 (Caesari ja Augustuse tegevuse sarnasuste leidmine valdkonniti jaerinevuse välja toomine), 61 (kristlusega seotud mõistete selgitamine), 62 (stoitsismi esindaja jaseisukohtade esitamine), 66 (Millele põhinedes võib väita, et Roomas rajati euroopalikõigusteadus?). Teemad, mida vähem kasutati, on sarnaselt Vana-Kreekale kultuurialased. Õpitulemustestdomineeris valikus oskus iseloomustada Rooma ühiskonda ja eluolu. Vähem pöörati tähelepanuõpitulemustes välja toodud mõistete ja isikute tundmisele. Antiiktsivilisatsiooni saavutuste 179 1 180. tundmise ja neile maailma ajaloo kontekstis hinnangu andmise õpitulemuse kohta oli ülesandeidkasutanud vaid kaks õpetajat. Enimkasutatud ülesanded olid tüübilt varieeruvad, samuti ei saavälja tuua ühtegi ülesandetüüpi, mida oleks välditud. Keskaeg 4 3 2 1 0 70. 71. 72. 73. 74. 76. 80. 81. 82. 83. 87. 88. 89. 90. 93. 95. 97. 101. 105. valitud (kordi) 3 3 2 1 2 1 1 1 1 1 1 1 1 2 1 2 1 1 1Joonis 8. Keskaeg. Kontrolltöösse valitud ülesanded (kordades) kolme õpetaja poolt Keskajast saatis töid vaid kolm õpetajat. Kokku koostati ülesannetest neli kontrolltööd.Sellest tulenevalt jäi valitud ülesannete hulk katsetamises tagasihoidlikuks. Joonisel 8 on esitatudvaid valitud ülesannete numbrid. Valitud ülesanded olid koostatud siiski enamuse õpitulemustekohta. Välja jäänud õpitulemused: oskus kirjeldada feodaalide ja talurahva eluolu; oskus hinnatakeskaja tähtsust ja tähendust maailma kultuuriloos (kummagi kohta oli kogumikus üks ülesanne);ajalooliste isikute tundmine. Kokkuvõtva iseloomuga õpitulemused võimaldavad kirjutada pikemaid arutlusi ja onvõib-olla sellepärast õpetajate poolt vähem kasutatud (vt ka Vana-Rooma). Ülesandeid võibsoovitada kasutada arutluse kirjutamiseks valmistumisel. Mõistete ja isikute tundmise vähenekasutamine võib olla märgiks faktikeskse õpetuse väiksemast tähtsustamisest. Õpikus pööratakseisikute elulugudele ja mõistete selgitamisele vähem tähelepanu. Ometi tuleb ajaloopildikujundamisel teada tähtsamate isikute mõju ja ajalooalaste mõistete sisu. Õpitulemustes väljatoodud isikute ja mõistete valiku üle võib diskuteerida, kuid üldse ilma nendeta on ajaloomõistmine võimatu. 180 1 181. Uusaeg 4 3 2 1 0 110. 111. 112. 114. 115. 121. 122. 125. 126. 128. 131. 132. valitud (kordi) 2 3 1 2 1 1 1 1 1 1 1 1Joonis 9. Uusaeg. Kontrolltöösse valitud ülesanded (kordades) kolme õpetaja poolt Uusajast kasutati ülesandeid kolme kontrolltöö koostamiseks. Õpitulemustest ei kasutatudülesandeid kultuuri arengu põhijoonte ja tähtsamate saavutuste tundmise kohta uusajal, millestolid kogumikus kunstistiilide tunnuseid küsivad ülesanded. Kultuuri arengut on õpikus üsnavisandlikult käsitletud, piirdudes samuti peamiselt kunstiajalooga. Nii uusaja kui keskaja ülesannetest ei olnud kasutatud tööd kaardiga, kus kogu perioodihõlmaval kujul oli esitatud tähtsamate sündmuste mõju muutustele kaardil. Kaardiülesandedandsid palju punkte, kuid olid kasutatavad õpetaja valikul väiksemas mahus. Kaardiga töötamiseoskus oli seega õpetajate valikust välja jäetud. 181 1 182. 3.4 Kokkuvõte õpilaste vastustest küsimustikule Kontrolltöödega jagati õpilastele küsimustik, mis paluti täita peale töö lõpetamist (vt Lisa2.). Täidetud küsitluslehe tagastas 395 õpilast. Õpilastele esitati üksteist küsimust ja antivõimalus avaldada arvamust kontrolltöö kohta. Kontrolltöö oli teie jaoks Kontrolltöö raskus 45% 39% 40% 35% 33% kerge 30% pigem kerge 25% 18% jõukohane 20% pigem raske 15% 9% raske 10% 5% 1% 0%Joonis 10. Õpilaste arvamus kontrolltöö raskusest Kõige rohkem vastanud õpilastest pidas kontrolltööd jõukohaseks (39 %). 33 % arvas, ettöö oli pigem raske, 18 % pidas tööd raskeks, pigem kergeks nimetas kontrolltööd 9 % ja kergeks1 % vastanutest. Küsitluse järgi oli enamuse õpilaste jaoks kontrolltöö raske või pigem raske (kokku 51%), mis on kooskõlas suhteliselt madala keskmise hindega (3,32). Töö raskeks hindamist võismõjutada töö maht (kuni 36 punkti), vähene aeg (mõnel juhul 35 min) või teemade ulatus (üheskontrolltöös koos Vana-Kreeka hellenismiajal ja Vana-Rooma). Samuti ei saa välistadaülesannete uudsust, vähest samalaadsete harjutuste kasutamist õppetöös ja õpiku faktimahukust. 182 1 183. Missugune osa kontrolltööst oli teie jaoks kõige raskem? Kõige raskem osa kontrolltööst 40% 37% 35% 30% kaart 25% pilt/allikas 19% faktid 20% 15% võrdlus/seosed 15% 13% 10% analüüs/järeldused 10% 6% mõisted 5% 0%Joonis 11. Õpilaste arvamus kontrolltöö kõige raskemast osast Kõige raskemaks peeti võrdlust/seoseid sisaldavaid ülesandeid (37 %), järgnesid analüüsi/järeldusi nõudvad ülesanded (19 %), faktiülesanded (15 %), töö kaardiga (13 %) ja pildi võiallikaga (10 %) ning mõisted (6 %). Analüüsi ja seoste leidmise oskused on ajalooteadmise kujunemise protsessis kahtlematakõrgema taseme näitajad, mis põhinevad faktimaterjali omandamisel ja mida kasutatakse kaallikate, piltide ja kaartidega töötades. Kursuse ulatusliku materjali vaheliste seoste leidmineosutub paljudele suhteliselt raskeks. Missugune kontrolltöö ülesanne oli teie jaoks kõige raskem? Märkige teema. Küsimusele vastamine sõltus kontrolltöö teemast ja koostamisel kasutatud ülesannetest. Vana-Idamaade teemal tösteti kõige raskemana esile tööd kaardiga (39 korral). Etteheiteidtehti kaartide kvaliteedile (ül 5, 19). Mõnes töös oli tõesti raske kaardil kujutatut välja lugedapaljunduskvaliteedi ja asetuse töttu teksti vahel. Raskusi valmistas looduslike tingimuste mõjuleidmine Egiptuse ja Mesopotaamia eripärale. Rasked olid vastajate arvates ülesanded, misnõudsid võrdlemist, sarnasuste ja erinevuste leidmist. Nt ülesannet 9 nimetati 26 korral. Samalpõhjusel märgiti ülesandeid 1, 11, 13. Teistest ülesannetest oli rohkem kui paaril korral mainitud 183 1 184. märksõnade sidumist esiaja perioodidega (ül 2) ja Vana-Ida kirjanduslikke teoste tundmist (ül14). Vana-Kreeka kontrolltöös nimetati 23 vastaja poolt kõige raskemana Ateena ja Spartariigikorralduse võrdlust, sarnasuste ja erinevuste välja toomist (ül 20). Raskusi valmistasidõpilastele hellenismiajal toimunud muutused (ül 37), jumalatele pühendatud pidustuste leidmine(töö pildiga ül 31), kreeka kultuuri silmapaistvate isikute tundmine (ül 40) ja Euroopatsivilisatsiooni aluste leidmine Vana-Kreekast (ül 42). Mõned vastajad pidasid raskeks töödallikaga, oma seisukoha põhjendamist (ül 27). Vana-Rooma töös toodi raskete ülesannetena välja keisririigi languse põhjused (ül 50),Roomast suurriigi kujunemise tagajärjed kaardiülesandes (ül 53), rooma ja kreeka eluolusarnasused ja erinevused (ül 51). Vähem oli mainitud tööd pildiga (ehitiste ära tundmine jaseostamine nende funktsiooniga ül 64), kristluse tekke põhjuseid (ül 55). Raskeks peeti antiikajasaavutuste esiletoomist ja võrdlust tänapäeva tsivilisatsiooniga (ül 68, 69). Paaril korral olinimetatud raskeks igasuguste võrdluste tegemist. Keskajast oli kasutatud suhteliselt vähe ülesandeid. Raskemana nimetati ülesannet araabiakultuuri mõjust Lääne-Euroopale (ül 89). Probleemiks oli feodaalsuhete kujunemise põhjusteleidmine (ül 73), keskaegsed seisused ja nende ülesanded ühiskonnas (ül 95), kerjusmungaordudeeripära leidmine varasemate mungaordudega võrreldes (ül 83). Korduvalt nimetativõrdlusülesandeid: Ida ja Lääne kiriku kombestiku erinevused (ül 80), Idakiriku arhitektuurieripära (töö pildiga ül 81), rendi- ja mõisahärruse võrdlus (ül 74), senjööri ja vasalli kohustustevõrdlus (ül 71). Uusaja ülesandeid oli katsetatud kõige vähem. Raskeks osutus absolutismi japarlamentarismi võrdlemine, mida mainiti 7 korda (ül 111). Allikatöö osutus üllatavalt raskeks(ül 114), kuna ei osatud põhjendada valgustuse mõjul toimunud muutust arusaamas inimesteõigustest. Raskusi tekitas teadlaste mõju maailmapildile (ül 115) ilmselt selle tõttu, et töös olidvahetatud maailmapilti mõjutanud teadlased (Kopernik, Newton) Ed. Jenneri ja K. Linnega.Samas märgiti raskena ka leiutajate ja leiutiste nimetamist, mis põhjustasid pöörde inimesteelulaadis (ül 116). Valgustuse ja valgustatud absolutismiga seotud ülesandeid pidasid vastajadsamuti rasketeks (ül 112). 184 1 185. Kas ülesanded olid arusaadavad, sõnastatud üheselt mõistetavalt? Kui te ei saanudülesandest aru, siis kas a) küsimus oli ebaselgelt esitatud, b) õpetaja ei ole varemsamatüübilisi ülesandeid harjutanud. Valdav enamus (77 %) küsitletud õpilastest pidas ülesandeid arusaadavaks ja üheseltmõistetavalt sõnastatuks. Ülesandest mitte aru saanutest leidis 51 %, et küsimus oli ebaselgeltesitatud ja 49 % arvates oli põhjuseks, et õpetaja ei ole varem samatüübilisi ülesandeidharjutanud. Vastustest ilmnes vahel küsimuse ekslik mõistmine – mõnikord oli märgitud, etülesanded olid arusaadavad ja samas vastatud ka järgmisele küsimusele ülesandestmittearusaamise põhjuste kohta. Kas ülesannete vastamiseks oli piisavalt aega? Piisavaks pidas aega 87 % vastanutest. Eelnevalt märgitud probleem kirjutamiseks jäetudaja vähesusega ühes katsetatavas kontrolltöös (35 min) moodustas enamuse eitavalt vastanudõpilaste hulgast. 40 – 45 minutilise aja kohta oli vahel märgitud, et aega jäi ülegi. Kas ülesanded olid a) sobiva suurusega teema kohta, b) liiga ulatusliku teema kohta? Sobiva suurusega teema kohta olid kontrolltöö ülesanded 72 % vastanute jaoks. 28 %õpilastest pidas tööd koostatuks liiga ulatusliku teema kohta. Palju olenes õpetajate poolsest töökoostamisest. Mõnikord olid erinevate teemade küsimused ühes kontrolltöös (nt Vana–Idamaadeülesanne Vana–Kreekaga koos). Kuidas valmistusite kontrolltööks? a) ainetundide käigus, b) kontrolltöökskordamise käigus, c) iseseisvalt õppides. Vastanutest 37 % valmistus kontrolltööks ainetundide käigus, 33 % iseseisvalt õppides,30 % kontrolltööks kordamise käigus. Sageli olid märgitud kõik variandid. 185 1 186. Milliseid meetodeid on õpetaja kasutanud ajaloo õpetamisel? Tähistage kolmpeamist ristikesega. Õpetaja kasutatud meetodid ajaloo õpetamisel 35% 31% 32% 30% iseseisev töö 25% loeng 20% 17% diskussioon 15% rühmatöö 9% 9% õppekäik 10% uurimuslik töö/referaat 5% 3% 0%Joonis 12. Õpilaste arvamus õpetaja kasutatud meetoditest ajaloo õpetamisel Küsitlusest selgub, et kõige levinumad õppemeetodid on loeng (32 %), iseseisev töö (31%) ja diskussioon (17 %). Väiksema osakaaluga on rühmatöö ning õppekäikudel käimine(mõlemad 9 %). Kõige vähem märgiti uurimuslikke töid ja referaate. Õpetajate kommentaaridest selgus, et õppekäiku oli mainitud ka klassides, kus ajaloosõppekäike korraldatud ei ole. Võimalik, et õppekäiguna mõisteti klassiekskursiooni. Huvitav on märkida, et 2004. aasta ajaloo riigieksami küsimustiku vastustes oli samutimärgitud enimlevinud õppemeetoditena iseseisvat tööd, loengut ja diskussiooni (Tannberg 2005:70). Mida peate ajaloo õppimise eesmärgiks koolis? Tähistage kolm peamist ristikesega. 186 1 187. Ajaloo õppimise eesmärgid huvi äratamine ajaloo vastu 30% kriitilise mõtlemise kujundamine 24% 25% 22% 23% faktide tundmine 19% 20% põhjuslike seoste nägemine 15% suulise eneseväljendusoskuse 10% kujundamine 5% kirjaliku eneseväljendusoskuse 4% 5% 3% kujundamine 0% analüüsi ja arutlusoskuse kujundamineJoonis 13. Õpilaste arvamus ajaloo õppimise eesmärkidest Enim oli ajaloo õppimise eesmärkidena mainitud analüüsi ja arutlusoskuse kujundamist(24 %), põhjuslike seoste nägemist (23 %), faktide tundmist (22 %) ja huvi äratamist ajaloo vastu(19 %). Märgatavalt vähem oluliseks pidasid vastajad kriitilise mõtlemise kujundamist (5 %),kirjaliku (4 %) ja suulise (3 %) eneseväljendusoskuse kujundamist. 2004. aasta riigieksamil oli huvi äratamist ajaloo vastu hinnatud kõrgemalt faktidetundmisest, muus osas reastasid gümnaasiumilõpetajad ajaloo õppimise eesmärke samal viisil(Tannberg 2005: 71). Mida soovite veel lisada kontrolltöö kohta? Küsimustiku vastajatel oli võimalus avaldada arvamust kontrolltöö kohta. Avaldati arvamust töö korraldamise ja ettevalmistamise suhtes. Leiti, et tundides peakssama tüüpi ülesandeid harjutama, teemad tuleks enne tööd üle vaadata. Mõnikord ei vastanudkordamisküsimused töös esitatud ülesannetele, tööks tuli palju materjali läbi lugeda aga kirjutamahakates selgus, et ülesanded olid ainult osa kohta teema mahust. Töö koostamise kohta olid arvamused erinevad. Osa õpilastest soovis töös näha rohkemfakte, valikvastuseid, vähem arutlemist, võrdlusi, oma seisukoha põhjendamist, asju mida tuleb 187 1 188. ise tuletada, mis pole raamatus otseselt kirjas. Teised leidsid, et küsida võiks rohkem üldisi asju,töö on liiga põhjalik. Kontrolltööd peeti ulatusliku teema kohta hästi koostatuks ja kokkuvõtlikuks: hõlmaskõiki teemasid; piisavalt üldine, ei toetu ainult faktidele; ei ole liiga põhjalik ega laskudetailidesse; kõige tähtsam välja toodud. Leidus õpilasi, kellele meeldis, et küsiti seoseid,põhjuseid ja tagajärgi, mitte aastaarve; tuli rohkem ise mõelda, huvitav; hea, et töös võrdlused,analüüs, arutlus. Allikatööd peeti uudseks ja huvitavaks, töö pildiga pakkus vaheldust tavaliste töödega.Kaardi, allika ja pildiülesandeid sooviti kontrolltöös rohkem näha. Samas leidus arvamusi, etallikatöö ei meeldi; nõutakse liiga palju geograafiat; pildid on kontrolltöös raskesti mõistetavad,kuna õpikus ei ole neist eriti juttu. Küsimusele vastamine näitas, et õpilaste seas valitses arvamuste paljusus. Sageli leidusvastandlikke seisukohti. Õpilaste vastuste põhjal võib järeldada, et enamusele vastanutest meeldiskontrolltöö ja viis, kuidas ülesanded olid koostatud. Mõni vastaja leidis, et töö oli iseenesestlihtne, kui oleks rohkem õppinud. Mitmed õpilased soovisid selliste kontrolltööde jätkamistedaspidi.3.5 Kokkuvõte õpetajate vastustest küsimustikule Õpetajatel paluti täita kõigi katsetatavate ülesannete kohta kokkuvõttev küsitlusleht (vtLisa 3). Mõned õpetajad täitsid lehe iga koostatud kontrolltöö kohta. Kõik viis õpetajat saatsidtäidetud küsimustiku tagasi. Õpetajatele esitati seitse küsimust. Milliseid meetodeid kasutate ajaloo õpetamisel? Tähistage kolm peamist ristikesega. Kõige rohkem kasutati loengut ja diskussiooni, järgnes iseseisev töö ja vaid ühel korralmainiti rühmatööd. Õppekäike ja uurimuslikku tööd või referaati ei mainitud. Õpilaste vastustes 188 1 189. samale küsimusele olid ootuspäraselt enim mainitud samad meetodid, kuid diskussiooni osakaalupeeti loengu ja iseseisva tööga võrreldes väiksemaks. Mida peate ajaloo õppimise eesmärgiks koolis? Tähistage kolm peamist ristikesega. Kõik õpetajad mainisid kriitilise mõtlemise kujundamist ja põhjuslike seoste nägemist,neljal korral analüüsi ja arutlusoskuse kujundamist ja ühel korral huvi äratamist ajaloo vastu.Faktide tundmist, suulise ja kirjaliku eneseväljenduse kujundamist ei tähistatud. Õpilased pidasiderinevalt õpetajatest oluliseks ka faktide tundmist ja huvi äratamist ajaloo vastu. Samas rõhutavadmõlemad põhjuslike seoste nägemise, analüüsi ja arutlusoskuse kujundamise tähtsust. Kriitilisemõtlemise kujundamisele pöörati õpilaste poolt palju vähem tähelepanu. Õpetajate ja õpilasteeesmärkide võrdlemine vastab üldjoontes 2004. aasta riigieksami ja ajalooõpetajate küsitlusetulemustele (Tannberg 2005: 72 ja Oja 2005: 9). Kas kontrolltööde ülesanded 30 punktises mahus, erinevaid õpitulemusi ja osaoskusikontrollivalt on õigustatud? Palun põhjendage. Kolm õpetajat vastasid jah, kahel juhul jäi vastus lahtiseks. Põhjendused olid järgnevad: Sel juhul ei ole ülesanded ainult faktikontrollimised, vaid avavad laiema tausta. Kui me tahame erinevaid oskusi kujundada, siis tuleb neid ka kontrolltöös kontrollida.Pealegi saab töö niimoodi vaheldusrikkam. Vaielda võib, kas mõni ülesanne ei anna liiga palju punkte (nt 9p on liiga palju üheülesande kohta). Jah. Erinevaid õpitulemusi ja osaoskusi kontrollivad ülesanded on kindlasti õigustatud.Ei. Vaielda võiks 30 punktise mahu üle, aga see eeldaks tööde raskusastmete ühildamist, misantud juhul on võimatu. Jah, kuna kontrolltööd on eeldatavalt ulatusliku materjali peale, olen ise teinud 3-4 tkkursuse jooksul. Siin on omal kohal ka erinevate õpitulemuste ja oskuste mõõtmine. Ei, kunaülesanded võtavad päris palju ruumi (ja paberit, mis võib olla limiteeritud) ja aega. Mahukamattööd ei jõua 45 minutiga valmis. 189 1 190. Juurde oli lisatud: Kuna õpetaja saab ise teha valiku ülesannete seast, ei peaks eeldama,et tööd on tingimata 30-punktilised, võib teha ka väiksema mahuga töid. Sellest järeldus, etülesanded peaksid õpetajatel olema võtta mitte paberkandjal, vaid CD-l või internetis. Punkt onüldse tinglik mõõtühik töö pikkuse või raskuse mõõtmisel. Isegi ühes ja samas eksamitöös tulevadmõned punktid väga kergelt kätte, teiste saamiseks peab tublisti vaeva nägema. Tahan sellegaöelda, et punktide (nagu ka küsimuste) arv ei anna veel pilti töö mahust. Õpetajate vastustest ilmneb, et kontrolltööde koostamise maht punktides on tinglik, kuidkeegi ei vaidlusta, et sellise mahu korral on võimalik erinevaid õpitulemusi ja osaoskusikontrollida. Millise hinnangu annate ülesannete koostamise kvaliteedile? Kas küsimused onsõnastatud korrektselt, kontrollivad õpitulemusi ja kujundavad oskusi? Õpetajate hinnangud: Jah, küsimused täidavad oma eesmärgi. Sõnastus mõnel jääb õpilastele keeruliseks. Küsimuste sõnastusest ei saa alati aru, mida vastajalt oodatakse. Positiivse hinnangu. Sõnastus on korrektne. Õpitulemusi küsimused mõõdavad. Oskustekujundamine on vast siiski pikaajalisem protsess. Sõnastuse kallal võib natuke norida, õpilane ei saanud iga kord aru, mida tema käesttahetakse. Samas oli väga hea, et ülesanded keskendusid materjalist arusaamisele, mittepäheõppimisele. Faktidele peaks pisut rohkem ruumi jätma, päris ilma faktideta ajaloos siiski eisaa. Enamus ülesandeid on päris head, kuigi pigem rasked kui kerged. Kohati tundub, eteeldatakse ka õpikuvälise materjali tundmist. Paljusid häid ülesandeid ei saanud tarvitada, kunaainetundide piiratud maht ei võimaldanud küsitut kas üleüldse või piisava põhjalikkusega läbiõppida. Aga see on hoopis teine probleem. Küsimused on üldjuhul arusaadavad. Nende seas onnii konkreetset vastust nõudvaid kui ka avatud küsimusi. Leidub ka valikülesandeid, töödallikatega, piltide ja kaartidega. See võimaldab kontrollida erinevaid oskusi ja teevad töövaheldusrikkamaks. Õpetajad pöörasid tähelepanu sõnastuse kohatisele keerukusele (vrd õpilastest ei pidanudsõnastust üheselt mõistetavaks 23 % ja nendest, kes ei saanud ülesandest aru leidis 51 %, et 190 1 191. küsimus on ebaselgelt esitatud). Ülesanded eeldasid trükis avaldatud õpiku ja konspekti aluselvastamist. Õpetajad said valida ülesandeid õpitulemuste kohta, mida oli tundides käsitletud. Osaõpilastest (49 % ülesannet halvasti mõistnutest) pidas ülesande vähese arusaadavuse põhjusekssamatüübiliste ülesannetega vähest harjutamist tundides. 2005 / 2006. õppeaastast on kursusekohta ilmunud töövihikud, mis probleemi ülesannetega kokku puutumise osas õppetöös peaksparandama. Ülesannete tase õpitulemuste kontrollimise ja oskuste kujundamise osas jäi õpetajate poolttäpsemalt kommenteerimata. Näib, et erinevad ülesandetüübid, töö allikate, piltide ja kaardigavõimaldasid pakkuda vaheldust ja aitasid kujundada oskusi. Õpitulemusena mainiti materjalistaru saamise, mitte pelga meeldejätmise kontrollimist ülesannetes. Sarnaseid arvamusi leidus kaõpilaste kommentaarides. Kas kontrolltööde kirjutamiseks oli õpilastel piisavalt aega? Põhjendage miks? Nelja õpetaja hinnangul oli aega piisavalt (Kui õpilane on ette valmistunud, siis jääb aegaülegi. Enamik lõpetas enne tunni lõppemist). Ühel juhul oli vastatud eitavalt. Kommentaar: Kunaülesannete koostaja ja selle küsimuse esitaja on eeldanud 30-punktilisi ja erinevaid õpitulemusija osaoskusi kontrollivaid töid, tuleb vastata eitavalt. Kontrolltöö peab mahtuma 45 minutipiiresse ja selleks ettevalmistaminegi toimub paralleelselt muu õppetööga. Õpilastest pidas aega töö kirjutamiseks piisavaks 87 %. Töö koostamisel tuleb arvestadavõimalusega, et mõned ülesanded võtavad teistest rohkem aega. Kas koostatud kontrolltööde ülesannete järele on vajadus? Kas kasutaksite sellistõppematerjali oma töös? Õpetajad pidasid ülesandeid vajalikuks ja kasutaksid üldiselt sellist materjali oma töös.Vastuste kommentaare: Vajadus (kasvõi eeskujuna) on olemas, vajadusel võin teha alati muudatusi. Kavatsen neid mingil kujul ka edaspidi kasutada. Kursus „Inimene, ühiskond, kultuur“ on eriti heaks näiteks selle kohta, et õpetaja peabtegema materjali hulgas valiku. Ja selle valiku alusel tuleb koostada ka kontrolltöö ja seda 191 1 192. pärast materjali läbivõtmist. Seega on võimatu kontrolltöid koostada kellelgi teisel. Samaspakuvad käesolevad ülesanded hea võimaluse õpetaja töö lihtsustamiseks ja kamitmekesistamiseks. Kaarte ja pilte sisaldavad ülesanded võimaldavad kontrolltöödmitmekesistada ja kontrollida erinevaid oskusi. Nende otsimiseks ja skannimiseks ei ole agakohapeal alati aega või võimalust. Eriti head oleksid ülesanded ulatuslikuma arvestusliku töökoostamisel. Kasutamise eelduseks on mõistagi ülesannete kättesaadavus elektroonilisel kujul.Küllap see nii ongi mõeldud. Mida soovite veel lisada kontrolltööde ülesannete või nende kasutamise kohta? Õpetajad said võimaluse lisada omapoolseid arvamusi. Mõni õpetaja ei soovinud midagilisada, teised avaldasid järgmisi mõtteid: Õpilaste jaoks oli stiil alguses raske, nad olid faktikesksemate töödega harjunud.Spikerdamine muutus pea võimatuks. Pildid ja kaardid ei kuku paljundatuna hästi välja, jäävad ähmased, raske taibata, midaon kujutatud. Õpilastele ülesanded ei meeldinud, kuna väga paljudel juhtudel oli küsimustest valestiaru saadud ning valesti vastatud. Põhjuseks on kaks asja: 1) Esimene kontrolltöö sellisteülesannetega oli harjumatu; 2) Kuna õpikut ei olnud, siis tuli neil toetuda isiklikule konspektile,trükikonspektile ja töövihikule (Tannberg, Nagel). Kindlasti võiks mõelda juurde teemasid lühiarutluste kirjutamiseks. Samas on katsekoostada kontrolltööde kogumik igati kiiduväärne ja pärast pisipuuduste likvideerimist ontegemist igati hea tööga. Vanaaeg. Jagatud süsteemselt kolmeks osaks. Esiaeg ja Vana-Idamaad.Natuke häiris, et puudusid ülesanded inimeellaste ja inimese kujunemise kohta. Esiaja kohtaoleks võinud rohkem ülesandeid olla. Ainekava järgi võib rohkem tähelepanu pöörata Egiptuselevõi Mesopotaamiale. Antud töö oli seda võimalust arvestanud. Foiniiklaste ja hetiitide vähenekäsitlemine oli ilmselt õigustatud. Arusaamatuks jääb heebrealaste ajaloo häbiväärselttagasihoidlik esindatus. Paljudes koolides käsitletakse ka India ja Hiina vanemat ajalugu. Ehktasuks ka nendele ülesannetele mõelda? Vana-Kreeka. Väga hea, eriti Sparta/Ateena võrdlusedja hellenism. Vana-Rooma. Väga hea. Ka kristluse kujunemine olemas. Keskaeg, eraldi jagaminepuudub. Ehk tulnuks perioodideks jagamine siiski kasuks? Tunda andis ülesannete hulga 192 1 193. vähenemine, st raskem oli koostada erinevaid töid. Samuti käsitlesin eraldi ka Saja-aastast sõda.Kui on kaks klassi ja tahad teha kontrolltööd kahes reas, siis nelja erineva kontrolltöökoostamiseks peab olema piisavalt suur hulk baasülesandeid. Keskaeg jäi poolikuks, sest viimasearvestustöö sooritasime seminari vormis. Uusaeg, ülesannetest kõige väiksem maht. Samastunduvad ülesanded olema head ja katavad olulisemad probleemid. Tegemist on väga mahukaperioodiga ja tahes-tahtmata kipub kevadel tekkima ajapuudus. Liiatigi harjutasime õpilastegaesseede kirjutamist ja olin sunnitud osasid teemasid käsitlema kiirkorras. Loodan, et järgmiselaastal saan vea heastada. Katsetasin käesolevaid ülesandeid 10. klassi ühes paralleelis, kus õpilaste arv olisuhteliselt väike. Enam kui pool nendest olid ka meie koolis uustulnukad ja mul puudus nendegavarasema koostöö kogemus. Aasta jooksul tegin nendega 10 suuremat arvestuslikku tööd(kontrolltööd), 7 juhul kasutasin katsetatavaid ülesandeid, kuid mitte alati 30-punktilistena.Vanaaja kursus jaotub selgelt 3 ossa: Idamaad, Kreeka ja Rooma. Küsimused on koostatudeeldusel, et on kolm kontrolltööd. Kasutamata jäid ühiskonna struktuuri ja valitsemistpuudutanud ülesanded, kuna need olid meil vajaliku põhjalikkusega läbi õppimata. Keskajasesimese töö jaoks (üldised andmed keskaja kohta, Bütsants, Venemaa) materjali ei leidunud,teised ülesanded sobisid väga hästi. Ülesannete koostaja ja siinkirjutaja prioriteedid langesidmaterjali valikul kõige rohkem kokku. Uusaeg. Kasutasin katsetatavaid ülesandeid ainult esimesetöö juures, hiljem tegin eksperimendi korras teistsuguse kontrolltöö ja viimase töö puhul eisobinud minu materjalivalik enam ülesannetega kokku. Tõenäoliselt kasutan mitmeid ülesandeidka tuleval aastal. Kuna ülesannete hulgas on palju kunstiajaloo-ainelisi ülesandeid, jagasinkatsetatavat materjali meie kooli kunstiajaloo õpetajaga, kellele need väga meeldisid. Õpetajate kommentaaridest võib leida põhjuseid, miks ülesanded võisid raskusi tekitada:vähene harjumus oskusi kujundada, ollakse kokku puutunud faktikesksema õppimisega;õppimiseks vajatakse korralikku õppematerjali (õpikut); ülesanded tuleb avaldadaelektrooniliselt, mis võimaldaks õpetajal endal neid valikuliselt kasutada, täiendada omapoolseteülesannetega, jagada ülesandeid osadeks jmt; paberi ja paljundusvõimaluste vähesus piirabselliste tööde ulatuslikku kasutamist õppetöös, ülesannete (piltide, kaartide) kvaliteet kannatab;õpetajad õpetavad mahukat materjali valikuliselt, seades oma prioriteete – see ei võimaldakoostada kõigile sobivaid ülesandeid. Viimase väite kommentaariks tuleb nentida, et õpetamine 193 1 194. peab lähtuma ajaloo ainekava õpitulemustest ja kujundama vastavaid oskusi. Õppekirjandusepuudusi selles osas saab küll täiendada töövihikute ja lisamaterjaliga, kuid ilma teemakäsitlemiseta õpitulemusi silmas pidava õpikuta jääb valikute tegemine õpetaja otsustada ja onilmne, et kõigi õpitulemuste saavutamiseni koolis ei jõuta.3.6 Järeldusi ülesannete katsetamise tulemustest Ülesannete katsetamine viidi läbi viies erineva koolitüübi ja asukohaga koolis. Katsetamisejuhend andis õpetajatele võimaluse koostada ülesannetest 30 punktised erinevaid õpitulemusi jaosaoskusi kontrollivad kontrolltööd. Katsetamise tingimustes viidi läbi muudatusi. Tööde punktiarv varieerus 20 – 36 punktini,ülesannete eest saadavaid punkte oli muudetud, puudusid juhendis soovitud varasemadkeskmised hinded. Ühest koolist saadeti kontrolltööd kolme teema kohta parandamata kujul.Ülesannete statistika ja analüüsi tegemine kujunes raskendatuks ja mõnes osas võimatuks. Ülesannetest kontrolltööde koostamine õnnestus kõige paremini vanaaja osas, kus kursusjagunes teemadelt kolmeks selgelt eristatud osaks: Vana-Idamaad, Vana-Kreeka, Vana-Rooma.Keskaja ja uusaja kursuse õpitulemused on läbivama iseloomuga sõnastatud, mistõttu sõltuskontrolltööde koostamine rohkem õpetaja valikust. Kui keskaja kohta oli koostatud kuni kolmkontrolltööd, siis uusajast kasutati ülesandeid maksimaalselt kahe töö koostamiseks. Parakukahes koolis nende teemade kohta kontrolltöid ei koostatud, teistest koolidest saadeti enamastiühe kontrolltöö ülesanded. Katsetamise korraldamisest saab järeldada, et otstarbekam on katsetada nö valmiskontrolltöid, õpetajate poolt tööde koostamisel võib tekkida katsetamise tingimustesettenägematuid muutusi. Kontrolltööde keskmine hinne oli 3,32; edukus (sooritusprotsent) 80,60 % jakvaliteedinäit 42,29 %. Õpilastest 51 % hindas tööd raskeks või pigem raskeks. Kooli asukohajärgi olid vastavad tulemused väga erinevad: suurlinnakoolides 4,04 / 98,84 % / 77,97 % jamaakoolides 2,91 / 65,61 % / 23,86 %. Ilmselt just maakoolidest pärinevate tööde suhteliselt suurosakaal kontrolltööde koguhulgast (47 %) seletab suhteliselt madalaid kogutulemusi ja hinnangut 194 1 195. kontrolltööde raskusele. 10 % õpilaste jaoks oli töö kerge või pigem kerge. Riiklikus õppekavassätestatud ajaloo õpitulemuste saavutamine on siiski vajalik kõigi õpilaste jaoks. Teemade järgi varieerus keskmine hinne 3,17 – 3,54; edukus 74,10 % - 86,45 %; kvaliteet35,80 % - 49,68 %. Kõige madalamad tulemused olid Vana-Rooma, kõrgemad Vana-Kreekatöödel. Teemade osas koolide asukohale omast tulemuste kontrastsust ei saa täheldada. Kontrolltööde koostamisel valisid õpetajad ülesandeid valdava osa õpitulemustekontrollimiseks. Pisut vähem tähelepanu pöörati kultuuriga seotud ja teemat läbivatele ningkokkuvõtliku iseloomuga õpitulemustele. Valitud ülesandetüübid varieerusid, kasutati erinevaidosaoskusi kontrollivaid ülesandeid. Kesk- ja uusaja osas jäid kasutusest välja kokkuvõtlikudkaardiülesanded ja töö pildiga, mis hõlmas kunstistiilide tundmist. Seda võib seletada suhteliseltvähese katsetatud kontrolltööde arvuga, samuti ülesannete eest saadava suure punktisummaga.Üldiselt pöörati vähem tähelepanu õpitulemustes toodud isikute ja mõistetega töötamisele. Õpilaste hinnangul osutusid kõige raskemaks võrdlust ja seoste leidmist (37 %vastanutest) ning analüüsi ja järelduste tegemist nõudvad ülesanded (19 %). Kõige vähem raskekspeeti mõisteid (6 %). Õpetajate väiksem tähelepanu mõistete tundmisele ei vasta ilmselt õpilasteootustele. Erinevat tüüpi ja erinevaid oskusi kontrollivate ülesannete lahendatus Vana-Idamaadetöös annab siiski alust arvata, et õpilastele olid kõik ülesanded jõukohased (kõigi ülesannetelahendatus üle 60 %, mis on võrreldav riigieksami ülesannete vastavate näitajatega (vt Laiv 2005:49). Huvitav on märkida, et paradoksaalsel kombel peavad õpilased ajaloo õppimise eesmärgiksjust raskemaks peetud oskuste omandamist (24 % analüüsi ja arutlusoskus, 23 % põhjuslikeseoste nägemine). Küsimuste sõnastust pidas õpilastest arusaadavaks 77 %. Pooled nendest, kes ülesandestaru ei saanud, pidasid põhjuseks küsimuse ebaselget sõnastust. Ka õpetajate arvamustest võislugeda, et ülesannete sõnastusest ei olnud alati võimalik üheselt aru saada. Kriitikaga võibnõustuda, kuid mõnel juhul oli tegemist ilmselt küsimuse tähelepanematu lugemisega, mis onprobleemiks ka riigieksamitel (Laiv 2005: 67). Õpilaste arvamus kontrolltöödest oli valdavalt positiivne. Peeti vajalikuks lahendadaülesandeid, mis näitavad oskusi, nagu seoste leidmine, põhjuste ja tagajärgede analüüs, omaarvamuse põhjendamine. Osa õpilasi häiris küll vähene faktide õppimise kontrollimine,lihtsamate valikülesannete vähesus. Enamasti oli tööd kaardi, pildi ja tekstiga hinnatudvaheldusrikkust pakkuvaks ja vajalikuks. Õpilastele meeldis, et töö ei keskendunud ainult faktide 195 1 196. õppimisele, ei olnud suurte teemade kohta liiga põhjalik, välja oli toodud kõige tähtsam.Täheldatav on õpilaste huvi ajaloo ainekavas esitatud eesmärkide saavutamise vastu. Ülesannete kasutamisel esines probleeme piltide ja kaartide kvaliteediga, samuti jättiskujundus mõnel juhul soovida. Nimetatud probleemid on pigem tehnilise iseloomuga. Raskusedtöö ruumimahukusega on osaliselt lahendatavad kujundusega (piltide, kaartide ja tekstide eraldilehel andmine), osaliselt punktiarvu ja ülesannete valimisega töösse. Soovituslik on koostada töidvahemikus 20 – 30 punkti. Kaardi-, allika- ja kokkuvõtliku iseloomuga ülesandeid võib kasutadaeraldi töö koostamiseks. See eeldab ülesannete kättesaadavust elektroonilisel kujul. Tööde parandamisel õpetajate poolt esines mõnel juhul liiga jäika lähtumisthindamisjuhendi vastustest. Vastused on avatud küsimuste, samuti faktiülesannete puhul siiskivõimalike vastusevariantide loendid. Enamasti vastasid õpilased eeldatavate vastustega kuigiesines juhtumeid, kus eeldatav vastus puudus. Vastuste koostamise aluseks oli õppekirjandus,õpetaja käsitluse ja õpilaste teadmiste muude allikate eripära neis ei avaldu. Ülesannete koostamine õpitulemuste järgi, oskuste arendamiseks erinevaid ülesandetüüpekasutades ja rakendades tööd allikate, kaartide ja piltidega andis võimaluse näha, kuidasõppekirjandus toetab kursuse eesmärkide saavutamist. Kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“maht on suur (vrd põhikoolis õpitakse sama materjali kolme kursuse asemel kuue kursusemahus). Ainekavas ja õpikus (koostaja H. Piirimäe) tehtav valik ja rõhud ei lange alati kokku.Õpilased märkisid järjekindlalt materjali suurt hulka, mida töödeks läbi tuleb lugeda. Õpikukoostamisel lähtuti eeldusest, et selle maht ületab ainekavas ettenähtu, mistõttu kõik ei kuulukohustuslikule äraõppimisele (Inimene, ühiskond, kultuur I 1998: vt Saateks). Laia silmaringikujundamise põhiülesandeks seadnud õpik jätab ajalooõpetaja õiguseks ja ülesandeks määrata,millises osas õpikut kasutada (Inimene, ühiskond, kultuur II 2000: Saateks). Õpetajad märkisid,et osaliselt ei kattu nende valikud ja rõhuasetused ülesannetes kontrollitavate õpitulemustega.Selles võib näha probleemi õpiku koostamise põhimõtetes. Ka võib õpikule ette heita vähesttähelepanu allikate kasutamisele ja metoodilise abi vähesust (ülesanded ja harjutused materjaliomandamiseks). 2005 / 2006 õppeaastast on kasutusel õpikus puuduvat täiendavad töövihikud.Siiski jäi õpilaste vastustest küsimustikule mulje, et tundides ei pöörata piisavat tähelepanuülesannete harjutamisele, mistõttu mõnele tundusid kontrolltööd uudsete ja harjumatutena.Loengu kõrval iseseisvat tööd ja diskussiooni kasutades (nagu õpetajad märkisid) peaks olemavõimalik ajalootundides kujundada nõutavaid oskusi. 196 1 197. Õpetajate hinnangul on vajadus kontrolltööde ülesannete kasutamise järele olemas ja kõikolid valmis seda oma töös edaspidi kasutama. Ilmselt sama vajadust silmas pidades sai ülesannetekogumik 2005. aasta Eesti Ajalooõpetajate Seltsi ajalooalaste metoodiliste materjalide võistluselgümnaasiumile mõeldud materjalide hulgas I koha. Ülesannete kasutamine, kombineerides neidõpetaja enda koostatud ülesannete ja materjaliga, peaks olema igati õigustatud. Riiklikusõppekavas eesmärgiks seatud oskuste kujundamine kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“õpetamisel on vältimatult seotud nende kontrollimise võimalusega kontrolltöödes. 197 1 198. KOKKUVÕTE Magistritöö eesmärgiks oli välja töötada metoodiline materjal – kontrolltöö ülesannetekogumik gümnaasiumi ajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpetamiseks. Uurimuse tulemusena valmis ülevaade oskuste kujundamisest gümnaasiumiajalooõpetuses. Ülevaatest selgub, et faktipõhiselt õpetuselt oskusi arendavale õpetusele üleminekon muutnud oluliselt ajalooõpetuse eesmärke ja põhimõtteid. Kui Suurbritannias toimusteadmistekeskse õpetamise paradigma muutumine 1970. aastatel, siis Eestis hakati oskustearendamisele suunatud õpetamist rakendama 1996. aastal kehtestatud riikliku õppekavaga.Rohkem pööratakse tähelepanu õpilase aktiivsusele teadmiste omandamisel. Õppetegevus onmuutunud mitmekesisemaks: diskussioonide, rühmatööde ja arutluste kirjutamise käigus saavadõpilased väljendada oma seisukohti, õppida neid kaitsma ja põhjendama. Referaatide koostamiseja õppekäikude kaudu omandatakse informatsiooni leidmise ja töötlemise võtteid. Töösajalooallikatega kujundatakse oskusi neid analüüsida ja hinnata. Ajalooõpetamiselt oodatakseanalüütilise ja tõlgendusoskuste raamistiku loomist ajaloofaktide kasutamiseks – selliste oskustekujundamist, mida vajatakse põhimõtteliselt igasuguse informatsiooni hankimisel jamõtestamisel. Õpilaste mõtlemise psühholoogiline areng ja ajaloo õpetamise järjepidevusvõimaldavad gümnaasiumiastmes luua eeldused üleminekuks teadusmõisteliselt mõtlemiseltajaloos süstemmõistelisele mõtlemisele. Süsteemmõistelise mõtlemise kujunemisel nähakse fakteseostatud ja erinevatele vaatenurkadele avatud taustsüsteemis, kus tõlgendused on põhjendatudteatud tingimustega. Ajaloo õpetamisel tuleb pöörata tähelepanu ajalooalaste põhimõistete kasutamiseoskusele: põhjus ja tagajärg, muutus ja järjepidevus, sarnasus ja erinevus, oskus orienteerudakronoloogias. Kujundatakse ajaloo tõlgendamisega seotud oskused, mille aluseks on sarnaseltajaloolastele allikmaterjal. Tõendite analüüsiga seotud oskused: eristada esmaseid jasekundaarseid allikaid, hinnata allikate usaldusväärsust, oskus mõista tingimusi mis võivadpõhjustada ajaloosündmuste erinevat interpreteerimist eri autorite poolt ja eri ajastutel jne.Arutlemisoskus ajalooprobleemide üle kujuneb eelnevate oskuste arenedes. Oskus kujundadaoma seisukohta probleemide käsitlemisel eeldab oskust leida ja kasutada põhjendusekstõendusmaterjali. 198 1 199. Magistritöös on antud ülevaade allikatega töötamise oskuste arendamise ja rakendamisevõimalustest mõnede gümnaasiumi maailmaajaloo kursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“õpitulemuste saavutamisel. Kirjeldatakse näiteid tööst allikatekstiga, ajalookaardiga japildimaterjaliga. Analüütilise ja tõlgendusoskuste raamistiku kujundamisel on toodud näiteidkronoloogia tundmise ja ajas orienteerumise, ajalooalaste mõistete tundmise ja kontekstiskasutamise ning põhjuslikkuse käsitlemise oskuste kohta. Magistritöö praktiliseks väljundiks oli kontrolltööde ülesannete kogumiku koostaminegümnaasiumi ajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpitulemuste ja osaoskustekontrollimiseks. Ülesanded koostati kõigi kursuse teemade kohta: vanaaeg, keskaeg, uusaeg.Vanaaja ülesanded jagunesid omakorda kolmeks osaks vastavalt õpitulemustele ainekavas: esiaegja Vana-Idamaad, Vana-Kreeka, Vana-Rooma. Ülesanded jagunesid tööks allikmaterjaliga jafaktiteadmisi kontrollivateks ülesanneteks. Allikmaterjalina kasutati tekstidokumente, kaarte japildimaterjali. Kasutatud on erinevaid ülesandetüüpe ja variante. Ülesannete koolisobivuse kontrollimiseks viidi läbi katsetused viies erineva asukoha jakoolitüübiga koolis 2005 / 2006 õppeaasta käigus. Katsetuse tulemustest on koostatud analüüs.Katsetamise läbiviimine osutus komplitseerituks. Ülesannete kontrolltöödes kasutamise käigusmuudeti mitmeid katsetamisjuhendis esitatud tingimusi, mis muutis tulemuste statistilise analüüsikeerukaks ja välistas mõnede andmete kasutamise. Katsetajad ei saatnud või ei kasutanud kõigiteemade ulatuses kogumiku ülesannetest koostatud töid. Adekvaatset pilti võimaldas katsetaminesaada vanaaja teemade kohta, keskaja ja uusaja ulatuses on tulemused vähem usaldusväärsed. Kokku laekus katsetamise käigus 603 tööd. Kontrolltööde keskmine hinne oli 3,32;edukus (sooritusprotsent) 80,60 % ja kvaliteedinäit 42,29 %. Suured erinevused olidsuurlinnakoolide ja maakoolide vahel: suurlinnakoolides 4,04 / 98,84 % / 77,97 % ja maakoolides2,91 / 65,61 % / 23,86 %. Ilmselt just maakoolidest pärinevate tööde suhteliselt suur osakaalkontrolltööde koguhulgast (47 %) seletab suhteliselt madalaid kogutulemusi. Kontrolltöödeteemade osas olid erinevused väiksemad: keskmine hinne varieerus 3,17 – 3,54; edukus 74,10 %- 86,45 %; kvaliteet 35,80 % - 49,68 %. Kontrolltööde koostamisel valisid õpetajad ülesandeid valdava osa õpitulemustekontrollimiseks. Pisut vähem tähelepanu pöörati kultuuriga seotud ja teemat läbivatele ningkokkuvõtliku iseloomuga õpitulemustele. Valitud ülesandetüübid varieerusid, kasutati erinevaidosaoskusi kontrollivaid ülesandeid. Erinevat tüüpi ja erinevaid oskusi kontrollivate ülesannete 199 1 200. lahendatus ülesannete kaupa analüüsitud Vana-Idamaade töös annab alust arvata, et õpilasteleolid ülesanded jõukohased (kõigi ülesannete lahendatus üle 60 %, mis on võrreldav riigieksamiülesannete vastavate näitajatega). Raskusi tekitasid siiski ajas orienteerumise ja kaarditundmisegaseotud ülesanded. Õpilaste küsitluslehtedest (kokku 395 õpilase täidetud) ilmnes võrdlust jaseoseid, samuti analüüsi ja järeldusi nõudvate ülesannete pidamine kõige raskemaks. Oluline onmärkida, et samade oskuste arendamist pidasid õpilased koolis ajaloo õppimise peamisekseesmärgiks (analüüsi ja arutlusoskuse kujundamine, põhjuslike seoste nägemine). Kuigi pooled õpilased (51 %) pidasid kontrolltöid pigem raskeks või raskeks oli õpilastearvamus kontrolltöödest valdavalt positiivne. Peeti vajalikuks lahendada ülesandeid, mis näitavadoskusi, nagu seoste leidmine, põhjuste ja tagajärgede analüüs, oma arvamuse põhjendamine.Enamasti oli tööd kaardi, pildi ja tekstiga hinnatud vaheldusrikkust pakkuvaks ja vajalikuks. 77% õpilastest pidas ülesandeid selgelt ja arusaadavalt koostatuks. Ülejäänutest ligi pooled pidasidvähese arusaadavuse põhjuseks asjaolu, et tundides ei ole samatüübilisi ülesandeid harjutatud.Õpetajate ja õpilaste küsitlusest selgus ajaloo õpetamise meetoditest peamiselt loengu, iseseisvatöö ja diskussiooni kasutamine. Seega peaksid tundides olema eeldused oskusi arendavateülesannete kasutamiseks. Õpetajate tagasiside ülesannete kasutamise kohta oli samuti valdavalt positiivne. Leiti, etvajadus kontrolltööde ülesannete järgi kursusele „Inimene, ühiskond, kultuur“ on olemas ja kõikolid valmis kogumikku oma töös edaspidi kasutama. Ülesannete kasutamise hõlbustamiseks olekssoovitav nende kättesaadavaks muutmine elektroonilisel kujul. Sellega saaksid õpetajadvõimaluse koostada sobiva mahuga kontrolltöid, kombineerida, muuta ja täiendada ülesandeidvastavalt oma rõhuasetustele ja võimalustele. Magistritöö ülesandeks oli tõestada, et kontrolltööde kogumiku ülesanded võimaldavadkontrollida ajalookursuse „Inimene, ühiskond, kultuur“ õpitulemusi ja ajalooõpetusegakujundatavaid oskusi. Koolikatsetuste tulemuste analüüsi põhjal julgeks seda väita. 200 2 201. KASUTATUD KIRJANDUSAjaloo atlas gümnaasiumile. (2000). / Peatoim Leida Lepik. Tallinn: Regio.Ajaloo õpetamisest. (2002). / Toim Ene Sepp, Hillar Peet. Tallinn: Riiklik Eksami- jaKvalifikatsioonikeskus.Ajalugu ei ole ainult minevik. Minevik ei ole veel ajalugu. Ajalooõpetaja käsiraamat. (2004) /Toim Anu Lepp jt. Eesti Ajalooõpetajate Selts.Ajalugu. Riigieksam 2003. Riigieksam 2004. (2003). / Koost Ene Tannberg, Mare Räis, MareOja. Tallinn: Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus.Buehl, Doug. (2001). Interaktiivõppe strateegiad klassiruumis. 2. väljaanne. SA OmanäoliseKooli Arenduskeskus.Canfora, Luciano. (2001) Kodanik. – Rmt: Vana-Kreeka inimene. Koost Jean-Pierre Vernant.Avita. Lk 148-149, 154.Eksaminanadile ajaloo riigieksamist 2003. (2003). / Ülle Kõiv jt. Tallinn: Argo.Haydn, Terry, James, Arthur, Hunt, Martin. (1997). Learning to teach history in the secondaryschool. A companion to school experience. London.Inimene, ühiskond, kultuur I. Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma. XI klassi ajalooõpik.(1998) / Koost Helmut Piirimäe. Tallinn: Koolibri.Inimene, ühiskond, kultuur II. Keskaeg ja varauusaeg. XI klassi ajalooõpik. (2000) / KoostHelmut Piirimäe. Tallinn: Koolibri. 201 2 202. Inimene, ühiskond, kultuur III. Uusaeg. XI klassi ajalooõpik. (2001) / Koost Helmut Piirimäe.Tallinn: Koolibri.Kikas, Eve. (2005). Õpilase mõtlemise areng ja selle soodustamine koolis. – Rmt: Üldoskused –õpilase areng ja selle soodustamine koolis. Tartu Ülikooli õppekava arenduskeskus. TartuÜlikooli Kirjastus, lk 13-46.Laiv, Harry. (2005). Faktiteadmistel põhinevate ülesannete hindamine, tööde analüüs. -2003/2004 õppeaasta eksami analüüs. Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. [WWW] http://www.ekk.edu.ee/riigieksamid/gymnaasium/2004/ajalugu/ajal_gym.pdf (06.06.2006).Lane, Tony. (2002). Õhtumaa mõtte loojad. Tallinn: Logos.Lippus, Karin. (2002). Ajaloo konspekt gümnaasiumile I. Tallinn: Avita.Lippus, Karin. (2003). Ajaloo konspekt gümnaasiumile II. Tallinn: Avita.Lippus, Karin. (2003). Ajaloo konspekt gümnaasiumile III. Tallinn: Avita.Maripuu, Eda. (2004). 6. klassi ajaloo tasemetöö. – Rmt: Üleriigilised tasemetööd 2004. RiiklikEksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Tallinn: Ilo, lk 84-95.Medley, Robert, White, Carol. (1997). Assessing the national curriculum: lessons from assessinghistory. – In: Teaching history. Ed. Hilary Bourdillon. London: The Open University, pp.218-229.Oja, Mare. (2003). Õpitulemuste kontroll ja hindamine: üldkäsitused ja metoodilised lahendusedajalooõpetuses. Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduste teaduskond. Tallinn.[magistritöö]. 202 2 203. Oja, Mare. (2005). Kokkuvõte ajalooõpetajate küsitlusest. Riiklik Eksami- jaKvalifikatsioonikeskus. [WWW] http://www.ekk.edu.ee/oppekavad/dokumendid/Kokkuvõte%20ajalooõpetajate%20küsimustikust.pdf (05.07.2006).Oja, Mare. (2006). Ajaloo õpitulemuste kontroll ja hindamine. – Rmt: Õpitulemuste kontroll jahindamine. Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Tallinn: Argo, lk 183-194.Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava. (2002). – Riigi Teataja I osa, 20, 116. [WWW]https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=162998 (06.06.2006).Ruusmaa, Helle. (2005). Inimene, ühiskond, kultuur I. Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma. Töövihik gümnaasiumile. Tallinn: Koolibri.Ruusmaa, Helle. (2005). Inimene, ühiskond, kultuur II. Keskaeg ja varauusaeg. Töövihikgümnaasiumile. Tallinn: Koolibri.Ruusmaa, Helle. (2006). Inimene, ühiskond, kultuur III. Uusaeg. Töövihik gümnaasiumile.Tallinn: Koolibri.Räis, Mare. (2005). Allikatöö hindamine, tööde analüüs. - 2003/2004 õppeaasta eksami analüüs.Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. [WWW]http://www.ekk.edu.ee/riigieksamid/gymnaasium/2004/ajalugu/ajal_gym.pdf (06.06.2006).Stradling, Robert. (2005). Euroopa 20. sajandi ajaloo õpetamine. Euroopa Nõukogu TallinnaInfotalitus.Sylvester, David. (1997). Change and continuity in history teaching 1900-93. – In: Teachinghistory. Ed. Hilary Bourdillon. London: The Open University, p. 9-26.Tagasivaade minevikku – erinevad vaatenurgad. Ajalooõpetaja käsiraamat. (2000). / Toim KerstiKaldma. Eesti Ajalooõpetajate Selts, Läti Ajalooõpetajate Selts. 203 2 204. Tannberg, Ene, Nagel, Maarja. (2005). Inimene. Ühiskond. Kultuur. Vanaaeg. Töövihikgümnaasiumile. Tartu: Studium.Tannberg, Ene, Nagel, Maarja. (2005). Inimene. Ühiskond. Kultuur. Keskaeg. Töövihikgümnaasiumile. Tartu: Studium.Tannberg, Ene, Nagel, Maarja. (2005). Inimene. Ühiskond. Kultuur. Uusaeg. Töövihikgümnaasiumile. Tartu: Studium.Tannberg, Ene. (2006). Ajaloo õpitulemuste hindamise võimalusi eri kooliastmetes. - Rmt:Õpitulemuste kontroll ja hindamine. Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Tallinn: Argo, lk195-198.Tannberg, Ene. (2005). Kokkuvõte õpilase küsimustikust. - 2003/2004 õppeaasta eksami analüüs.Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. [WWW]http://www.ekk.edu.ee/riigieksamid/gymnaasium/2004/ajalugu/ajal_gym.pdf (06.06.2006).Toomela, Aaro. (2003). Mõtlemise areng. Määratlused ja põhimõtted. – [WWW]http://www.ut.ee/curriculum/orb.aw/class=file/action=preview/id=36749/mot_yld.pdf(06.06.2006).Uusaeg I. Ajalooõpik 8. klassile. (2003). / Koost Tõnu Tannberg. Avita. 204 2 206. Lisa 1. Juhend õpetajale ülesannete kogumiku katsetamise kohta 206 2 207. Lugupeetud õpetajad!Kirjutan magistritööd gümnaasiumi õpitulemuste ja osaoskuste kontrollimisest. Magistritöösisuks on kontrolltööde ülesannete koostamine ja katsetamine kursusele Maailma ajalugu:inimene, ühiskond, kultuur. Palun teil olla ülesannete esmahindajaks ja katsetajaks koolis.Kontrolltööde katsetuste tulemused ja hinnangud jäävad anonüümseks, neid kasutatakse ainultanalüüsi jaoks.Kontrolltööde küsimused on koondatud õpitulemuste kaupa. Igale ülesandele on lisatud selle eestsaadav punktisumma ja õpetaja jaoks eeldatavad vastusevariandid.Kontrolltööde ülesanded jaotuvad järgmisteks teemadeks: Esiaeg ja Vana-Idamaad, Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Keskaeg ja varauusaeg, Uusaeg.Ülesannetest tuleks koostada 30 punktised kontrolltööd, mis kontrollivad erinevaid õpitulemusi jaosaoskusi. Ühes töös võiks proovida kasutada järgnevaid ülesandetüüpe:töö kaardiga,töö allika/pildiga,võrdlus/seoseülesanded,analüüs/järelduste tegemine,reprodutseerivad ülesanded,mõistete selgitamine.Ülesandeid saab kasutada valikuliselt ja vajadusel lühendada. Keskaja ja varauusaja ning uusajaosas võib küsimusi kasutada mitmeks tööks jaotatult. Kasutatavate ülesannete numbrid palunkirjutada kontrolltöödele, et võimaldada hilisema statistika koostamist. Ülesande juurde palunmärkida selle eest saadav ja õpilase saadud punktide arv.Hinde skaala kontrolltööde hindamiseks (vt. uus hindamisjuhendhttps://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=931387)5 = 90% -100%4 = 70% - 89%3 = 45% - 69%2 = 20% - 44%1 = 0% - 19%Kontrolltööd (või koopiad) palun säilitada ja saata mulle. Samuti õpilaste vastatud küsitluslehedja küsitlus õpetajale. (Täpsemalt lepime selle viisis hiljem kokku). Kontrolltööle palun märkidapunktide kogusumma, hinne ja õpilase senine keskmine hinne ajaloos.Olen tänulik kommentaaride eest.Õpilastele palun jagada järgnev küsitlusleht.Koostöö eest tänades,Veiko Jõeäärveiko.firstname.lastname@example.org 207 2 209. Lugupeetud õpilane!Kui olete töö lõpetanud, siis palume teil vastata järgmistele küsimustele:Kontrolltöö oli teie jaoks kerge pigem raske jõukohane pigem kerge raskeMissugune osa kontrolltööst oli teie jaoks kõige raskem? kaart pilt/allikas faktid võrdlus/seosed analüüs/järeldused mõistedMissugune kontrolltöö ülesanne oli teie jaoks kõige raskem? Märkige teema.............................................................................................................................................................Kas ülesanded olid arusaadavad, sõnastatud üheselt mõistetavalt?............................................................................................................................................................Kui te ei saanud ülesandest aru, siis kas küsimus oli ebaselgelt esitatud õpetaja ei ole varem sarnasetüübilisi ülesandeid harjutanudKas ülesannete vastamiseks oli piisavalt aega?............................................................................................................................................................Kas ülesanded olid sobiva suurusega teema kohta liiga ulatusliku teema kohtaKuidas valmistusite kontrolltööks? ainetundide käigus kontrolltööks kordamise käigus iseseisvalt õppidesMilliseid meetodeid on õpetaja kasutanud ajaloo õpetamisel? Tähistage kolm peamistristikesega. iseseisev töö rühmatöö loeng õppekäik diskussioon uurimuslik töö/referaatMida peate ajaloo õppimise eesmärgiks koolis? Tähistage kolm peamist ristikesega.huvi äratamine ajaloo vastu põhjuslike seoste nägeminekriitilise mõtlemise kujundamine suulise eneseväljendusoskuse kujundaminefaktide tundmine kirjaliku eneseväljendusoskuse kujundamine analüüsi ja arutlusoskuse kujundamineMida soovite veel lisada kontrolltöö kohta?...............................................................................................................................................................................................................................................Täname! 209 2 211. Lugupeetud õpetaja, palun täita kõigi ülesannete kohta kokkuvõtvalt järgnev küsitlus:Milliseid meetodeid kasutate ajaloo õpetamisel? Tähistage kolm peamist ristikesega. iseseisev töö rühmatöö loeng õppekäik diskussioon uurimuslik töö/referaatMida peate ajaloo õppimise eesmärgiks koolis? Tähistage kolm peamist ristikesega.huvi äratamine ajaloo vastu põhjuslike seoste nägeminekriitilise mõtlemise kujundamine suulise eneseväljendusoskuse kujundaminefaktide tundmine kirjaliku eneseväljendusoskuse kujundamine analüüsi ja arutlusoskuse kujundamineKas kontrolltööde ülesanded 30 punktises mahus, erinevaid õpitulemusi ja osaoskusikontrollivalt on õigustatud? Palun põhjendage. Jah EiMillise hinnangu annate ülesannete koostamise kvaliteedile? Kas küsimused on sõnastatudkorrektselt, kontrollivad õpitulemusi ja kujundavad oskusi?Kas kontrolltööde kirjutamiseks oli õpilastel piisavalt aega? Põhjendage miks? Jah EiKas koostatud kontrolltööde ülesannete järele on vajadus? Kas kasutaksite sellistõppematerjali oma töös?Mida soovite veel lisada kontrolltööde ülesannete või nende kasutamise kohta?Tänan! 211 2