Ülevaade - Pocopay Ülevaade kontost ja tehingutest Kontojäägi vaatamine, graafiline ülevaade tehingutest ning teised Pocopay funktsioonid lihtsustavad ja kiirendavad oluliselt kõike seda, mis sulle panganduse juures kunagi tüütu või keeruline on tundunud. Pocopay äpp muudab sinu igapäevased rahaasjad lihtsaks ja ülevaatlikuks. Naudi selgust ja lihtsust, mida rakendus sulle pakub. Demo video Peata video Ülevaade tehingutest Hoia kõikidel oma maksetel silm peal. Vaata kõiki vajalikke maksedetaile ja leia hõlpsasti üles tehingud, mida otsid. Oma konto väljavõtte soovitud ajavahemikust saad vaid mõne klikiga saata otse enda e-postile. Kontonumbri jagamine Konto andmete jagamine teistega peab olema turvaline ja kiire. Pocopay’ga teed seda kõigest ühe klõpsuga. Mugavad kiirvalikud Kiirvalikud annavad sulle lihtsa ligipääsu profiilile, seadetele ja igapäevastele rahaasjadele. Samuti aitab see sul äppi paremini tundma õppida ja näitab sulle viimaseid uuendusi. Halda oma profiili ja seadeid Täiusta oma profiili ja lisa oma kontole pilt. Profiili alt leiad ka Poco Kontaktid – need on sinu telefoni kontaktid, kes on samuti Pocopay kasutajad ja kellega saad kogu Pocopay funktsionaalsust kasutada. Kohanda Pocopay rakendus täpselt oma käe ja soovide järgi – muuda profiilipilti, vali rakenduse keel, halda heliefekte, luba sõrmejälje kinnitus ja palju muud.


008000 Euroopa Liit järgib kahte peamist inimõiguste poliitika ja meetmete suunda. Need on ELi kodanike põhiõiguste kaitsmine ja inimõiguste ülemaailmne edendamine. ELi kodanike õigused tagatakse ELi põhiõiguste harta alusel. Hartas on sätestatud kõik põhiõigused, mis on ELi institutsioonidele ja asutustele siduvad. Samuti kehtib harta liikmesriikide valitsuste suhtes, kui nad kohaldavad ELi õigust. Euroopa Liit põhineb kindlal tahtel edendada ja kaitsta inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet kogu maailmas. ELi suhetes teiste riikide ja piirkondadega on inimõigused kesksel kohal. ELi asjaomane poliitika hõlmab järgmist:


source: fineweb

text: Charles Fort Oma töödes käsitles ta teaduslike väljaannete ja ajakirjanduse andmete põhjal kaasaja loodusteaduste (sealhulgas astronoomia) valeennustusi, eksitusi ja hiljem mahavaikitud avastusi. Ta on öelnud: "Kui inimolendite teleportatsioone kusagilt mujalt Maale on kunagi aset leidnud, võib hullumajade kontrollimine anda ootamatuid tulemusi. 1928. aasta algul ilmus ühte New Jersey linna mees, kes väitis end olevat Marsilt pärit. Kust iganes ta ka ei tulnud, igaüks teab, kuhu ta läks."[1] Temale on omistatud sõnad: "Kui on olemas universaalne mõistus, kas see saab olla terve?"


Rakvere lihakombinaat põles(14) Täna lõunal süttis Rakvere lihakombinaadi pesupesemisruumis tulekahju, milles inimesed kannatada ei saanud.Täna kell 12.32 sai häirekeskus teate tulekahju kohta Sõmeru vallas Roodeväljal, kus Rakvere lihakombinaadi peahoone kolmandalt korruselt tuli suitsu. Sündmuskohale sõitsid korrapidamisbüroo operatiivkorrapidaja, seitse päästeautot Rakverest, Kundast, Kadrinast ja Haljalast ning kiirabiauto, teatas Delfile Ida-Eesti päästekeskuse pressiesindaja. Päästjate sündmuskohale jõudmise hetkeks oli asutuse turvaülem hoone teisel korrusel viibinud inimesed evakueerinud. Põleng leidis aset hoone kolmandal korrusel riietusruumide plokis 60-ruutmeetrises pesupesemisruumis, kus olid süttinud riided. Päästjad summutasid leegid kiiresti, ruumide tuulutamine lõpetati kella 13.54-ks. Põles ära pesupesemisruumi uks, korruse ülejäänud osa sai suitsu- ja vingukahjustusi. Inimesed kannatada ei saanud. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17212049


source: wikipedia

text: Võru (võru keeles Võro, saksa keeles Werro) on linn Eesti kaguosas, Võru maakonna haldus- ja majanduskeskuseks. Linna pindala on 14 km2 ja elanikke oli 2019. aasta seisuga 11 859. Võrus räägitakse peamiselt eesti ja võru keelt. Võru kaitsepühak on püha Jüri, kelle nime kannab ka Võru peatänav. Võru linnapea on Kalvi Kõva sotsiaaldemokraatlikust erakonnast. Abilinnapead on samast parteist Sixten Sild ja Toomas Sarapuu. Nimi Kuna läbi praeguse Võru linna voolas Võro oja, siis saigi linn oja nime. Arvatakse, et ojanimi Võro on kas järvenime Verojärvi sekundaarnimi, hämardunud tähendusega sõna võra~võre~võro, mille tuletiseks on ka võreng, või Verijärve nime esisilbi e mõjul muutunud viro-hüdronüüm. Linnavalitsemine ja -haldus vt Võru linnavolinike loend 1919, 1921, 1934, 1939 Sümboolika Võru linn sai vapi 1788. aastal. Sellel on kujutatud kuuske kuldsel pinnal. Keiserlikus ukaasis on märge, et linna vapile lisati kuusk seetõttu, et nimetatud puu on sealsele maastikule väga iseloomulik. 1864. ja 1866. aastal senatile esitatud Võru linna vapi kujutised on samasugused kui varasem vapp. Eesti Vabariigi ajal kasutati ajaloolist vappi – kuuske kuldsel põhjal. 17. detsembril 1937 kiideti vapp linnavolikogu koosolekul heaks, sest muudetud oli vaid vapikilbi kuju. Vapi värvid võeti ka lipule: kollane – roheline – kollane. Võrul on ka logo, mille autor on kunstnik Katre Lember. Logo kujutab Võru linna ümbritsevat looduskeskkonda, milleks on "mägine maa, sügavad järved ja parasjagu päikest". Võru tunnuslause on "Üts ummamuudu liin". Selle soovituslik kasutus eesti keeles on "Üks isemoodi linn". Tunnuslause on inglise keeles "A bit different". Rahvastik Rahvastik on Võrusse tulnud enamasti ajalooliselt Võrumaalt, mistõttu suurem osa linna elanikkonnast on eestlased: 1934. aastal 91,1% (venelasi 3,2, sakslasi 2,7%), 2000. aastal 90,2% (venelasi 7,5%). Nõukogude okupatsiooni ajal oli eestlaste osatähtsus väiksem, näiteks 1979. aastal 83,2% (venelasi 14,2, ukrainlasi 1,5%). Kultuur Võru kultuuri seostatakse võru keele, folkloori ja laulupidudega. Tänapäeval on Võrus mitu kultuuriasutust, kes korraldavad kultuuriüritusi ning edendavad võro keelt ja üldist kultuurielu. Võru kultuur seostub seal 1833‒1877 elanud ja arstina ametis olnud Friedrich Reinhold Kreutzwaldiga. Võrus kirjutas ta ka eesti rahvuseepose "Kalevipoeg". Kreutzwaldile kuulunud valdustes asub tänapäeval memoriaalmuuseum. Tamula kaldal seisab lauluisa Kreutzwaldi mälestussammas, mille autor on Amandus Adamson. Vaatamisväärsusi Vabadussõjas langenute kalmistu ja mälestussammas Võru surnuaias Parvlaeva Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk Skulptuur "Seapere", autor on Tauno Kangro ja pronksi valas selle Bruno Kadak. Skulptuur "Elujõud", autor kunstnik Peeter Leinbocki. Rippsild Tamula järve põhjanurgas Roosisaarele. Roosisaarel silla läheduses muinsuskaitse all olev kiviaja asulakoht (Tamula asulakoht). Võru Katariina kirik (1793) ja Võru Suurkannataja Ekaterina kirik (1806) – arhitektuurimälestised Võru kesklinnas. Arteesia kaev Võru-Kubijal Kubija järve ääres – arteesia basseini survelised veed väljuvad mitmesaja meetri sügavuse puuraugu kaudu maapinnale. Võru Tamula ranna promenaad (2009) Asutused Võru Kannel on 1881. aastal Eesti esimeste seltside reas asutatud laulu- ja mänguselts. Tänapäevaks on Võru Kannel kujunenud peamiseks Võru linna ja maakonna multifunktsionaalseks kultuurikeskuseks. Sihtasutusele Võru Kannel kuuluvad 2000 inimest mahutav Kandle aed, 387 istekohaga teatri- ja kinosaal, 250 istekohaga kontserdisaal. Võru keele uurimise ja arendamisega tegeleb riiklik teadus- ja arendusasutus Võru Instituut. Instituut korraldab võru keele ja kultuuri õpetamist, õpetajate ettevalmistust, teaduskonverentse ning osaleb võrukeelsete multifilmide ja arvutimängude tootmises. Muid kultuuriasutusi Kunstisalong Avatud Ateljee Võru Linnagalerii Vendade Kriisade memoriaalmuuseum ehk Orelimuuseum Vana-Võromaa Kultuurikoda – Võrumaa muuseum Muuseum-teemakoda Inglite Kodu Võru Kunstikool Üritused Igal aastal toimub Võrus pärimustantsufestival, kohvikutepäev ja suur kohaliku toidu laat Uma Mekk. Augustis korraldatakse suurejooneliselt linna aastapäeva, kus kuulutatakse välja linna aukodanik. Iga kolme aasta tagant korraldatakse võrukeelne laulu- ja rahvaüritus Uma Pido. Meedia Võrumaa peamine päevaleht on Võrumaa Teataja, mille peatoimetaja on Kalev Annom. Samuti antakse Võrus välja Lõunalehte, Lõunaeestlast, Võru Linna Lehte ja võrukeelset Uma Lehte. Võrus asutati ka raadio Ring FM, ent nüüdseks on see stuudio kolinud Tartusse ja Tallinna. Religioon Võrus on esindatud järgmised konfessioonid: EELK Võru Katariina kogudus, EAÕK Võru Suurkannataja Ekaterina kogudus, Võru Elupuu kogudus, EEVL Täisevangeelne Võru Hosianna kogudus, Päästearmee Võru korpus, Seitsmenda Päeva Adventistide Võru kogudus, Võru Baptisti kogudus, Võru Püha Timoteose kogudus, Võru Jehoova tunnistajate kogudus. Loodus Kliima Selles jaotises on kasutatud Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) Võru meteoroloogiajaama andmeid, mis asub Võrus Vilja tänaval. Meteoroloogiajaamas hakati ilmavaatlusi tegema 1868. aastal, fenoloogilisi vaatlusi alustati 1949. aastal ning süsteem automatiseeriti 2003. aastal. Perioodil 1981–2010 oli Võru jaamas mõõdetud aasta keskmiseks õhutemperatuuriks 6,1 °C, Eesti keskmine samas vahemikus oli 6,0 °C. Registreeritud absoluutne maksimumtemperatuur oli +35,6 °C, mis on ühtlasi ka kogu Eesti absoluutne maksimum. Absoluutseks miinimumtemperatuuriks mõõdeti −35,8 °C. Veebruari keskmine õhutemperatuur oli −5,1 °C ja juulis 18,0 °C. Aasta keskmine sademete hulk nimetatud perioodil on olnud 665 mm, Eestis samal ajal on keskmine sademete hulk olnud 672 mm. Maksimaalne ööpäevas registreeritud sademehulk on 130,8 mm. Keskmine tuule kiirus perioodil 1981–2010 oli 2,6 m/s, maksimaalne aga 24 m/s (86 km/h). Päikesepaistet esines aastas keskmiselt 1659,0 tundi. Veebruari keskmine päiksepaiste kestus oli 57,5 tundi ja juulis 271,5 tundi. Veestik Linna territooriumil paikneb kolm järve: Tamula järv (231,3 ha), Kubija järv (15,9 ha) ja Kubija Veskijärv (1,7 ha). Tamula järvest on väikese Vahejõe kaudu olemas ühendus Vagula järvega. Loodest ja põhjast piirab linna Võhandu jõgi. Linna loode- ja põhjapiiriks on samuti veekogud: Vahejõgi (ühendab Tamula ja Vagula järve), Võhandu jõgi ja Koreli oja. Veekogud moodustavad umbes 19% Võru pindalast. Tamula järves, mis saab alguse Võhandu jõest, domineerivad kalaliikidest enamjaolt latikas, ahven ja särg. Üsna palju leidub ka haugi, kiiska ja koha. Koha võib kasvada järves kuni kümnekiloseks. Geoloogiline ehitus Võru valdavalt tasast ala eraldab põhjas kagu-loodesihiline Koreli oja org, seal on ühtlasi ka linna madalaim koht 69 m üle merepinna, raudteest lõuna suunas ulatub Kubija lainjas männimetsaga kattunud liivik 89 m üle merepinna. Võru linn asub Võru-Hargla nõos, olles piiratud lõunast Haanja kõrgustikuga ja põhjast Ugandi lavamaaga. Ugandi lavamaad ja Haanja kõrgustikku eraldav ida-läänesuunaline Võru orund lõikub sügavale aluspõhja kivimitesse, kus settekihi paksus ulatub 60–80 meetrini või enamgi, lõuna poolt Võru orundisse suubuvas Kütiorus on Noodasjärvest lõuna pool mõõdetud pinnakattesetete paksuseks üle 150 m. Võru ümbruses, liivakiviplatool, ulatub pinnakattesetete paksus mõnest meetrist paarikümne meetrini, mattunud orgudes kuni saja meetrini. Võru alal pinnakattes esineb setetena lisaks moreenile ja kruusale turvast ja järvemuda. Võru asub Kesk-Devoni ladestul ning kristalne aluskord asub 500 m sügavusel merepinnast. Lisaks on Võru lähedal (Munamäel ja Väimelas) puuritud 1950. aastatel 2 puurauku Nõukogude Liidu nafta-gaasi otsingute ja hüdrogeoloogiliste uuringute raames. 2019. aasta 27. oktoobri torm 25. oktoobril 2019 andis Riigi Ilmateenistus eelseisvaks nädalavahetuseks II astme tormihoiatuse. 27. oktoobri hommikul jõudis Rootsi rannikule madalrõhutsüklon, mis liikus päeval Eesti kohale ning muutus järk-järgult tugevamaks. Erakordse jõulisuse põhjuseks oli järjest enam suurenev kontrast keerise lõunaserva mööda liikunud sooja ja Läänemere kohal põhjakaarest alguse saanud külma sissetung. Tormi tagajärjel sai kõige enam kahjustada Võru piirkond. Toona registreeritud maksimaalsed tuuleiilid 26,1 m/s on viimase 50 aasta kõige tugevamad tuulepuhangud. Võrreldav torm oli 22. detsembril 1971, siis puhus tuul puhanguti 25 m/s. II astme torm lennutas Võru alajaamas seadmetele selle hoone plekk-katuse tükke, mis jättis kogu linna kaheksaks tunniks elektrita. Üks piirkonna suuremaid elektritarbijaid, Valio Võru piimatööstus, pidi peaaegu kümnetunnise tootmisseisaku tõttu hävitama 50 000 euro väärtuses toodangut. Linnaehitus ja arhitektuur Linnaehitus Võru esimene linnaplaan jõustus 1785. aastal. Võru on Paldiski kõrval üks Eesti kõige korrapärasema planeeringuga linnu. Linnaosad on Kesklinn, Võrusoo ja Kubija, asumid Võrukivi, Liitva ja Nöörimaa. Kõige tihedam on korrapärase ristküliku- või ruudukujulise tänavavõrgustikuga Kesklinn. See jääb Tamula järve, Roosi tänava, Koreli oja, Räpina maantee ja Paju tänava vahele. Kesklinnas asuvad olulised haldus- ja kultuuriasutused ning suurem osa äridest. Selle tuumik on võetud muinsuskaitse alla, tema äärekvartalid moodustavad muinsuskaitseala kaitsevööndi. Kesklinnast loodes, Antsla maantee ääres asuvad Võrukivi ja Liitva on peamiselt väikeelamutega asumid. Vanema, 1960. aastatel planeeritud Võrukivi teke on seotud samanimelise tellisetehasega (praegu Võrukivi OÜ). Nöörimaa linnaosa paikneb Kesklinnast kirdes Koreli oja ja Kolaoja vahel. See on 1970. aastate II poolel ja 1980. aastatel ehitatud elurajoon. Vilja tänavast lõunas asub Võru suurim viiekorruseliste sektsioonelamute rühm, eramud paiknevad põhja suunas. Kagus, Räpina maantee ääres, on Nöörimaa kokku kasvanud Võrusoo tööstuspiirkonnaga. Võrusooks kutsutakse Tamula idakalda, Räpina maantee, linna idapiiri ja raudtee vahelist ebaühtlase planeeringuga territooriumi. Seal asub peamine osa linna transpordirajatistest ja tööstus-, ehitus- ja laondusettevõtetest (eeskätt Räpina maantee ja Pika tänava ääres) ning mitu erineva hoonestustiheduse ja vanusega elurajooni (vanim lõunas Võru raudteejaama lähistel). Nende keskel paikneb ligemale veerandit linnaosa pindalast katab liigniiske ja võsastunud ala (sellest tuleneb Võrusoo nimi). Raudteest lõuna suunas paiknev Kubija on metsarikas elu- ja puhkerajoon, mille piires on ka Võru kalmistu, hotell-turismikeskus ning Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni Taara sõjaväelinnak. Viimane on loovutanud osa maad Kubija uusimale, 1990. aastatel rajatud Taara eramuasumile. Võru arenes Eesti oludes keskmise suurusega linnaks 1960. aastatel, kui väikerajoonide kaotamisega suurenes tema hallatav ala ning rajati uusi suurvabrikuid (Võru Gaasianalüsaatorite Tehas, Võru Piimakombinaat) ja laiendati vanu. Arhitektuur Linnaväljak Võru keskväljak (tuntud ka kui Seminari väljak) on linna ajalooline süda, kust avanevad vaated Võru ajaloolistele hoonetele. Väljak on kujundatud tänapäevaseks urbanistlikus stiilis linnaruumiks, mille keskmesse jääb linnasüdame melu koos ajaveetmise võimalustega. Arhitektuurses lahenduses ja linnamööbli disainis on kasutatud võru (ringi) motiive. Taastatud ajalooline keskväljak avati 2019. aasta juunis. Väljaku suurus koos tänavaruumiga on 18 757 ruutmeetrit. Väljaku idee autor on Villem Tomiste ja see valmis koostöös arhitektuuriprogrammiga "Hea avalik ruum". Võru linna linnaväljaku muudab omapäraseks suurtel ratastel linnamööbel, mida saab vastavalt vajadusele liigutada. Kirikud Võru Katariina kirik Vana-Võromaa kreisi asutaja Venemaa keisrinna Katariina II nimipühakule Aleksandria Katariinale pühitsetud kirik. See asub Võru linna keskväljaku kõrval. Kiriku juurest mööda Katariina alleed liikudes jõuab välja Tamula järve promenaadile. Stiililt on kirik hilisbarokne koos tugevate varaklassitsistlike elementidega. Ühelöövilise, suurte kaarakendega kirikuhoone projekteeris Riia arhitekt Christoph Haberland. Kirikus on vendade Kriisade 1913. aastal ehitatud orel. Katariina kirikut saab külastada pühapäeviti jumalateenistuste ajal või kokkuleppel. Võru Ekaterina kirik Kiriku ehitamist alustati 1793. aastal Venemaa keisrinna Katariina II valitsemise ajal. Kiriku arhitekt oli arvatavasti Liivimaa kubermangu arhitekt M. Schons, ehitusmeister oli linna elanik Johann Karl Otto. Kirik valmis 1804. aastal püha Suurkannataja Ekaterina auks. Klassitsistlikus stiilis ristkülikukujulise põhiplaani, toeka kellatorni ja kõrgel asetseva haritorniga kirikut kaunistavad petikutes asuvad kaaraknad. 2008. aastal taastati kiriku aed. Seal on praegu kunstnik Marje Ernitsa pühakirjateemaliste joonistuste vabaõhunäitus. Roosisaare sild Roosisaare rippsild ehitati 1998. aastal. Silla projekteeris ka varem mitu rippsilda projekteerinud Jaan Linno. See on mõeldud jalakäijatele ning asub Tamula rannapromenaadi lõpus. Sild ühendab linna Tamula järves asuva Roosisaare poolsaarega. Eesti pikimalt, 180-meetriselt sillalt avaneb vaade Võru linnale ja Tamula järvele. Tamula rannapromenaad ja Roosisaar on nii kohalike kui ka turististe meelispaik. Vaadet Tamula järvele ja Roosisaare sillale võib imetleda ka läbi National Geographicu kollase akna, mis paigaldati Lõuna-Eesti Leader-töörühmade ühisprojekti "Elu kahe maailma piiril" ja Võru linna koostöö raames. Haridus 19. sajandil oli Võru tuntud koolilinnana. 1804. aastal avati Võrus kreiskool Turu tänav 1 hoones, 1887. aastal muudeti kreiskool linnakooliks. 1830.–1840. aastatel olid tuntud H. Krümmeri erakool-pansionaat ja Genge kõrgem tütarlastekool. 19. sajandi teisel poole töötas Võrus 7 kooli 31 õpetaja ja 317 õpilasega. 1917. aastal alustas tööd Naiskäsitöökool ja 1925. aastal Võru Tööstuskool. Aastail 1921–1930 tegutses seal Võru Õpetajate Seminar, kus õpetas Johannes Käis. Lasteaiad Võrus on neli lasteaeda: 12 rühmaga Sõleke, 5 rühmaga Okasroosike, 10 rühmaga Päkapiku ja 11 rühmaga Punamütsike. Põhiharidus Võrus tegutseb kolm põhikooli. Võru Kesklinna Kool on Võru vanim põhikool. 2015. aastal asutati Võru linnas uue põhikoolina Võru Kreutzwaldi Kool. 1996. aastal asutati Võru Järve Kool, mis on mõõduka, raske ja sügava vaimse ning liitpuudega laste kool. Lisaks sellele tegutseb Võrus veel 6-klassiline Väike Werrone Kool, mis rajati 2017. aastal ning mis juhindub Waldorfi pedagoogikast. 1792. aastal asutud Võru I Põhikool suleti 31. augustil 2015 koolivõrgu ümberkorraldamise tõttu. 1925. aastal asutatud Võrusoo Põhikool suleti 2004. Ka 1. oktoobril 1945 asutatud Võru Vene Põhikool suleti 14. juulil 2010 õpilaste vähesuse tõttu.. Keskharidus Võrus tegutseb alates 1. septembrist 2015 riigigümnaasium – Võru Gümnaasium. Enne seda sai keskharidust omandada Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumis (suleti 31. augustil 2015). Kuni 2020. aastani tegutses Võru linnas ka Võru Täiskasvanute Gümnaasium. Majandus Ettevõtlus Pärast Eesti taasiseseisvumist on töötajate üldarv ja tootmisega seotud töötajate osatähtsus järsult vähenenud. 1989. aastal töötas tööhõivelistest võrulastest esmases ja teises majandussektoris kokku 54%, 2000. aastal 38,5%. 2002. aasta alguses oli Võru linna ettevõtetes ja asutustes tööl 6435 inimest, neist umbes 1400 elas väljaspool Võru linna. Osa võrulasi töötab ka linnast väljas. Võru linn on tähtis tööstuskeskus. Töötleva tööstuse 20. suuremas ettevõttes töötas 2021. aastal 930 töötajat ning müügitulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot. Tähtsaim tööstusharu, mille arvel on umbes 70 % linna tööstustoodangust ja milles on hõivatud 450 töötajat on toiduainetetööstus: Valio Eesti Juustutööstus, Cristella VT (Baltimaade suurim sügavkülmutatud pagaritoodete valmistaja) ja Puratos Malt. Puidu ja mööblitööstuses on tegevad 8 ettevõtet 250 töötajaga ( Võru EMPAK , AS Wermo). . Kergetööstuse sektoris on 4 ettevõtet 85 töötajaga sh jalatsivabrik AS Abris. Logistikavaldkonnast on heaks näiteks OÜ Plangi Trans. Kaubanduses on tähtsal kohal ettevõte Võru Tarbijate Ühistu. Turismi tähtsuse kasv on elavdanud majutus- ja toitlustusasutuste tegevust. Võru suurim kaubanduskeskus on Kagukeskus. Turism Võrus leiavad turistid puhkuse veetmiseks tegevust nii suvel kui talvel. Linnasüdamest vaid 8 minuti autosõidu kaugusel asuvad Kubija valgustatud suusa- ja jooksurajad ja välijõusaal ning 20 minuti sõidu kaugusel Haanja valgustatud suusarajad. Suvel on turistide meelispaik Tamula rand, kus leidub tegevust igas vanuses inimestele – suur liivarand, mänguväljakud väikelastele, palliväljakud ja välijõusaal. 800-meetrine rannapromenaad algab Tamula hotelli juurest ning lõpeb Roosisaare silla juures, millelt avaneb kaunis vaade Võru linnale ja järvele. Silla läheduses asub muinasasula koht ning silmapaistev skulptuuri, mis sümboliseerib elujõudu. Suviti on avatud ka Tamula rannabangalo. Suvitajate ja linnarahva rõõmuks toimub suvel romantikafestival, juuli keskpaigas Võru Folkloorifestival, augustis Võru linnapäevad ning lisaks muid üritusi. Vaiksemat rannapuhkust saab nautida Kubija hotell-loodusspaa lähedal pisikese Kubija järve kaldal. Ajaloohuvilistel on võimalus külastada Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi ja Võrumaa kultuurikoda, kus asuvad muuseum ja galerii. Kultuurihuvilistele pakub huvitavat programmi Võru Kultuurimaja Kannel, kus asuvad kino/teatri- ja kontserdisaalid ning linnagalerii. Rokkmuusikat on aeg-ajalt võimalus kuulata pubis Õlle 17 ja džässmuusikat kohvikus Spring. Öistele pidulistele pakuvad programmi klubid Tartu ja Capital, Stedingu kelder, pubi Taevas ja Pubi 17. Ka spordihuvilistele jätkub Võrus tegevust nii iseseisvalt, kuna linnas ja selle vahetus ümbruses asuvad jooksu-, rulli- ja suusarajad ning puhkealad, kui ka spordiürituste raames. Võrus on suurepärane spordikeskus ja väiksemad spordibaasid. Majutusasutused Majutusasutustest leiduvad Võrus Georgi hotell TAEVAS külalistemaja Villa Margit UMA KUUP Külaliskorter Kagu hostel Mõisa Ait külalistemaja Sviit NR 7 Külaliskorter Võrus Tamula hotell Ränduri külalistemaja Kubija puhkemajad Kubija hotell-loodusspaa Transport Võru on liiklussõlm, kus ristuvad rahvusvaheliselt tähtsad Valga–Petseri raudtee ja Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Linna asukoht on geograafiliselt soodne kaubavahetuseks Venemaa ja Lätiga. Seal kohtuvad teed, mis viivad Põlvasse, Räpinasse ja Valka. Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee läheb läbi linna Antsla maantee, Jüri tänava ja Kose tee nime all. Lisaks asub Jaama tänaval Võru raudteejaam, mis pole enam raudteejaamana kasutusel. Võru linnas ja selle lähiümbruses asub ka heas korras kergliiklusteede võrk. Sport Võru spordiüritused Võrus korraldatakse näiteks järgmisi spordiüritusi: Jaan Gutmanni nimeline Võru võrkpalliturniir Haanja maraton 1784 meetri linnajooks Võhandu maraton (algab Tamula järvest) Võru Rattaralli Georg Otsa ujumisvõistlus (üle Tamula järve) Võru Roller Kesköökoss Lisaks toimub igal aastal orienteerumis- ja jooksusari. Võrumaa Spordiliit korraldab Võrumaa meistrivõistlusi näiteks kettagolfis ja petankis. Mainekamad spordialad on Võrus võrkpall ja suusatamine. Võru spordirajatised Võrus leiduvad järgmised spordirajatised: Võru Spordikeskus Kubija tervisespordikeskus Kreutzwaldi tänava 16 võimla ja väliväljakud Roosi tänava staadion Vee tänava tenniseväljakud ja korvpalliväljak Tamula rannaala rannavõrkpalli ja -jalgpalli väljakud Minijalgpalliväljakud Võru rulapark Lisaks saab Võrus sportimiseks kasutada Võru Kreutzwaldi Kooli, Võru Kesklinna Kooli ja Võru Täiskasvanute Gümnaasiumi võimlat ning staadione. Koreli pargis asub kettagolfirada. Spordiklubid Võrus asuvad järgmised spordiklubid: Võru Sulgpalliklubi FC Helios Võru jalgpallikool Võru Judoklubi Rei Kergejõustikuklubi Lõunalõvi Orienteerumisklubi Võru Spordiühing Võru Biathlon (laskesuusatamine) Spordiühing Ekstreempark (kärestikuslaalom, kaljuronimine, seiklussport) Võru Võrkpalliklubi Tenniseklubi VSOP Võrumaa Koolispordi Ühendus Võrumaa Spordiliit Jalgpalliklubi Võru Parksepa Spordiklubi (korvpall) Võru Spordiveteranide Koondis Võru Spordiselts Kalev (kahevõistlus, Kreeka-Rooma maadlus, firma- ja tervisesport) Võru Maleklubi (male, kabe) Võru Suusaklubi Võru Spordiklubi Küti (petank) Kati Pilatese Stuudio MTÜ Kagu Kotkad (kettagolf) Tervishoid Võru tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteem tugineb aktsiaseltsil Lõuna-Eesti Haigla. Selle polikliiniku osakond asub Kubija lähistel Meegomäel (Võru vallas). Seal on 167 aktiivravi kohta ja 30 hoolderavikohta. Lisaks leidub seal ka 46 hooldekodu kohta. Eraldi majas paikneb erihooldekodu ja MTÜ Lõuna-Eesti Erihooldusteenuste Keskus. Võru linnas pakuvad rehabilitatsiooniteenust Nöörimaa Tugikodu, MTÜ Toetuskeskus Meiela ja MTÜ Võru Päevakeskuse Ühing. Turvalisus Riigikaitse Riigikaitseorganisatsioonidest asub Võru kaguosas Taara linnak, mis tegeleb 2. jalaväebrigaadi ajateenijate väljaõpetamisega ja on peamiselt tuntud Kuperjanovi jalaväepataljoni poolest. Lisaks sellele on Taara linnakus ka Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Lahingukool ja 2. jalaväebrigaadi Tagalapataljon. Samuti leidub Võrus Noorte Kotkaste, Kaitseliidu ja Kodutütarde Võrumaa malev ning Naiskodukaitse Võrumaa ringkond. Politsei Võrus aadressil Räpina mnt 20a paikneb Kagu politseijaoskond, mida juhib piirkonnavanem Anti Paap. Tuletõrje 1867. aastal asutati Võrus Vabatahtliku Tuletõrje Selts. 1884. aastal oli Võrus teadaolevalt 2697 elanikku, kellest 100 vabatahtlikku tuletõrjujat. 1923. aastal sai Võru Vabatahtlik Tuletõrjeühing esimese mootoriseeritud pritsi ja 1929. aastal esimese tuletõrjeauto. 1991. aasta 1. märtsil tehti maakondliku tuletõrje järelevalve jaoskonnast ja Võru kutselise tuletõrjemeeskonnast Võru Maakonna Tuletõrjeamet. Tulekustutus- ja päästetööde valdkonna parandamiseks loodi 1993. aastal Võru Päästeameti ja Võru Tuletõrjeameti baasil ühtne Võrumaa Päästeamet. 2002. aasta alguses kolis Võru päästekomando ja Võrumaa Päästeamet uude hoonesse aadressil Võrus Räpina mnt 20a, mida oli selleks ajaks viis aastat ehitatud. Töötingimused muutusid seal oluliselt töötajasõbralikumaks. Selle ajani oli tegutsetud Kreutzwaldi tänava väikestes ruumides, kus oli raskusi uue tehnika ja meeskonna mahutamisega. Ajalugu Linnarajamiseelne aeg Vanim arheoloogiline leid praeguse Võru linna territooriumilt on juhuleiuna leitud naise kolju, mis kuulub keskmisse kiviaega (umbes IV aastatuhandesse eKr), olles seega umbes 6000 aastat vana. Ühtlasi on see vanim kolju, mis Eestimaalt seni leitud. Võrumaa Muuseumi püsinäitusel on eksponeeritud selle kolju järgi Leedu Teaduste Akadeemias tehtud büst. Paikkonna suurimateks asulateks enne linna rajamist olid Kirumpää ja Võru mõis (Võrumõisa). Linnasüdamest teele asudes kulub pool tundi, et jõuda läbi pargi ja üle rippsilla Tamula asulakoha juurde. Rajamisest 19. sajandini Katariina II korraldusega moodustati 1783. aastal Vene riigis palju uusi maakondi, sealhulgas neli maakonda (kreisi) Liivimaal. 1783. aasta moodustati Riia asehaldurkond ja kreisid, sealhulgas Võru kreis, kes määrasid ühe keskuse asukohaks esialgu Vana-Koiola mõisa. Kuna Võru eramõis arvati olevat asendilt keskuseks sobivam, avaldati 21. augustil 1784 Riias dekreet, mis määras maakonna ametkonnad uude asukohta. Võru linn asutati selle dekreedi kohaselt 21. augustit 1784, mil Riia asehaldurkonna kindralkuberner George Browne andis nõusoleku allkirjaga dekreedi linna asukoha ja nime määramise kohta. 19. märtsil 1785 kinnitas kindralkuberner George Browne, linnaseaduse («Грамота на права и выгоды городам Российской империи») alusel esimese Võru linna plaani. 4. oktoobril 1788 kinnitas Katariina II Võru linna vapi. Linnaplaani kohaselt pidi linnas olema korrapärase, täisnurkselt ristuvate tänavate võrk. Säilinud on ajalooline tänavavõrk, vanemas hoonestuses on juhtivad ühekorruselised puumajad. Võrule iseloomulikuks ongi ainulaadne tänavavõrk ja ehituslooliselt huvitav puitarhitektuur. Linna algaastaid meenutavad veel luteri (1793) Katariina kirik ja õigeusu (1804) Suurkannataja Ekaterina kirik. Esialgu ehitati hooned Võru turuplatsi ümbrusse, 1787 oli Võrus üle mõnekümne elamu ja rohkem kui poolsada väljajagatud ehituskrunti. Algselt juhtis oli Võru linnajuht politseimeister major Georg Gottfried Osterhausen. 1790. aastal valiti Võrus esimene kolmeliikmeline magistraat ja linnanõukogu. Esimeseks linnapeaks sai Friedrich Ambrosius Schroeder ja bürgermeistriks Georg Heinrich Franzen. Pärast Katariina II surma 1796. aastal troonile asunud Paul I likvideeris asehalduskorra ja määras kehtetuks linnaseaduse. Võru kaotas 1796. aastal ajutiselt maakonnalinna õigused ning moodustati ühine Liivimaa kubermangu Tartu-Võru kaksikmaakond. 1797. aastast aga mindi tagasi vana haldus- ja valitsemiskorra juurde. 19. sajand kuni tänapäev 1827. aastal avati Võru linnahaigla, seal oli 16 voodikohta ja kus töötas Võru linnaarstina Friedrich Reinhold Kreutzwald. 19. sajandil hakkas Võrus elavnema kodanikuelu. 1867. aastal asutati Võru Vabatahtlik Tuletõrje Selts, 1881. aastal Laulu- ja Mänguselts Kannel. Võru oli sellel ajal tuntud ka koolilinnana, kus asus Heinrich Krümmeri erakool ja Genge kõrgem tütarlastekool. XIX sajandi teisel poolel tegutses Võrus 7 kooli 31 õpetaja ja 317 õpilasega. Lisaks andis kultuurielule juurde Võrus elanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, kes elas ja tegutses seal arstina aastatel 1833–1877. Võrus kirjutas ta ka eesti rahvuseepose "Kalevipoeg". Soome eepose "Kalevala" autor Elias Lönnrot oli 1844. aastal Eestisse rännanud ja asunud seitsmenädalasele matkale Eesti lõunaserva. Oma reisil läks ta ka Võrru, kus kohtus Fr. R. Kreutzwaldiga. Eeposte autorite kohtumisele Võrus on hiljem antud sümboolne tähendus vaatamata sellele, et kohtumine jäi formaalseks ja kestis peret vaevanud haiguse tõttu vaid mõne tunni. Majanduslikult ei olnud esialgu linna areng kiire, tegeldi peamiselt linakiu ja -seemne ekspordiga. 19. sajandi keskel hakkas arenema käsitöönduslik tootmine (naha-, lubja- ja õllevabrik). Hoogu andis linna arengule 1889. aastal valminud Pihkva–Riia raudtee, mille abil Võru sai otseühenduse Riia ja Peterburiga. Hoogu sai kaubandus, rajati saeveski, jahuveski ja piiritusepuhastustehas. 1899. aastal peeti esimene telefonikõne Tartuga, 1915. aastal sai Võru elektrivalguse. Esimese maailmasõja ajal evakueeriti Võrru koole Palangast ja Riiast. 1918. aasta lõpul tegutsesid Eestis kaks punast eesti töörahva polku: esimene Tallinna polk ja teine Tartu polk. Võrus loodi kolmas vabatahtline polk — "3. kommunistline Võru polk". Bolševike võim oli Võrus 20. XI 1917 ‒ 24. II 1918. Vabadussõja ajal jäi Võru Lõuna rindel 8. XII 1918 ‒ 1. II 1919 Punaarmee kätte hõivatuks. 19. jaanuaril tungisid Eesti väed Voore mõisani. Võru piirkonnas asunud Punaarmee Võru Eesti kommunistlik kütipolk taganes Eestist Marienburgi poole, mis asus Läti piirides. Polgus oli üle tuhande mehe, osalt vabatahtlikud ja osalt mobiliseeritud, sest päev enne linnast lahkumist toimetas mobilisatsioonikomisjon linnas kokkutulnud meeste vastuvõtmist punasesse sõjaväkke. Pärast esimest maailmasõda elavnes kodanike tegevus taas, 1917. aastal alustas tegevust Naiskäsitöökool, 1925. aastal Võru Tööstuskool. Aastatel 1921–1930 tegutses Võru Õpetajate Seminar, kus õpetaja oli Johannes Käis. Laulu- ja mänguselts Kannel. 1927.–1948. aastal oli Võrus kutseline teater. Võrulane on ikka pidanud lugu ühistegevusest, harrastanud laulu, tantsu, pillimängu. 1926. aastal oli Võrus 9 raamatukogu, ilmus 2 ajalehte, mitmesuguseid seltse ja ühinguid oli 36. Võrus elas 1940. aastal 6600 inimest. Pärast esimest maailmasõda 1920.‒1930. aastail arenes Võrus väiketööstus (lina-, puidu- ja nahatöötlusettevõtted). 1926. aastal oli Võrus 31 tööstusettevõtet, 79 käsitöökoda, 5 panka, 4 võõrastemaja ja restorani, 3 sauna, 148 kaubandusettevõtet. Teise maailmasõja ajal kestis Võrus 8. VII 1941 ‒ 13. VIII 1944 Saksa okupatsioon. Kagu-Eestis pealetungiv Punaarmee võttis 11. augustil ära Petseri ja kaks päeva hiljem Võru.. Augustis 1944 oli Eesti NSV ajutine pealinn Võru, hiljem sai Võrust rajoonikeskus. Nõukogude ajal rajati Võrru mööblivabrik, gaasianalüsaatorite tehas (VGT), piimatoodete tehas, ehitusettevõtted, jalatsivabrik jt. Võru linna rahvaarv suurenes 18 000 inimeseni. Ehitati uusi paneelelamurajoone (Võrusool Luha tänava ja Nöörimaal Vilja tänava piirkonnas) Liitval ja Kubjal kujunesid välja individuaalmajade kompleksid. Nõukogude plaanimajanduse kokkuvarisemine tõi kaasa tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid. Samas andis turumajanduslikel suhetel põhinev uus majanduskorraldus vabas Eestis ka väikesele Võrule uued, kaasaegsed võimalused edeneda ja areneda igas eluvaldkonnas. Turumajandusele ümber orienteerunud vanade ettevõtete kõrvale on tekkinud uusi ettevõtteid ja teenindusasutusi, kauplusi ja toitlustusettevõtteid. Silmapaistvaid isikuid Contra, luuletaja Ivi Eenmaa, endine Võru linnapea Hillar Kalda, poliitik, arst ja Võrumaa vapimärgi kavaler Kalle Kauksi, muusik Vahur Kersna, ajakirjanik Tuuli Koch, ajakirjanik Friedrich Reinhold Kreutzwald, Võru linnaarst, kirjanik Vennad Kriisad, orelimeistrid Johannes Käis, pedagoog ja kooliuuendusliikumise juht Hilje Murel, näitleja Erkki Nool, poliitik ja endine kergejõustiklane Silja Otsar, Võru valla aukodanik Ivari Padar, poliitik Jüri Pihl (oli Võru linna RSN siseasjade osakonna (miilitsa)ülem) Kerttu Rakke, kirjanik (kodanikunimi Kadi Kuus) Villu Reiljan, ettevõtja ja endine poliitik Olavi Ruitlane, kirjanik Peeter Saan, Võru linna teenetemärgi kavaler ja Kaitseväe orkestri peadirigent Ain Saar, vabadusvõitleja Anti Saarepuu, endine murdmaasuusataja Alar Sikk, alpinist Uku Suviste, muusik Vilja Toomast, poliitik Harry Tuul, endine Võru prefektuuri politseiprefekt, aastatel 1997–2003 politsei peadirektor Tõnis Sarap, saatejuht ja muusik Sõpruslinnad Laitila (Soome) Landskrona (Rootsi) Suwałki (Poola) Joniškis (Leedu) Chambray-Lès-Tours (Prantsusmaa) Kaniv (Ukraina) Lisaks on Võru linnal kujunenud sõprussuhted veel järgmiste omavalitsustega: Alūksne (Läti) Bad Segeberg (Saksamaa) Härryda (Rootsi) Iisalmi (Soome) Vaata ka Segakoor Hilaro Võrumaa keskraamatukogu Võru JK Koreli tänav Võru raudteejaam Võru pangahoone Võru Täht Võru Muusikakool Võru vanalinna muinsuskaitseala Viited Välislingid Võru koduleht 360° aeropanoraam / aerofoto Võru ajalugu fotodel Võru ajalugu aastaarvudes Eesti linnad Eesti omavalitsuslikud linnad


b) I lisas nimetatud osalised võivad selliste projektide tulemusena saavutatud tõendatud heitkoguste vähendamist kasutada selleks, et täita artiklis 3 sätestatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuse osa, mille määrab kindlaks protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.


Eestlased jätavad üha enam arveid maksmata - Äripäev Eestlased jätavad üha enam arveid maksmata 16. november 2006, 08:20 Keskmine Eesti võlgnik on jätnud pankadele ja teenusepakkujatele maksmata pea 4000 krooni ning aastaga on võlgade arv kasvanud 15 protsenti. Tänavu sügisel oli Krediidiinfo maksehäirete registri andmetel võlgu ligi 148 000 inimesel. Ühe võlglase kohta on 1,8 tasumata arvet. Krediidiinfo juhi Alar Jägeri sõnul on positiivne aga see, et aasta jooksul on vähenenud rohkem kui kümme protsenti nende inimeste arv, kes oma arveid hoolimata korduvast meeldetuletamisest ära ei maksa, kirjutas Postimees. Pino sõnul on nende firma arenedes paratamatult paisunud ka võlglaste arv, kuid osakaal kõigi klientide hulgas pigem väheneb pisut. Hansapanga väikefinantseerimise osakonna juhataja Annely Hermani sõnul saavad nad järjest paremini hinnata, kui suur risk on kellegi ees võlglaseks jääda ning sestap on võlglaste arv jäänud suhteliselt väikseks. «Inimestega jõuab personaalselt tegeleda ning nii on vähenenud just pikaajaliste võlgade hulk,» lisas ta.


Minu Kanada elu...: Külaline Jaapanist Pühapäeval oli meil külas Mikiko, kellest varem kord juba kirjutasin (see neiu, kellele väga magus meeldib :). Ta töötab Jaapanis ühes lennujaamas. Teeb 11-tunniseid päevi seitse korda nädalas ning tänu sellele saab võtta pikki puhkusi, mis ta veedab reisides. Tema päevaplaan näeb ette varajast hommikust tõusmist (kell neli) ja kui ta siis millalgi kuue/seitsme paiku koju jõuab, läheb ta kiiresti-kiiresti kolm korda nädalas karatesse ning peale seda veel kiiremini voodisse, kus ta momentaalselt uinub. Muidugi ei jää nii aega eriti sõpradega väljas käia. Kuid hetkel sobib just selline plaan tema ellu. Tänu karatele on tal palju tuttavaid üle maailma, kelle juures on saadud olla. Siingi peatub ta meie karate peakorteris. Ta on väga Kanadast sisse võetud, inimeste sõbralikkusest ja lahkusest, kuigi Toronto tundub liiga kiire ning suur. Kõige rohkem nutab ta taga Taanit, kust tal siiani parimad mälestused kaasas. Huvitav oli kuulata jaapanlaste elust. Muuhulgas kurtis ta, et jaapani mehed ei aita kodustes töödes kaasa, ei hoolitse eriti laste eest, võivad lüüa oma naisi ning on väga väikesed! Ta eelistaks pigem mõnda hiinlast või vietnamlast oma mehena näha! Oma isa kohta ei olnud tal samuti palju kiidusõnu, kes pidi naisele teisele korrusele mobiiliga helistama, et see alla tuleks teda teenindama! Mikiko kolm nooremat venda polevat kahe aasta jooksul isaga sõnagi vahetanud, kuigi nad elavad samas majas! Olen ise lugenud, kui palju aega kulutavad jaapanlased töö peale ning samuti sellest, kui usinalt naised kodutöid teevad. Eks see tule mingil määral tuttav ette eestlasi vaadates, kuigi mul on usku, et noorem põlvkond kasvab palju abivalmimana peale! Meil oli hästi tore päev temaga koos olles. Pakkusin talle rosoljet, mis õnneks meeldis. Talle maitsesid Mari valmistatud pisikoogid ning minu kaneelisai mandlitega. Muidugi on viimane eriliselt hea, kui on otse ahjust tulnud (panin talle suurel hulgal seda hiljem kaasa). Õhtupoole tegime lõket, millel sai vahukomme küpsetatud (Mikiko arvas, et on tore proovida puid lõhkuda). Ta aitas meil Mari jaoks leida origami tegemise lehekülgi, mis jaapani keeles ning andis lühikese õppetunni, millised on erinevad kirjutamistehnikad. Teadsin, et neid on kolm (üks on jaapanikeelsete sõnade kirjutamiseks, teine võõrkeelsete jaoks ning kolmas on hästi keeruline - tema sõnade järgi). Ta seletas, kuidas koolides õpitakse neid väiksest peale kuni kooli lõpetamiseni, kuid päriselt ei saa see õppimine kunagi otsa. Panin ühe tema sirgeldatud lehekese siia üles imetlemiseks - minu nimi on sellel ka kirjas :). Vaatasin teda kirjutamas ning imestasin, kui kärmesti ta käsi liikus, aga samas mitte sama kiiresti, kui kirjutada nii nagu meie seda teeme... Rääkisime eestlastest, kes seotud Jaapniga. Loomulikult teadis ta sumomaadlejat Barutot, kuid nüüd oskas ta paika panna, kust täpselt ta pärit on. Ning Ken Valvurist, kes siin Kanadas sellise jaapanlaste pärusmaa nagu sushitegemise oma eduka äritegevuse aluseks pani! Kui Mikiko unistab veel paljude riikide külastamisest, siis nüüd on Eesti sinna juurde tulnud! Reede 2/6/08 15:32 Aga minu sõbranna jaapanlasest mees on pikk :) Ja ta on ka naise eest hoolitsemise musternäide, olen ise temaga Eestis ja Soomes mitu korda kohtunud. Ta teeb ise kodus süüa ja arvab muuhulgas ka seda, et kui naine on kurb või säde hakkab kustuma, on see mehe süü. Samas tema vanemad tunduvad olevat rohkem Sinu külalise kirjeldatud jaapanlaste moodi (vähemalt nii olen ma sõbranna kirjadest välja lugenud). killuke 4/6/08 18:06 Meil endil on jaapani mehest samuti tegelikult natuke positiivsem mälestus, kui ühe noormehega paar aastat tagasi kokku puutusime, kes samuti sama karatesuunda harrastas. Muidugi ei saa ma täpselt öelda, kuidas ta kodus käitus :). Õnneks polegi kõik ühe pulgaga löödud ning mul on ikkagi usku muutusesse, mis vanad iganenud kombed unustusse jätab.


Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira L... 27-05-2011 Üritus: Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira Live! Pealeht > Club Prive > Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira Live! Tulemas: 471 Kuupäev: 27.05.2011 12:00 Dolores Daniel Merit Käämer Greete Genrihov Hayley Laurisson Grete Janson Rity Roomets Kristina Nikitina 58% 273 Naist Jesper Mikael Enegrén Paul Louis Tanel Lindmaa Efdal Colpan Mahmut Oner Andrius Videnski Souri So 42% 198 Meest CO2 CANNON LAUNCH PARTY! IT'S ICE TO SEE YOU! Esimese klubina Eestis paigaldab Club Privé statsionaarelt tantsuplatsi kohale CO2 KAHURID! Alates sellest reedest, igal klubiööl kell 2 ja kell 3 toimub ekraanidel countdown ning seejärel paisatakse kahuritega tervele tantsuplatsile tohutu hulk effektset ning hetkega tervet saali jahutavat CO2 auru! ESIMENE SAHMAKAS SEL REEDEL ÜRITUSEL FREEEEEEEZE! TEELE VIIRA LIVE! (Eesti Otsib Superstaari 2011) Teele Viira oli "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 5. koha. Laulmisega alustas 16-aastaselt Laine Lehto juhendamisel huvikoolis Inspira. 2005. aastal osales Eesti Televisiooni laulusaates "Kaks takti ette" ning kolm aastat hiljem Nuku- ja Noorsooteatri segakoori koosseisus "Laululahingus". Eesti Laul 2011 konkursil astus neiu üles võiduloo "Rockefeller Street" taustalauljana. DJ WIDENSKI (Tallinn) PILLE-RITE REI ON LIVE SAXOPHONE! + KÕIK JÄGERETID KLUBI EES JA KLUBI SEES! NB! Kõik, kes lisavad end selle ürituse Facebooki listi ATTENDING, pääsevad klubisse esimesel tunnil tasuta. Alates kella 01:00 on nimed family-listis. Facebooki list suletakse 1h enne klubi ametlikku avamist. NB! Everybody who selects ATTENDING for this event gets in for free during the first hour! From 01.00 the names are on the family list. Facebook list closes one hour before the doors open. NB! WARMUP VARBLASE TERRASSIL ALATES 20.00! Suvine ning mugav ülipopulaarne väliterrass, mis pakub ainult tervislikest Eesti toorainetest valmivaid grill-toite, lõõgastavaid vesipiipe ning parimat vaadet Vabaduse sambale. Meeleolu tekitav muusikaprogramm pakub muuhulgas igal teisipäeval ja neljapäeval live esinejaid ning nädalavahetustel kuulsaid plaadikeerutajaid. Lisanduvad Stand-Up komöödia etendused ning muud eriüritused valitud päevadel.


1. Tomatisõbra stardikomplektist Töökomplekt sisaldab kahte väetist ja nelja värviliste märkekleepsudega tähistatud tomatitaime. Foto: Tomatisõbra töökomplekt. 2. Kleepsudest ja värvidest: Punane märkekleeps (punane täpp) tähistab punaseviljalist tomatisorti ‘Vilma’, kollane märkekleeps (kollane täpp) tähistab kollaseviljalist tomatisorti ‘Venus’. 3. Millal ja kuidas peame väetama? Esialgu tuleb taimi ainult kasta – vastavalt vajadusele. Kui väetamiseni jõuame, anname sellest märku ja õpetame 4. Nädala küsimus – kuidas see toimib? Nädala küsimuse mõte on juhtida tähelepanu taimeprojekti teemadele – tomati taim, tomatitaime kasvatamine, looduslik väetis, vihmaussid ja vermikompost, kompost jms. Küsimused ilmuvad alati esmaspäevase päeva jooksul. Küsimused on valikvastustega, mille hulgast on ainult üks õige. Nädala küsimusele saab ainult vastata projekti kodulehele sisselogimise järel. 5. Kas nädala küsimusele peab tingimata vastama? Ei pea, kuid arvestust tublimate vastajate üle peame. 6. Konkursid – kas kõikidel on osalemine kohustuslik? Ei ole. Konkursse toimub projekti jooksul mitmeid. Iga grupp saab valida endale just sobiva ja eakohase. Samas kõikidel konkursidel osalemine ei ole keelatud. Parimate üle peame arvestust ning anname auhindu. 7. Kuidas konkursitöid esitada? Konkursitööde esitamiseks pead projekti kodulehele sisse logima ning vastavas kohas oma kommentaari postitama. Jälgi kindlasti konkursitööde nõudeid ja juhiseid. Seal on vajalik info olemas. 8. Kas kõikides tegevustes peab osalema? Ei pea. Projektis osaleja võib valida endale sobilikud, lastele-õpilastele eakohased, huvi pakkuvad tegevused. Vähemalt ühes tegevuses osalemine on aga kohustuslik. Tegevused on: tomatitaimede kasvatamise katse ja katseandmete kogumine, viktoriin, erinevad konkursid. Projektis soovis osaleda palju rohkem kui 500 gruppi. See tähendab, et väga paljud grupid jäid nn joone alla. Seetõttu ootame projektis osalejatelt aktiivsust. 9. Milline on pärisleht ja milline iduleht? 9. Kui taimed kuivavad ära – kasvusubstraat (muld) on tuhkkuiv ja taimed on närbunud...... Siis võta kiiresti üks kauss ning kalla sinna vähemalt 20 kraadilist vett. Asetada kuivanud taimed koos kasseti või potiga kaussi vee sisse. Umbes poole tunni pärast on kuivanud mullapallid juba endasse piisavalt vett imanud ning hea õnne korral taastub ka taimede veevarustus. 1 tunni pärast tõsta taimed koos potiga kausist välja ja asetada endisele kasvukohale tagasi. Alustaldrikule valgunud vesi kalla ära. 10. Õied, viljad, lehed ja võrsed – mida võtta, mida jätta? Viljade moodustumise soodustamiseks võiks õrnalt pulgakes või pliiatsiga taimevart hetkeks mitu korda puudutada (õrnalt raputada) – siis toimub õite viljastumine paremini. “Raputamise” liigutust võiks teha keskpäeva paiku ning päris mitu korda nädalas. Kui vilju on vähe või neid veel üldse ei ole, siis ära muretse – kui kasvutingimused on samad, võib taimede individuaalne areng olla siiski erinev – osad taimed kasvatavad tugevama varre – ja lehemassi, et hiljem saaks taimeke rohkem vilju toota. Kõrvalvõrseid ‘Vilma’ ja ‘Venus’e taimedel eemaldama ei pea, sest mõlemad on piiratud kasvuga sordid. Kui tomatitaimed on muutunud massiivseks (peavõrse hakkab külili vajuma), võib neid toestada. Hiljem võib ära murda alumised (kolletuma hakkavad vanad lehed). Elujõulisi rohelisi lehti nendel sortidel eemaldada ei ole tarvis.


text: Ruth Benedict (sünninimi Ruth Fulton; 6. juuni 1887 New York – 17. september 1948 New York) oli USA kultuuriantropoloog ja kirjanik. Kirjanikuna kasutas ta pseudonüümi Anne Singleton. 1905. aastal astus ta Vassar College'isse. Pärast kooli lõpetamist 1909 reisis ta Euroopas, kus tutvus ka Stanley Benedictiga, kellest sai tema abikaasa (abielu lahutati 1930). Ruth Benedict õppis 1919–1923 Columbia Ülikoolis ja lõpetas selle doktorikraadiga. 1923. aastast kuni surmani töötas ta samas ülikoolis õppejõuna. Kaks kuud enne surma sai ta korraliseks professoriks. Tema õpetaja ja juhendaja oli Franz Boas, keda on nimetatud ameerika antropoloogia isaks. Ruth Benedict jätkas tema tööd ja näitas oma teostes, et rass, keel ja kultuur on üksteisest sõltumatud. Boase ja Benedicti järgi ei ole väide, et mõni rass on teisest väärtuslikum, tõsiseltvõetav. Nad olid oma aja mõjukad antirassismi teoreetikud. Teosed "Patterns of Culture" (1934; eesti keeles "Kultuurimustrid", Eesti Keele Sihtasutus 2016) "Zuni Mythology" (1935) "Race: Science and Politics" (1940) "The Chrysanthemum and the Sword: Patterns of Japanese Culture" (1946) Ameerika Ühendriikide antropoloogid Kultuuriantropoloogid Sündinud 1887 Surnud 1948


19.2.3. Seadusandlust on vaja järjepidevalt moderniseerida, vähendamaks paberliku asjaajamise osakaalu elektroonilise ees.


Reform nõuab Jäppineni ametist vabastamist(73) Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon esitab tänasel linnavolikogu istungil arupärimise Edgar Savisaarele, milles nõutakse abilinnapea Jäppineni ametist vabastamist. „Me ei pea võimalikuks avalikkusele valetanud abilinnapea Jäppineni jätkamist oma ametis,“ ütles Reformierakonna fraktsiooni esimees Remo Holsmer. „Linnavõim on korduvalt lubanud, et lasteaedade rahastamine sel aastal ei vähene.“ „Kõik Tallinna lapsed ja lapsevanemad on vähemalt ära teeninud selle, et vastava valdkonna abilinnapea oleks aus ning tegelikult ka hooliks lasteaedade olukorrast,“ lisas Holsmer. Hoolimata korduvatest lubadustest on Talllinn käesolevaks aastaks vähendanud lasteaias käiva lapse pearaha 20 016 kroonini. 2009. aastal oli see summa 23 100 krooni. „Ühe Mustamäe lasteaia lapsevanemad said eelmisel nädalal linnalt kirja, milles öeldakse, et tänu keerulisele majanduslikule olukorrale ja ebameeldivale otsusele vähendatakse alates 1. märtsist 2010 lasteaiatöötajate töökoormust ja palka veerandi võrra. Kolmapäeviti on kasvatajatel poolik päev, muud tööpäevad jäävad nii nagu eelnevalt,“ tsiteeris Holsmer kirja. „Ühe Kristiine lasteaia õpetajale tehti ettepanek vähendada alates 01.aprillist töökoormust 0,96-ni senise 1,0 asemel.“ Eelmisel nädalal vastas abilinnapea avalikkuses küsimusele, kas on tõene, et lasteaedade õpetajatele soovitatakse osalise tööajaga töötamist: “Oskan vastata teie küsimusele vaid järgmiselt: ei vasta tõele.” „Tuleb välja, et see on otsene vale,“ sõnas Holsmer. „Kui linnavalitsus ei ole vähendanud õpetajate tööaega, siis miks sunnitakse neid väiksema töökoormuse ja palga eest tegema sama palju tööd?“ Tänasel volikogu istungil üle antavas arupärimises soovib Reformierakonna fraktsioon linnapealt vastuseid järgmistele küsimustele: Miks ei ole Tallinna linnavalitsus hoolimata lubatust taganud lasteaedade rahastamise 2009.aasta tasemel? Millal kavatsete vabastada ametist korduvalt avalikkusele valetanud abilinnapea Kaia Jäppineni? Miks sunnitakse lasteaia juhataid vähendama lasteaedade koosseisu ja õpetajate koormust? See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29706195


Vinüülplaadimängija - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia Vinüülplaadimängija ehk plaadimängija on elektriseade heli taasesitamiseks vinüülplaatidelt. Plaadimängija mehhanismi põhiosad on elektriajamiga plaaditaldrik ja helikäpp koos helipeaga. Helipea teravik (nõel) järgib pöörleva plaadi helivao lookeid ja muundab nendele vastavad võnked elektrisignaaliks (erinevalt grammofonist, kus nõela võnked muudetakse membraani abil vahetult õhuvõnkumisteks). Helipea nõrka audiosignaali võimendab ja korrigeerib elektrooniline eelvõimendi. Plaadimängijast juhitakse signaal võimsusvõimendisse, mille väljundis on kõlarid. Helikäpp helipeaga ja plaaditaldrik stroboskoobiga Helikäpa vastukaal (nõela survejõu seadmiseks) ja külgjõu kompensaator (anti-skating) Sfäärilise ja elliptilise otsaga nõel plaadi vaos 1 Plaaditaldrik 2 Helikäpp 3 Helipea 4 RIAA-kõverad 5 USB-plaadimängija [1] Plaaditaldrik[muuda | muuda lähteteksti] Plaaditaldrik on tavaliselt võrdlemisi massiivne (mass koondatud peamiselt perimeetrile), et tagada võimalikult ühtlase nurkkiirusega pöörlemine. Ajami elektrimootorilt kantakse pöörlemine plaaditaldrikule üle rihm- või otseülekandega; viimasel juhul on plaaditaldrik otse elektrimootori teljel, või siis on taldrik ühtlasi mootori osa (välisrootor). Ajam on ümber lülitatav kiirusele 33 1⁄3 pööret minutis tavaliste vinüülplaatide kuulamiseks, 45 p/min singlite jaoks ja 78 p/min vanade (šellak)plaatide mängimiseks (viimane vajab erinõela, ka on see kiirus vaid vähestel plaadimängijatel). Plaaditaldriku pöörlemissagedust aitab õigeks seada stroboskoopseadis: plaadi pöörded reguleeritakse selliseks, et plaadi pöörlemisel jääksid huumlambiga valgustatavad valged ribad näiliselt paigale. Helikäpp[muuda | muuda lähteteksti] Helikäpp hoiab helipea plaadi suhtes õiges asendis ja tagab nõela optimaalse survejõu. Helikäpa otsas paiknev helipea muundab nõela vahendusel plaadi mehaanilise fonogrammi stereofooniliseks audiosignaaliks. Et nõel on plaadi pinnaga pidevas kokkupuutes ja läbib juba ühe plaadi mängimisel poolekilomeetrise teekonna, on see tehtud eriti kulumiskindlast materjalist – teemandist (vastupidavus kuni 1000 tundi), korundist või selle erimist rubiinist (umbes 100 tundi). Nõela ots on lihvitud sfääriliseks või elliptiliseks; viimane annab paremini edasi kõrgeid sagedusi ja püsib kindlamalt vaos. Sõltuvalt plaadimängija hinnaklassist võib käpa pöördumine plaadi algusvaole ja lõpus tagasi algasendisse toimuda automaatselt või siis tuleb seda teha käsitsi. Helipea[muuda | muuda lähteteksti] Elastselt kinnitatud nõelahoidik annab plaadi vao lookeid kompiva nõela mehaanilised võnked edasi helipea mehaanilis-elektrilisele muundurile. Mehaanilise liikumise muudab elektripinge muutusteks magnetoelektriline muundur. Vastavalt sellele, kas muunduris kutsub magnetvälja tugevuse muutuse esile väike liikuv magnet või liikuv traatmähis, on niisugune muundur kas võnkemagnetiga (tähis MM, Moving Magnet) või võnkepooliga (tähis MC, Moving Coil). MM-süsteem on tuntud ka elektromagnetilise muundurina ja MC-süsteem elektrodünaamilise muundurina. Lihtsama tarinduse tõttu on laiemalt kasutusel MM-süsteem (väljundpinge 5 mV ringis). MC-süsteem annab puhtama heli, ent on kallim ja selle nõel pole vahetatav, ka on väljundsignaal nõrgem. MC-muunduriga helipead jagunevad väljundpinge järgi madala (0,1–0,5 mV), keskmise (umbes 1 mV) ja kõrge (vähemalt 2 mV) väljundsignaaliga seadisteks. Et plaadimängija väljundit saaks ühendada välise võimsusvõimendiga vajavad mõlemad muundussüsteemid tarviliku väljundpinge (kuni 250 mV) saavutamiseks eelvõimendit. See on ühtlasi tarvilik plaadi salvestuskarakteristiku korrigeerimiseks vastavalt RIAA-kõverale ja muunduri tüübile (MM, MC). Niisugune RIAA-korrektor võib olla plaadimängijasse või helivõimendisse (ressiivrisse) sisse ehitatud või siis tuleb lisada nende vahele eraldi plokina. Odavates plaadimängijates võib olla ka piesoelektriline muundur. Selle helikvaliteet on küll tagasihoidlikum, kuid helipea on lihtsa ehituse tõttu odav, väljundpinge piisavalt kõrge ja sageduskarakteristik selline, et ei ole vaja korrigeerivat eelvõimendit. RIAA-kõverad salvestamisel (Recording ) ja taasesitamisel (Playback) RIAA-kõverad[muuda | muuda lähteteksti] RIAA-kõver on standardne amplituudi-sageduse karakteristik, mille kohaselt toimub helisignaali kandmine heliplaadile selle valmistamisel, ja samuti sellele vastupidise kujuga sagedustunnusjoon (peegelkujutis 0-nivoo suhtes), mis peab olema plaadimängija eelvõimendil esialgse sagedusspektri taastamiseks. Tunnusjoonte murdepunktid on sagedustel 50,05, 500,5 ja 2122,1 Hz. Karakteristiku keerukas sagedussõltuvus tuleneb mehaanilise salvestuse iseärasustest, kusjuures eesmärgiks on plaadi etteantud mahutavuse juures (12-tollisel plaadil 45 minutit) saavutada parim võimalik helikvaliteet kogu sagedusalas ja vähendada plaadikahinat. Esimesed plaadid salvestas niisuguse sageduskarakterisiku järgi firma RCA Victor 1952. a. Karakteristik standarditi USA-s järgmisel aastal mitme vastava eriala teadusasutuse, sealhulgas RIAA (Recording Industry Association of America) toetusel. USB-plaadimängija [1][muuda | muuda lähteteksti] See on tavapäraste võimalustega vinüülplaadimängija, millel on lisaks analoogsignaali digiteeriv elektroonikalülitus ja USB-liides. Selle liidese kaudu saab sobivat tarkvara (nt Audacity) kasutades kanda plaadi sisu arvuti kõvakettale või muule digitaalsele andmekandjale ja seejuures audiosignaali mitmel moel töödelda. Muidugi on võimalik salvestada plaadi sisu otse mälupulgale (mõnel odavamal USB-plaadiseadmel ongi see ainus salvestusvõimalus). ↑ Die besten Plattenspieler Heino Pedusaar. Tardunud helide maailm. Tallinn, Koolibri, 2007. 191 lk. Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vinüülplaadimängija&oldid=4382499" Selle lehekülje viimane muutmine: 09:29, 4. märts 2016.


baka.ee foorum / Vaata teemat - Paranoia Agent Postitatud: Püh Apr 22, 2007 17:12 Teema: Paranoia Agent Paranoia Agent on siis ühe sellise meisterliku animerezissööri ülitis, nagu seda on Satoshi Kon(kes on teinud näiteks ka sellise asja.) PA ise on aga selline seriaal, mida jälgides ei või kunagi kindel olla, mis järgmisena juhtub. Sari algab sündmusega, mis annaks aluse arvata, et juttu tuleb kuritegevuslainest, mille põhjustajaks on väike rulluiskudel poiss, kes pesapallikurika abil teiste inimeste koljusid mõlgib, kuid mida rohkem lõpu poole sari liigub, seda paranormaalsemad ilmingud ennast näitama hakkavad. Kogu seda paranormaalsust üles lugeda oleks mõttetu - sellega läheks niivõrd kaua aega ning esmavaatajale rikuks see vaatamisrõõmu(oh sh*t, i've already said too much!). Sari oli minu jaoks oma 13. episoodiga täiusliku pikkusega, sest mul ei ole lihtsalt nii palju viitsimist, et vaadata 500. osalist sarja, mida tuleb vaadata pool aastat, et teada saada kuidas see lõppeb jne... Samas on see jällegi maitse asi... screenshotid - selline näeb välja täiesti tavaline Paranoia Agent... ...kuid võib näha ka teistsugust stiilinäidet... selline see teema välja kukkus(tänud Fushile ja tema mõttele tagasisides, mis ärgitasid mind seda teemat tegema) ja kui teile jäi mulje, et midagi võiks nagu veel olla või midagi oli nagu valesti, siis jumala pärast öelge! ...nagu öeldakse - If you don't like it, then b*tch about it...vms... Postitatud: Püh Apr 22, 2007 17:57 Teema: Nähtud! ... Opening on üks lahedamaid. Story on väga hea ja minu detektiivimõistus ei jagand enne lõppu ära, kes see kurikuulus väike paharet on. Kõva elamus üheks õhtupoolikuks. Tegelased on suurepärased ja kõik hakkab müsteeriumi kasvades üha enam kaasa kiskuma. Muidugi asju, millest aru ei saa on veelgi, kuid mõned neist ongi ilmselt arusaadavad vaid seintevahelisele alale =) Postitatud: Püh Apr 22, 2007 19:33 Teema: Re: Paranoia Agent Sari oli minu jaoks oma 13. episoodiga täiusliku pikkusega, sest mul ei ole lihtsalt nii palju viitsimist, et vaadata 500. osalist sarja, mida tuleb vaadata pool aastat, et teada saada kuidas see lõppeb jne... Mis sarjal on 500 osa (kui ikka animest räägid)? Olen kah seda Paranoia Agenti näinud. Päris meeldis. 2 esimest screenshotti tuttavad, 3 viimast mitte niiväga. Postitatud: Püh Apr 22, 2007 20:15 Teema: Re: Paranoia Agent kerge liialdus, kuid case closed/detective conan näiteks, mingi 470 osa vist praegu vä? hectic3006 Liitunud: 20 Aug 2009 Postitatud: Kolm Sept 09, 2009 22:26 Teema: Just lõpetasin vaatamise ja pean ütlema, et parima lõpuga anime, mida ma siiani olen näinud. Kuigi kohati tundub sisu "vaimuhaige", läheb kõik lõpus kokku ja moodustab ühe suure terviku. 181. anime mu nimekirjas ja minu 4. aasta esimene - hea algus. PS: Eelmine post aastal 2007, päris vähe vaadatud seda siis? Postitatud: Kolm Sept 09, 2009 23:09 Teema: hectic3006 kirjutas: Just lõpetasin vaatamise ja pean ütlema, et parima lõpuga anime, mida ma siiani olen näinud. Tõesti? Nii mõnedki on arvanud, et suur must ängistusepilv, mis teatraalselt Tokyot ründas, rikkus mõnevõrra tasaselt pingsa psühholoogilise atmosfääri ära. Postitatud: Nelj Sept 10, 2009 04:47 Teema: Noo psühholoogilise atmosfääri rikus see kindalsti natuke ära, samas ma ei leia kuidagi paremat lahendust, aga lõpu mõttes sidus ta kõik otsad kokku ja oli huvitav, mis ma olen tähele pannud on päris haruldane. Postitatud: Nelj Sept 17, 2009 18:13 Teema: Postitatud: Laup Sept 19, 2009 07:32 Teema: Tundub huvitav, panin tõmbama.


source: CulturaX

text: ★★★ Mushiki - modulaarne Jaapani ladustamissüsteem ★★★ Inimesi on alati olnud meelitatud välisriikide kultuuridele ning nende traditsioonidele ja konkreetsetele asjadele. Näiteks on paljudel inimestel traditsiooniline Jaapani mööbel, väikesed lauad ja toolid, mis muudavad nad end üksteise lähedasemaks. Muu traditsiooniline jaapani objekt on Mushiki. Sellisel juhul ei ole tegemist objekti välisilmega, mis muudab selle huvitavaks ja atraktiivseks, kuid selle suurepärase funktsionaalsusega. Mushiki on äärmiselt funktsionaalne ladustamissüsteem. See koosneb mitmest kambrist, millel on ümmargune kuju ja mis suletud korral on väga kompaktsed. Tükki lõi Hispaania disainer Tomás Alonso. See on ümmargune ja see on modulaarne tükk, mis tähendab, et saate muuta selle disaini ja lisada nii palju sahtlit kui soovite. Disain ise ei ole eriti traditsiooniline Jaapani kultuuri jaoks. Siiski on mõni aspekt, mis on selles piirkonnas selgelt laenatud. Üks asi on lihtsus, mida on alati hinnatud. Teine on funktsionaalsus ja see, et tükk on multifunktsionaalne. See on lihtne tükk, minimalistliku kujundusega. See säilitab puidu loomuliku värvuse ja sobib suurepäraselt igat tüüpi interjööri jaoks. See on väga nutikas ladustamislahendus. Saate salvestada seal kõike, mida soovite, näiteks väikseid esemeid, kogumisobjekte, CD-d, isegi raamatuid ja riideid.


text: Randvere küla asub Saaremaal Saaremaa vallas Ruhve poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Küla kohta on andmeid alates 16. sajandi esimesest poolest. Randveres asub kaks kivikalmet. Väiksem kuulub I aastatuhande algusse. Suuremast on leitud hõbedaga kaunistatud odaots ja mõõgaosi, suitsed ja muud. Need leiud on pärit 11. ja 12. sajandist. Arheoloogilised väljakaevamised Randvere kalmetel toimusid 1940 Marta Schiedehelmi ja Richard Indreko juhtimisel. Kivikalmed on ajaloomälestised. Randvere külast on pärit Johannes Aavik, kes on kasutanud küla nime oma varjunimena. Külas asub Villemi talu, mis tegeleb viljakasvatusega (peremees Andres Ruus). Külavanem on Ilvi Pihl. Varem on külavanem olnud Maie Mets. Viited Saaremaa valla külad


Püstolikujuline välgumihkel tekitas paanika(23) Möödakäija märkas Narva tänaval meest, kelle taskust turritas välja püstoli käepide. Teade sellest tõi kohale kõik sel hetkel tööl olnud Narva politseipatrullid, kes aga lõpuks tegid kahjutuks hoopis tulemasina.Läinud reedel kella kuue paiku õhtul helistas Narva politseisse noormees, kes teatas, et liigub Astri keskuse poole, tema ees kõndiva mehe jopetaskust aga paistab välja püstoli käepide, kirjutab Põhjarannik. Ida politseiprefektuuri pressiesindaja Kristina Kostina ütles, et saadud info edastati kõikidele politseipatrullidele, kes viivitamatult osutatud kohta sõitsid. Tänu täpsele kirjeldusele õnnestus kinni pidada mees, keda läbi otsides avastati revolvrisarnane välgumihkel. Mees ütles korrakaitsjatele, et selle kinkis talle naine. Kinnipidamise hetkel purjus olnud mees viidi politseiosakonda, kus talle koostati protokoll ja määrati trahv avalikus kohas ebakaines olekus viibimise eest. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17180430


Arkisto Valitse kuukausi Toukokuu 2017 (2) huhtikuu 2017 (1) maaliskuu 2017 (3) helmikuu 2017 (1) tammikuu 2017 (1) joulukuu 2016 (3) marraskuu 2016 (4) lokakuu 2016 (1) syyskuu 2016 (4) elokuu 2016 (3) heinäkuu 2016 (1) kesäkuu 2016 (1) Toukokuu 2016 (7) huhtikuu 2016 (2) maaliskuu 2016 (2) helmikuu 2016 (4) tammikuu 2016 (4) joulukuu 2015 (1) marraskuu 2015 (1) syyskuu 2015 (3)


text: Tarvikud | Ovision | Reklaamkingitused | Esitlustarvikud | Äri-ja reklaamrõivad Brošüürihoidja €14.00 / tk + km Kirjanduse hoidja €28.00 / tk + km Tarvikud, millest on kõigil kasu Millised tarvikud on need kõige paremad, et kõik reklaamiüritused kulgeksid ilma probleemideta? Ovisioni meeskond on pakutavasse valikusse lisanud vaid need tooted, mis on juba osutunud populaarseks ning usaldusväärseks abivahendiks. See teeb ka sinu jaoks otsustamise hulga lihtsamaks. Näiteks on väga kasulikud tarvikud brošüürihoidja ning kirjanduse hoidja, tänu millele saab paberkujul materjale hoida turvaliselt ning mugavalt kättesaadavas kohas. Need sobivad nii seinale, lauale kui ka näiteks posti külge paigaldamiseks ehk võib kaasa võtta igale üritusele. Kui sul on mõttes mõned tarvikud, mida meie lehel ei näe või oled kasutamise osas kahtlev, anna sellest meie meeskonnale teada! Paneme Ovisionis pead kokku ning leiame ideaalselt sobiva lahenduse.


brünett, lesbid, kraav, lesb, rihma-lesbi, lesbi, lez, lezbo, leviku, lesbian teen, sõrmestus, tool


Riia kesklinnas tümitati “Rossija” mütsiga noorukit(74) Läti venekeelse väljaande Vesti Segodnja teatel peksti Riia vabadussamba juures rängalt läbi 17-aastane vene nooruk, sest tema mütsil oli kiri „Rossija”. Poisi ema on tuntud Riia ettevõtja, Läti ettevõtlike naiste liidu ja rahvusvahelise naisettevõtjate organisatsiooni FCEM liige Natalija Babanova, teatab Vesti Segodnja. Babanova sõnul saatis tema poeg Anatoli reedel sõbra ühistranspordi peale, et olla kella 23-ks kodus. Perekond elab Riia kesklinnas. Poiss saabus koju verisena ja väitis, et kell 22.30 ründas teda vabadussamba juures kamp huligaane. Ründajatele ei olevat väidetavalt meeldinud, et Anatolil oli peas valge müts kuldse Venemaa vapi ja punase kirjaga „Rossija”. Teda olevat hakatud julmalt peksma ja läti keeles okupandiks sõimama. Peksjaid olevat olnud kaks ja ülejäänud vaatasid pealt. Poisil löödi välja kaks esihammast. „Me pöördusime politseisse. Selle asemel, et kiiremas korras jälitustegevust alustada, kästi meil avaldus kirjutada,” ütles Babanova. „Aga Anatoli ju karjus! Appi ei tulnud talle aga keegi. Proovi sa vabadussambale läheneda, politsei on kohe kohal. Pissivaid poisse on kinni võetud. Praegusel juhul ei sekkunud keegi. Ma nimetan juhtunut metsikuseks, barbaarsuseks. Vancouveri olümpial võis uhkusega selliseid mütse kirjaga „Rossija” kanda. Kas meil on see keelatud? Kuhu me nii jõuame?” kurtis Babanova.


Bushi eesmärk on tutvuda USA Euroopa liitlaste majandus- ja julgeolekuolukorraga. Visiit Euroopasse annab talle võimaluse näidata, kuidas tema vaated erinevad demokraadi Barack Obama omadest, mis puudutab NATO küsimusi Eestis ja Poolas, vahendab Reuters. Bush ütles raadiosaates 30. märtsil, et Venemaa president Vladimir Putin on halastamatu pragmaatik ning USA peaks näitama Moskvale, et kaitseb oma liitlasi sihikindlalt. Eestis kohtub presidendikandidaat valitsuse ja ärielu liidritega ning kodanikuühiskonna eestvedajatega ja pöörab kohtumistel tähelepanu Eesti vaatenurgale nii majandus- kui julgeolekuküsimustes.


text: Toorelt elegantne elamine hallide varjundite rüpes - Moodne Kodu Puhta betooni lihtsast kuid võluvast esteetikast vaimustusid 1920-ndatel juba maailmakuulsad arhitektid, kelle missiooniks sai uue arhitektuurikeele loomine läbi tehislike materjalide. Krohvimata betooni oma kõige tooremas ilus kohtab sisekujundustes üha enam. Kui tihti piirdub see üksikute aktsentidega, siis see kodu on läinud veelgi julgemat teed, sest betooni modernselt jõulist ilmet tunnetab siin tõepoolest ohtralt! 67-ruutmeetrine korter Stockholmis disainiti algusest lõpuni arhitektist omaniku enda visiooni järgi. Kuigi korter asub esimesel korruse sisehoovis ja suurem osa valgusest langeb korterisse katuseakende kaudu, rüütati kogu elamine julgelt halli, kartamata, et tulemus võiks kuidagi sünge või morbiidne välja kukkuda. Et betooni kargust pisut pehmendada, krohviti üle seinad — küll samas toonis, kuid pisut mahedama tekstuuriga. Põrandad ja laed on ehedast betoonist. Köögis seguneb insdustriaalne ja modernne taluköökidele viitavate detailidega. Vaata lahedaid ideid, kuidas LEGO klotsidega kodu kaunistada 07.06.2017 Rõõmsalt värviküllane kodu skandinaavialikus võtmes 29.05.2017 Mööbel on tagasihoidlik ja rustikaalne. Hubasust loovad toataimed, mida on ruumi paigutatud küllaltki heldelt. Kui magamistoas ei ole mitte ühtegi akent, oleks loogiline käik valida seinu katma valge toon. Siin on aga pime hubasus omanäoliselt välja mängitud, kombineerides pehmet kreemikat roosat ja eksootilisi leopardimustreid tumeda halliga. Garderoob on peidetud kardinate taha. Eluruumide kohal asub avar terrass, mis asendab linnainimesele suurepäraselt aeda, kus grillida või taimi kasvatada!


text: Päike on heledaim Maalt nähtav täht, Päikesesüsteemi keskne keha. Kui jutt on mõnest teisest planeedisüsteemist, siis võib üldnimetusena päikeseks nimetada ka selle teise planeedisüsteemi tähte (või tähti). Eesti keeles tehakse vahet algustähe järgi: Päike tähendab (sh käesolevas artiklis) meie Päikesesüsteemi tähte, päike aga üldnimetust. Iseloomustus Päikese näiv tähesuurus on −26,74 ja absoluutne tähesuurus 4,85. Päikese aktiivsustsükkel kestab umbes 11 aastat. On leitud, et aktiivsustsükli jooksul, aktiivsuse maksimumist kuni miinimumini, varieerub Päikese kiirguse tugevus umbes 0,1%. Päike on peajada täht spektriklassiga G2V. See tähendab, et ta on keskmisest tähest mõnevõrra massiivsem ja kuumem. Umbes 85% tähtedest on Päikesest väiksema massiga. Ka mõõtmetelt ületab Päike suurt osa peajadal asuvaid tähti. Ent kuumimaist peajadal asuvaist tähtedest on tema raadius umbes 10 korda ning (Päikesest väiksema massiga) punastest hiidtähtedest või massiivsetest ülihiidudest sadu kuni tuhandeid kordi väiksem. G2-spektriklassi tähtedel on peajadale omane eluiga umbes 10 miljardit aastat. Päikese vanus on 4,57 miljardit aastat. Päikest peetakse universumi ajaloos kolmanda põlvkonna täheks. Päikese läbimõõt on 1,392 miljonit kilomeetrit (109 Maa läbimõõtu) ja mass 1,9891×1030 kg (332 950 Maa massi). Päikese raadius on 6,9599×108 m (109 Maa raadiust), pindala 6,087×1018 m2, ruumala 1,4122×1027 m3 ja keskmine tihedus on 1409 kg/m3. Raskuskiirendus Päikese pinnal on 273,98 m/s2, mis on ligi 28 korda suurem kui Maal. Paokiirus Päikese pinnal on 617,7 km/s, mis on üle 55 korra suurem kui Maal. Päikese ekvaatoril on sünoodiline pöörlemisperiood 27,275 ööpäeva (13°12' päevas) ja sideeriline pöörlemisperiood 25,380 ööpäeva (14°12' päevas). Asukoht Päikese keskmine kaugus Maast on 149,6 miljonit km. Seda kaugust nimetatakse astronoomiliseks ühikuks. Maa kaugus Päikesest ei muutu palju: periheelis ehk kõige lähemas punktis on see 147,1 miljonit km ja afeelis ehk kõige kaugemas punktis 152,1 miljonit km. Päikese näiv nurkläbimõõt on 32'58",78–31'31",34. Päikese ekvatoriaalne horisondiline parallaks on 8",94–8",65. Päikese solaarkonstant Maa atmosfääri piiril on 1,95 cal/cm2/min ehk 1,36 kW/m2. Päikese ümber tiirlevad Maa ja teised planeedid, nii Maa-sarnased planeedid, hiidplaneedid kui ka kääbusplaneedid. Lisaks tiirlevad Päikese ümber veel asteroidid, meteoroidid, komeedid, Neptuuni-tagused objektid ja tolm. Päike liigub lähimate tähtede suhtes kiirusega 19,5 km/s. Päike liigub Herkulese tähtkuju suunas. Päikese kaugus Linnutee tasandist on 50 valgusaastat ja Linnutee keskmest 28 000 valgusaastat. Päike tiirleb ümber Linnutee keskme kiirusega 250 km/s ja tiirlemisperiood on 200 miljonit aastat. Koostis ja ehitus Päike koosneb eelkõige vesinikust (73,46% massi järgi) ja heeliumist (24,85% massi järgi), kõiki ülejäänud elemente kokku on 1,67% massi järgi. Päikese keskmes, kus tihedus on 160 000 kg/m3 , rõhk 3,4×1016 Pa ja temperatuur umbes 15 700 000 K, muundub vesinik termotuumareaktsioonides heeliumiks. Igas sekundis ühineb 3,4×1038 prootonit (vesiniku aatomi tuuma) heeliumi tuumadeks. Selle käigus tekkivate gammakvantidena vabanev energia jõuab pärast kümneid kuni sadu tuhandeid aastaid ning miljoneid kordi toimuvaid neeldumis- ja kiirgumisprotsesse Päikese fotosfääri ja edasi kosmosesse. Päikese kogukiirgus on 3,825×1026 J/s. Päike kiirgab ka raadiokiirgust, aga Päikese raadiokiirgus on nõrk ja muutlik. Päikese koguenergia on 7×1041 J. Kiirguse tõttu väheneb Päikese mass igas sekundis 4,3 t. Fotosfääris kiirgub suurel hulgal nähtava valguse footoneid, mis jõuavad Maa pinnale. Füüsikud tekitavad Päikese tuumas toimuvatega sarnaseid protsesse vesinikupommis ja termotuumareaktorites. Päikese pinnaks loetakse see ala, millest allapoole on Päike läbipaistmatu. See moodustab kromosfääri aluse ja sellest alates mõõdetakse kaugust Päikese pinnast. Päikese nähtav pind (kromosfäärist seespool) on fotosfäär. See valgust kiirgav kiht ulatub umbes 320 km kõrgusele konvektsioonitsooni ülemisest osast. Fotosfäärist kõrgemale jäävad Päikese atmosfääri hõredamad kihid – kromosfäär ja kroon. Kromosfääri paksus on umbes 2000 km ja temperatuur selles kasvab kauguse suurenedes kuni umbes 20 000 K. Sellest kõrgemale (umbes 200 km) jääb Päikese kroon, kus temperatuur kasvab järsult veelgi (kuni umbes 1 000 000 K). Päikese krooni tihedus on 1011 ning fotosfääri 1023 aatomit kuupmeetri kohta. Tsentris on Päikese tihedus umbkaudu 150 grammi kuupsentimeetri kohta. Spiikulate ja kromosfääriloidete keskmine kestus on 8 minutit, kõrgus 7000 km, gaasi kiirus neis 4 km/s. Protuberantside kestus seevastu on 1–2 kuud, kõrgus kuni 40 000 km ja pikkus kuni 200 000 km. Päikese pinnatemperatuur fotosfääris on 5778 K, kuid märksa kuumemad on Päikese kroon (kuni 1,8 miljonit K) ja tuum (umbes 15,7 miljonit K). Spiikulate ja kromosfääriloidete temperatuur on 15 000 K, protuberantsidel 7000 K. Mõnda aega arvati, et Päikeses toimuva termotuumareaktsiooni tekitatud neutriinode arv on ainult kolmandik teoorias ennustatust (Päikese neutriinode probleem). Ent hiljuti avastati, et neutriinodel on seisumass. Seetõttu saavad nad teel Päikeselt Maale muunduda raskemini avastatavat liiki neutriinodeks, nii et lahknevus mõõtmiste ja teooria vahel on kõrvaldatud. Päikeseplekid Kogu Päikese aine on väga kõrge temperatuuri tõttu plasmaolekus (mis on aga erineva ionisatsiooniastmega, sõltudes sellest, mis Päikese ossa see plasmaolekus aine kuulub). Et Päike ei ole tahkis, siis pöörleb ta erinevalt: ekvaatoril kiiremini kui kõrgematel laiuskraadidel. Et Päikese pöörlemine on eri laiuskraadidel erinev, siis tema magnetvälja jõujooned põimuvad nii, et magnetvälja silmused purskuvad Päikese pinnalt välja, tekitades laike ehk päikeseplekke ja protuberantse. Päikese aktiivsust iseloomustavad päikeseplekid. Päikese aktiivsus on tsükliline. Kui vaadata päikeseplekkide arvu, siis tsükli pikkus on 11,4 aastat, aga kui nende magnetvälja polaarsust, siis 22,08 aastat. Laikude läbimõõt on 10 000 km, aga suurim seni nähtud päikeselaik oli läbimõõduga 185 000 km. Laigu keskmine sügavus on 500 km. Laigu tuuma ehk umbra keskmine temperatuur on 4240 K, selle halo ehk penumbra temperatuur 5680 K ja laigu kõrval oleva fotosfääri keskmine temperatuur 6050 K. Laikude iga on 6 päeva kuni poolteist kuud. Päikesevarjutus Päikesevarjutuse ajal varjab Kuu Maal asuva vaatleja jaoks Päikese osaliselt või täielikult. Täieliku päikesevarjutuse ajal on taeva heledus Päikese ümbruses 1,610−9 Päikese heledusest. Seevastu Kuu heledus on Maalt Kuule peegeldunud valguse tõttu 1,110−10 Päikese heledusest. Päikese otsene vaatlemine võib kahjustada silmi ja põhjustada ka pimedaks jäämist (nii juhtus Joseph Plateauga). Päikesevarjutuse ajal on oht Päikesesse vaadates silmi kahjustada eriti suur, sest haruldane taevanähtus tekitab uudishimu ja sellepärast vaadatakse heledat Päikest kauem kui ohutuse piir lubaks. Silmade kaitsmiseks pikaajalise vaatlemise korral tuleb kasutada spetsiaalseid päikesefiltreid või tumedat keevitusklaasi. Tahmane klaas, diskett, valgustatud filmilint jms sobivad üksnes Päikese väga lühiajaliseks vaatlemiseks, sest need ei neela Päikese infrapunakiirgust. Vaata ka Päikesepurse Päikese mass Heliofüüsika Viited Välislingid astronoom Tõnu Viik peab Vaba Akadeemia kanalil videoloengu teemal "Kuidas Päike sureb?"


Pea kakskümmend aastat tagasi Tallinnas ebaseaduslikult omandatud Lennusadamast ilma jäänud ärimees on pöördunud ränkade süüdistustega rahvusvahelisse vahekohtusse. “Ma olin justiitsminister sel ajal tõesti, aga sellest ärimehest ei mäleta ausalt öeldes midagi. Olen päris elukogenud inimene, aga nii jaburat juttu ei ole ma enne kuulnud,” ütles kunagine justiitsminister Märt Rask, kelle kohta rahvusvahelisele arbitraažile edastatud teates on märgitud, nagu olnuks tema alluvuses kohtud võtnud Ukraina päritolu Aleksander Rotkolt Lennusadama, sest viimane keeldus altkäemaksu maksmast. 50 miljonit dollarit nõuab Aleksander Rotko Eesti riigilt moraalseks kompensatsiooniks lisaks 100 miljoni dollarilisele kompensatsioonile. Aleksander Rotko süüdistab Eesti riiki talle kuulunud vara riigistamises kompensatsiooni maksmata, mille käigus langesid Rotkole kuulunud ettevõtted “diskrimineerimise, korruptsiooni ja riisumise” ohvriks, kusjuures ettevõtete suhtes rikuti nii ausat kohtupidamist, protseduurireeglite järgimist kui ka põhiõigusi. Nüüd tahab Rotko selle kõige pärast 100 miljonit dollarit kompensatsiooni ning 50 miljonit dollarit moraalseks kompensatsiooniks. Lennusadama ärimees süüdistab riiki riisumises Edasi läheb veel hullemaks, nimelt ütleb Rotko, et temaga juhtunud sündmuste põhjuseks on Reformierakonna võimuletuleku järel toimunud poliitiline saagijagamine ja talle kuulunud ELA USA Inc tütarfirmad jäid Lennusadama maadest ilma, sest keelduti riigiisadele altkäemaksu andmast, muu hulgas olevat justiitsminister Märt Raskiga seotud isikud nõudnud Rotkolt 5 miljonit dollarit ning hiljem pakkunud omakorda poolteist miljonit dollarit, et viimane loobuks kohtusse jõudnud vaidlustest. “Küti 17 (Lennusadama aadress — toim) asjaga tegeles meil vist asekantsler, ja seal üks onu küll nõudis hirmsasti ministri jutule. Mitte ühelgi juhul ei oleks ma ärimeest tema tungival soovil vastu võtnud üksi, see on üks minu käitumise kriteeriumitest alati olnud. Kui me üldse kohtusime, siis vähemalt asekantsler oleks ikka juures olnud. Ja viis miljonit dollarit, tolle aja väärtuses, see on ikka ulme,” jääb Rask mõttesse ja küsib irooniliselt: “Ja siis poolteist miljonit, hoopis vastupidisel eesmärgil, millisel riigiametnikul selline summa võis küll vöö vahel olla?” Vahekohtu rattad jahvatavad aeglaselt Juhul kui Rotkol tõesti õnnestub vahekohtus jalg ukse vahele saada, siis on kohtuvaidlus Raski sõnul muidugi pikk ja valitsus peab valima end sinna esindama mõne ministeeriumi. Poolteist aastat läheb juba ettevalmistusteks, alla nelja-viie aasta ei tule kindlasti välja. Praegu veeretavad ministeeriumid teatist omavahel nagu kuuma kartulit, justiitsministeerium tõdeb, et nemad kunagi olid asjaga seotud, aga äkki majandus- ja kommunikatsiooniministeerium võtab asja enda peale, selgub ministeeriumite kirjavahetusest. Äripäevale öeldakse majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumist, et parem on pöörduda välisministeeriumi poole, seal aga öeldakse, et ei tea ega oska kommenteerida. Justiitsministeerium möönab, et Rotko ettevõte on teavitanud kavast vahekohtusse pöörduda, aga pikemalt kommenteerida ei oska keegi. Raski ajab valitsuse kimbatus naerma: “Kui see vandenõuteooria järgi lõhnav asi jõuab ikkagi arbitraaži, kui selgub, et juhtum allub arbitraaži reeglitele, siis peab valitsus muidugi võtma selge seisukoha. Nüüd on neil ju uus minister, Janek Mäggi, las tema käärib käised üles ja läheb võitlusse.” Vandeadvokaat ja Rahvusvahelise Kaubanduskoja Rahvusvahelise Vahekohtu liige Asko Pohla selgitas, et hagi on põhimõtteliselt võimalik esitada, kuna USA ja Eesti vahel selline leping on sõlmitud. Vaidluse lahendamiseks moodustatakse ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni arbitraažireeglite järgi vahekohus, milles osalevad mõlemad osapooled. Isiklike kuriteoväidete kohta ütles Pohla, et moodustatav vahekohus ei hakka kindlasti lahendama väidetavaid süütegusid konkreetsete isikute vastu, sest vahekohus saab lahendada ainult eraõiguslikke vaidlusi. Samuti puudub vahekohtul erinevalt riiklikust kohtust kohustus esitada vajadusel kuriteoteade. Pealegi on vahekohtu menetlus konfidentsiaalne ja sellega seoses avalikkusele infot ei jagata. “Kuid võimaliku au teotamise eest on igal isikul õigus pöörduda kohtusse,” lisas Pohla. Rask ise kohtusse pöörduda ei kavatse. “Kui see arbitraaži asi peaks osutuma tõsiseks, siis on veel mitu aastat aega oodata, las pädevad organid tegelevad sellega,” ütleb ta. Lennusadama kirju ajalugu 1990. aastate lõpus avastas Eesti valitsus oma imestuseks, et õigusjärgselt kaitseministeeriumile kuuluma pidanud Tallinna Lennusadama on Vene sõjaväelased omapäi maha müünud. 1997. aastal esitati sadama tagasinõudmiseks kohtusse ka hagi. Samal aastal läks kontroll sadama üle aktsiaseltside Verest ja Agrion Partion kätte, kelle käest rentis seda omakorda Aleksander Rotkole kuuluv ettevõte. Rotko ise väidab, et talle kuuluvad ettevõtted investeerisid Tallinnas “Euroopa kõige põhjapoolsemas jäävabas sadamas” miljoneid dollareid, et kaubelda puidu, väetiste ja naftasaadustega. Veel kirjutab Rotko teatises, et oli sõlminud 20aastased rendilepingud, millega kohustus investeerima 10 miljonit dollarit. Hiljem 1999. aastal (äriregistri järgi 2000. aastal) lähevad nii Verest kui Agrion Partion Rotko ettevõtte BPV kätte. Oma sõnul investeerisidki sadamas tegutsenud ettevõtted miljoneid dollareid: parandati kai, rajati raudtee ligipääs ning süvendati sadamat. Riigi hagi käis samal ajal omasoodu mööda kohtuastmeid ning Rotko ettepanekut sadam ikkagi soodustingimustel talle anda kuulda ei võetud. Rotko süüdistuse järgi aga nagu ei olekski keegi kahelnud tema omandi seaduslikkuses, sest formaalselt oli Tallinna ehitusregistris krundid märgitud tema ettevõtete omandusena. Samuti olevat kõik maksudeklaratsioonid ilusti vastu võetud. Sadamat ennast valvasid toona automaatidega relvastatud valvurid, kirjutavad lehed 2000. aastal. Asi tuleb avalikkuse keskpunkti siis, kui toonane president Meri üritab Lennusadamat külastada ja kirjutab hiljem, et on avastanud suure riigivarguse ja ebaseaduslikud ehitused. President kirjutab ka rea kirju ametiasutustele küsimusega, miks territooriumi pole tagastatud ning miks Tallinna linnapea Jüri Mõis on sadama ebaseadusliku valdajaga lepinguid sõlminud. Eesti Päevaleht kirjutas 2001. aastal, et Tallinna linn oli olnud valmis territooriumi munitsipaalomandisse saamise korral Rotko ASile BPV edasi andma. Samal ajal riigiga kohtuskäimisega jõudis AS BPV kohtuga ähvardada ka oma naabrit Balti Laevaremonditehase Gruppi, kellelt nõuti taga fantoomkaid – nimelt pidi kaartide järgi olema kahe krundi piiril kai, mida ilmselt ei olnud alles juba aastakümneid. Lõpuks 2006. aastal kinnitas riigikohus, et Lennusadama maa ja ehitised tuleb riigi kasuks välja mõista ning kuna vara vabatahtlikult üle ei antud, siis tuli see kohtutäituril lihtsalt üle võtta. Riik nõudis Rotko ettevõtetelt välja ka ebaseadusliku valdamise eest kahjud, 2008. aastal otsustas Harju maakohus, et need ettevõtted peavad tasuma kahjutasuna 17 miljonit krooni.


Maailma rikkaimaks inimeseks tõusis mehhiklane(12) Majandusajakirja Forbes maailma rikkaimate inimeste edetabelit juhib uus mees — Mehhiko miljardär Carlos Slim Helu, kelle varandus ulatub 53,5 miljardi dollarini (615 miljardi kroonini). Nimekirja jõudis ka esimene soomlane. Ratsutades oma mitmete telekommunikatsiooni holdingfirmade tõusva väärtuse laineharjal, möödus Slim ameeriklastest Bill Gatesist ja Warren Buffettist ning temast sai maailma rikkaim inimene Forbesi 2010. aasta miljardäride edetabelis. Slimi varandus on kasvanud 53,5 miljardi dollarini (615 miljardi kroonini), mida on 18,5 miljardit dollarit rohkem kui aasta tagasi. Mobiiltelefoniettevõtte America Móvil, milles Slimil on 23 miljardi dollari suurune osalus, aktsiate väärtus tõusis aastaga 35 protsenti. Teisel kohal oleva Gatesi varandust hinnatakse 53 miljardile dollarile, mida on 13 miljardi võrra rohkem kui eelmisel aastal. Buffetti varandus kasvas 10 miljardi dollari võrra ja see on nüüd 47 miljardit dollarit. Maailma miljardäride varanduse keskmine suurus on sel aastal 3,5 miljardit dollarit (40 miljardit krooni). Maailmas on 1011 miljardäri. Eelmisel aastal oli neid 793 ja 2008. aastal 1125. Varandus kahanes vaid 12 protsendil eelmise aasta tabelis olnud miljardäridest. Tabelis domineerivad endiselt USA miljardärid, kuid nende osakaal väheneb. Maailma miljardäridest 40 protsenti on pärit USA-st. Eelmisel aastal oli see number 45 protsenti. 97 uuest miljardärist ainult 16 protsenti on pärit USA-st. Jõuliselt astub esile Aasia. Sealt on pärit 104 mogulit, mida on Euroopaga võrreldes vaid 14 võrra vähem. Oma esimesed miljardärid said Soome ja Pakistan. Kõige rohkem miljardäre väljaspool USA-d on Hiinas (koos Hongkongiga) — 89. Venemaal on 62 miljardäri, kellest 28 olid eelmisel aastal tabelist välja langenud ja tulid nüüd tagasi. Sel aastal langes välja aga näiteks Boriss Berezovski. Vaata maailma miljardäride edetabelit SIIT.


Maitsekas mööbel ruumi säästmiseks Köök on kodu väga eriline ruum ja see peaks olema varustatud ilus, mugav ja ennekõike väga praktiline. See on lemmikruum neile, kes soovivad süüa ja üks neist tubadest, kus veedame kõige rohkem aega. Selle geniaalse mööbli ja aksessuaaride loendiga on teil olemas originaalne unistusköök ja see on ka väga oluline, et maksimeerida oma ruumi, tehes teile ja teie perele või külalistele toiduvalmistamise. Samuti võite olla huvitatud: Kuidas valida oma maja mööbel Seda mööblit saab oma köögis integreerida mitmel erineval viisil ja see on lihtsam kui me ette kujutasime. See on laud, mida saab avada ühest meie köögimööblist ja muuta kitsasteks ja pikkadeks laudadeks. Nii et selle funktsionaalsus ei purune oma köögi esteetikaga, siis saame selle peita sahtli taga. Selle kasutamiseks on vaja ainult mõned kõrged väljaheited või väljaheited (sõltuvalt teie installitud suurusest). Stacking väljaheide või kokkuklapitavad toolid, mida saab paigaldada ukse taga või terrassil, on väga tõhusad võimalused ruumi säästmiseks ja oma hommikusöögilaua valmistamiseks vaid ühe käiguga. See võimalus, mida pakume täna, sobib ideaalselt nende kitsaste köökide jaoks, kus ei ole palju ruumi, kus laud sööks osa pinnast või oleks ebamugav köögiülesannetes. Isegi kui teie tööpind on liiga väike ja teil on vaja valmistada mitmeid roogasid, saate selle välja võtta, et aidata toite paigutada või koostisosi valmistada. Teine keeruline alternatiiv ruumi ja ilusa säästu jaoks on ümarlaudade puzzle tüüp, mis võib olla köögi nurgas. See, mida see disain pakub, on maksimeerida ruumi, mis meil on, sest toolid on integreeritud tabelisse (isegi tundub, et esmapilgul on raske arvata, kuidas mööbel tegelikult on!). Sööme. Üks originaalsemaid ja uudishimulikke köögimööbli. Nurgakohvik erilisteks õhtuteks Pärast geniaalset puidust lauda on suurepärane idee, mida saate ise kujundada, kohandades seda oma köögi ruumi, idee väikestest diivanitest (või pinkidest) selle nurgas. See diivan võimaldab teil nautida kohvi, istuda kursuste vahele ja huvitavamalt integreerida väike ümar klaasist laud ja mõned väljaheited, et luua väga intiimne ja mugav keskkond väikestele rühmadele. Taburetid on võimalik ladustada ja ladustada klaasist laua alla, see on teie köögis väga huvitav nurgas. Paljud disainerid nõuavad silindrite pöörlevate pliitide pakutavat funktsionaalsust. See on põhiköögiseadmete komplekt (pliit, valamu, countertop ...), mis on paigutatud niidi pooli, mis sobivad ideaalselt köögi keskele ja võimaldavad seega süüa salongi keskelt ja säästa ruumi . Võib-olla see on sinu jaoks vajalik valik. Kes ütles, et nurki ei saa kasutada? See laiendatav mööbel ruumi säästmiseks kasutab täielikult nurgast kasu, võimaldades meil hoida suurt hulka potte, panne, nõud või muid vajalikke köögitarvikuid. Hea võimalus säästa ruumi. Viimastel aastatel on köökide kaunistamine pikka aega valinud väljapoole avanevad uksed, muutes ligipääsu meie seadmetele praktilisemaks ja lihtsamaks, kui ka nende uste kuubik väljub. Keerukas ja kaasaegne valik, mis võimaldab teil salvestada palju rohkem asju, kui korraldate seda näiteks osade abil, kasutades ära vertikaalset ruumi. "Varjatud" hommikusöögi nurgas Kas olete kunagi mõelnud, et teil on vähe ruumi oma vaba aja veetmiseks, sest kogu loendur on kohvimasina, röster, veekeetja või muud seadmed? On vaieldamatu, et on rõõm lõigata, koorida ja korraldada ruumi, mida me vajame, ilma et tunne, et kasutatavad potid või juba valmis plaadid annavad meile. Selleks on see valik lihtne ja originaalne. See on varjatud kapp, mille uks on rõhuava ja libisev salv. Kõige diskreetsem viis salvestada kõike, mida vajate, et valmistada hommikusööki või suupisteid, võtmata tarbetult ruumi oma köögis! On palju sarnaseid mehhanisme (paljud neist saate ise teha) ilma mööblit vahetamata, pakkudes hommikusöögi nurgast käsitsi, lihtsalt ukse avamisega. Kas sa arvasid, et rulood olid ainult akendes kasulikud? Võite neid kasutada ka oma köögimööblis, nii et näete sisu ainult nende avamisel, võttes arvesse nii avatud kui ka suletud köögikappide eeliseid ja puudusi sahtlite ja ustega. Lisaks annate teile väga huvitava aastakäigu ja diferentseeriva puudutuse, mis paneb keegi mõtlema, et teie on tavaline köök. Riiulid, et täielikult ära kasutada vertikaalset ruumi Kui teil on liiga palju köögitarbeid ja vähem ruumi kui soovite, tundub see valik olevat ideaalne. See on mööblitükk, mida nimetatakse trepiks, ladustamiseks, mis püüab ära kasutada kogu vertikaalset ruumi, isegi seda, mida te ei jõua. Idee on sammude arv, kitsad, kuid väga kõrged, mis tegelikult blokeerivad uksed, et salvestada kõike, mida vajate. Kuidas pääseda juurde kõrgematele ešelonitele?, Küsite, kuid trepikoja disainer ei unustanud seda mõelda. See on sama lihtne kui kergelt võtta kaks või kolm madalamat astet, mis toimivad treppidena, et võimaldada mugavalt jõuda täielikult üles salvestatud tasemeni. Multifunktsionaalne lisavarustus, millel on suur originaalsus Kui te jätkate kokaraamatute retsepte, vaadake seda lisavarustust. Neid raamatuid saab salvestada samal ajal, mis on kasulik nuga. Seda nimetatakse Kitchen Bulliks. Komplekt tabeleid ja tooli, mis lisaks on suur riiul Võib-olla teie köögis ei ole ruumi laua ja tooli jaoks, sest sa pead investeerima seda mööbli ladustamiseks, miks loobuda ühest või teisest? Selle geniaalse mööbli abil saate salvestada kõike, mis sulle meeldib, ilma et oleks märganud, et sees on üllatus: toolid ja lauad, mis on valmis süüa tegema. Lisaks sobib see valik köögile ja elutoale. See ei tee kunagi mööblit, et asju ladustada. Köögis ei ole ainult mööbel, potid ja seadmed, selles mööblis võib olla ka kunsti, mida saate ise teha. See on mööbliosa, mis on seina külge kinnitatud ukse avamisega väljapoole, millel on ilus maal: sinu poja joonistus, maastik, mida saab näha rannamaja aknast või tänavast, kus sa kasvasid. See võimaldab teil hoida potte, vürtse, roogasid või kõike, mida vajate. Ostukorv, mis toimib abilauana Rataste ja mitme riiuliga köögikäru võimaldab meil säilitada vajalikke köögivilju ja puuvilju, samuti väga erinevaid tarvikuid, nagu lõikelauad, kaevukesed ja pikk jne., Kuid see on omapärane, et selle ülemine osa jääb rindkõrguses on see abilaud. See sobib ideaalselt väikestele köökidele, millel on vähe ruumi laual ja lisaks sellele, et sellel on rattad, on võimalik liikuda kohapeal keetmise ajal. Lihtne ja väga kasulik! Väga praktiline lisavarustus: metallmahutid Odava hinnaga lahendus, mis teenib sulle palju ruumi: hankige mitu metallmahutit ja paigaldage need köögi peidetud nurkadesse: ukse taga, kappide uste sees, isegi külmikus ... ideaalne koht riisi, konservide või vürtside pakendite säilitamiseks. © Copyright 2022. All rights reserved. Maitsekas mööbel ruumi säästmiseks


text: EST: Eestimaa Rahvaliit (ERL) oli rahvuslikku konservatiivsust ning ühiskonna ja looduse tasakaalustatud arengut propageeriv Eesti erakond. Eestimaa Rahvaliit moodustati 2000. aastal kolme erakonna liitumisel. Alates 2012. aastast kannab erakond Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nime. Rahvaliidu eesmärgiks oli oma liikmete ja toetajaskonna poliitiliste huvide väljendamine ja esindamine, riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamine; demokraatliku ja iseseisva ning sõltumatu õigusriigi ülesehitamine; alalhoidliku ellusuhtumise, sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tasakaalu saavutamine säästva arengu põhimõtetel. Esimees: Margo Miljand Asutatud: 1994 Ideoloogia: agraartsentrism allikas ENG: The ... Taavi Pirk, foto: Rahvaliit Eestimaa Rahvaliit ühineb Indrek Tarandi sooviga, et kommunistliku taustaga parteid saaksid eelolevatel valimistel oma vitsad kätte. „Kui me vaatame, mis toimub nende parteide juhtimisel meie riigis ja pealinnas, siis näeme ühelt poolt soovi iga hinna eest võimul püsida, kasvatades bürokraatiat ja luues seaduste arutu vorpimisega õigusruumi, kus kodanikel pole majanduslikel põhjustel võimalik kohtus isegi parkimistrahve vaidlustada. Teiselt poolt põrkume kokku lokkava ... Veel pool aastat tagasi oli Andrus Blok ühe tavalise väikevalla (Rakke) tavaline vallavanem. Täna sikutab ta esimehena Eestimaa Rahvaliitu reele tagasi ja kandideerib nimetatud erakonna esinumbrina Riigikokku. Andrus Bloki häältesaak erinevatel valimistel on kogu aeg tõusnud. Kas sel korral pääseb ta ka Riigikokku? Kodukandis väikeettevõtlusega tegelenud Blok ilmus poliitilisele areenile esmakordselt 1999. aastal, mil kandideeris Rakke vallavolikokku, sai 77 häält ja pääses koosseisu. Alates sellest ... Eestimaa Rahvaliit esitas täna riigikogu valimisteks oma valimisnimekirja, milles on 88 Rahvaliidu liiget või üksikkandidaati-vabameest. Rahvaliidu nimekirja vaadates torkab silma kohaliku võimu valitud esindajate rohkus – tervelt 20 inimest eri maakondadest, sealhulgas pürgib riigikokku kuus vallavanemat, selgitas erakonna peasekretär Taavi Pirk. Esindatud on teadlasi (2 doktorit), 20 väike- ja keskmise suurusega ettevõtjat, samuti lauljaid, sportlasi ja ajakirjanikke. Eelmistel valimistel kuus kohta saanud, kuid praegu ... Seisame Eesti maa ja rahva kestmajäämise eest Rahvaliidu volikogu otsuse kohaselt peab erakond jätkama oma missiooni. Rahvaliit tunneb endal kohustust seista Eesti rahva püsimajäämise eest ning hoida põliselanikele alles meie maa, ilma milleta ei saa olla Eesti riiki.Alates 1. maist kaovad põllumajandus- ja metsamaa müügi piirangud välismaalastele ning nad võivad hakata meie odavat maad hulgi kokku ostma. Rahvaliit on kindlal seisukohal, et põlisrahvavaenuliku seadusemuudatuse jõustumine tuleb esmalt vähemalt viieks aastaks külmutada ning hiljem uuesti kriitiliselt üle vaadata.„Maa on rahvuse eluruum. Need rahvad, kellel pole oma maad ega oma riiki, on määratud väljasuremisele. Kui meie põllu- ja metsamaad lähevad odavalt välismaalaste kätte, kaotab Eesti põliselanik varsti omal maal peremehestaatuse,“ ütles Rahvaliidu esimees Andrus Blok. „Pealegi tuleb maamüügipiirangute kaotamine meie inimestele majanduslikult täiesti sobimatul ajal: olles kitsikuse tõttu sunnitud müüma oma maa võileivahinna Rahvaliit: piiranguteta maamüük välismaalastele tuleb vähemalt viieks aastaks külmutada Eestimaa Rahvaliidu pressiteade2. märts 2011Rahvaliidu kandidaadid on maakondades valijatega kohtudes täheldanud, et valitsusliit on jätnud Eesti rahva täielikku teadmatusse seadusemuudatusest, mis kaotab alates 1. maist põllumajandus- ja metsamaa müügi piirangud välismaalastele. „Inimesed on hämmingus, kui kuulevad, et neile majanduslikus mõttes kõige ebasobivamal ajal kaovad maamüügipiirangud ning meie põllu- ja metsamaad lähevad odavalt välismaalaste kätte. Selle tagajärjel võib siinne põliselanik varsti kaotada omal maal peremehestaatuse,“ ütles Rahvaliidu esimees Andrus Blok.Rahvaliit on kindlal seisukohal, et põlisrahvavaenuliku seadusemuudatuse jõustumine tuleb esmalt edasi lükata ja hiljem uuesti kriitiliselt üle vaadata.„Kutsume kõiki, kellele Eestimaa on kallis, valima Riigikokku neid, kes on valmis tõkestama maa müüki lubava seaduse ega lase Vabadussõjas esiisade verega kättevõidetud pinda poolmuidu ära anda,“ lisas Blok. Lisainfo:And Jaan Toots: riigieelarve täitmine trahvidega mõjub politsei mainele halvasti Kuigi politseist kinnitatakse avalikkusele, et mingisuguseid norme trahvide kogumiseks ei ole, kirjutatakse riigieelarve tulude poolele juba aastaid suuri summasid, mis tuleb politseil korjata kodanike taskust. Möödunud aastal oli eelarvetuludes trahvidena ette nähtud üle 250 miljoni krooni.„Sellise süsteemi tõttu kannatavad nii politseinikud ja kodanikud kui ka usaldus meie õigussüsteemi vastu. Ei ole normaalne, et riigieelarvesse planeeritakse sisse tulud seaduserikkumistelt ja siis sunnitakse politseinikke protokolle välja kirjutama,“ ütles Rahvaliidu nimekirjas Riigikokku kandideeriv Jaan Toots.Tema sõnul on selge, et surve täita riigieelarvet trahvidega ei mõju hästi politseinike igapäevatööle, sest seadusevalvurid tahaksid mõne rikkumise puhul piirduda näiteks vaid hoiatusega, kuid ei saa, sest eelarvest tulenevalt eelistatakse rahalisi trahve.„Rahvaliit teeb Riigikogus kõik selleks, et riik ei trahviks oma kodanikke vägisi vaid seepärast, et eelarve v Mai Treial: Ansipi kiidetud heaolu kasv läheb lihtsast inimesest mööda Eestimaa Rahvaliidu pressiteade4. märts 2011Väsimata kiitmast valitsuse, sealhulgas enda saavutusi, hiilib peaminister mängeldes mööda tõsiasjast, et selle kõlavalt kuulutatud „edu“ eest on pidanud ränka hinda maksma Eesti inimene. Valitsus pole pidanud vajalikuks kaaluda, kas on eetiline eelarveaukude lappimiseks hindu tõsta ehk teisisõnu võtta see raha tarbija taskust, samas kui näiteks valitsussektori eelarvet on vähendatud vaid mõni protsent.Riigikogu liige Mai Treial ütleb, et Ansipi juttu pensionitõusust ei saa kuidagi võtta tõena, iga vähegi mõtlev inimene teab niigi, et selle kasvu on ammu ära söönud elukalliduse tõus. Isegi kui pensione praegu veidi tõsta, nagu Ansip lubab, ei korva see elukalliduse tõusu. Viimased üheksa kvartalit on ostujõud vähenenud, reaalpalk langeb ka tänavu esimeses kvartalis. Tõstetud on tarbimismakse, sealhulgas ravimite käibemaksu umbes kaks korda, kallinenud on toasoe, toiduained ja esmatarbekaubad, bensiinihind p


Rätsepatöö iseendale | Kodus.ee Köögi kujundusvõtmeks sai õe kingitud erkroheline röster, millega Ülle soovis ka ülejäänu sobitada. | Juta Kübarsepp Kes: IT-spetsialist Ülle. Mis: 48 m2 kahetoaline renoveeritud korter eraldi köögiga. Kus: Tallinnas Lillekülas. Ülle kolis sellesse 1930. aastal ehitatud Lille tänava majja Tallinnas 2011. aastal. Päris oma kodu ostes võlusid IT-spetsialistina töötavat noort naist korteri kaks nurgaakent. „Olin varasema korteri pimedusest nii väsinud, et valgus tundus väga tähtis,” märgib ta üht tähtsaimat otsingukriteeriumi. Veel soovis ta, et köök ja elutuba oleksid eraldi, ja selliste korterite valik oli üllatavalt väike. Tänu omal ajal moekatele nurgaakendele on 48 m2 korteris toad tõesti valged ja avarad. Esialgu arvas Ülle, et hakkab „euroremonditud” elamist uuendama järk-järgult, kuid 2013. aastal läks töö lahti siiski korraga. Kokku pühendas ta siia täistöökoha jagu energiat üle poole aasta, hindab naine tagantjärele. Et põrandad olid vajunud ning lookas, tuli vana parkett üles võtta ja nii suur töö käivitas ka kõik järgmised sammud. Ehitustöid tegi asjalik firma Dedico Ehitus. Ise läbis Ülle kogu protsessi projektijuhi ja järelevalveametniku rollis ning kogus teadmisi ehitusest, materjalidest, kaubandusest ja koostööst, mida fotopäevik aitab nüüd meenutada. Täpne mõte toetab Ideede genereerimisega alustas Ülle tegelikult juba pool aastat varem, põhjalik läbimõtlemine õigustas end igati. Kunstiajaloolasest emaga arutas ta värve ja mustreid, insenerist isa aitas hiljem arvutis parketimustri valmis kavandada ning ehitajatelt õigeid asju nõuda. Korter mõjub tänu kõiki põrandaid katvale kalasabaparketile terviklikult, aga igal ruumil on siiski oma iseloom. Uusi esemeid peale elutoalaua ja köögimööbli Ülle siia ei ostnud, vaid sobitas juba olemasolevat. Elutuba on modernne, magamistuba ilmestab retromööbel ning köök on funktsionaalne ja värviline. „Köögi laia aknalaua ääres saan aeda vaadata ja lehte lugedes hommikukohvi juua.” Heledates toonides rahulikku elutuppa saab värve lisada tekstiilidega. Maja ehitusajast pärit ahjult lasi Ülle eemaldada mustrilised vannitoaplaadid ja taastada selle algse kuju nii palju kui võimalik. Magamistoale annab retrohõngu vanatädilt saadud renoveeritud peeglilaud ja samuti funktsionalistlikus stiilis riidekapp, mille Ülle soetas Tallinna omaette elama kolides, sest see oli uuest mööblist mitu korda soodsam. Tapeeti valides tabas naist üllatus, kui ühekülgselt romantiline on siinsete poodide valik. Lõpuks tellis ta tapeedi Interneti kaudu Šotimaalt, esmalt materjalinäidist küsides. 1970. aastate laadis muster tabas märki ja lõpuks osutus tellitud tapeet keskmisest ehituspoes müüdavast odavamakski. Nööbi külge pintsak Köögi kujundusvõtmeks sai õe kingitud erkroheline röster, millega Ülle soovis ka ülejäänu sobitada. Köögimööbli planeerimine võttis aega paar kuud, kuni kõik kapid ja tehnika õnnestus väiksele pinnale mõistlikult ära paigutada. „Mõtted tahavad laagerduda, et neid jälle värske pilguga näha,” kirjeldab Ülle ideede kaalumist. Nii sündis ka köögimööbli sujuv üleminek esikukappideks. Terviklikku lahendusse on ära paigutatud nii üleriided kui ka kodutarbed, mis tillukesse vannituppa ei mahtunuks. Väiksesse vannituppa oli Üllel kindel plaan mahutada vann. Sobiva mudeli, mis on ühest otsast poole kitsam, leidis ta FEB’ist. Et valged seinad liiga igavad ei oleks, kujundas ta keset otsaseina väikestest plaatidest lillmosaiigi ja sarnane muster üllatab veel kaaluplaadilgi. Nüüd, kui Ülle on oma põhjalikult renoveeritud kodus juba kaks aastat elanud, ei kujuta ta seda teistsugusena enam ettegi. Lisaks on talle jäänud tagavaraks rikkalikult kogemusi ehitusvaldkonnast ja inspireerivad sisustusleiud. Kiusatust valdkonnaga pikemalt tegelema jääda tal siiski ei tekkinud: põhjalikult läbimõeldud ja korralikult teostatud töid ei tule tahtmist niipea ümber teha.