text: Narva jõgi on jõgi Eesti ja Vene Föderatsiooni vahelisel ajutisel piirikontrolljoonel. See algab Peipsist Vasknarva külast lõuna pool ja suubub Narva-Jõesuus Narva lahte. Ajalooliselt on jõge (eriti vene ja saksa keeles) nimetatud ka Narova jõeks. Jõe pikkus on 73,8 kilomeetrit, keskmine laius 300 meetrit ja sügavus kuni 5 meetrit. Narva jõe suurim laius ulatub üle kilomeetri. Veerohkuselt on Narva jõgi Neeva järel teine Soome lahte suubuv jõgi ja Eesti veerohkeim jõgi. Jõe keskmine vooluhulk on umbes 400 m3/s, mis suurvee ajal kasvab kuni viis korda. Jõgi moodustab Jaama küla lähedal oma paljude harude ja kanalitega nn Jaamaküla luhad. Narva jõe jõgikonna pindala on 56 200 km2 ning sinna kuuluvad kõik Peipsisse ja Võrtsjärve suubuvad jõed. Narva linna kohal jaotab Kreenholmi saar (Varesesaar) jõe kaheks. Mõlemal jõeharul asub Narva juga, millesse lastakse vett ainult haruharva. Joa idapoolse haru kõrgus on 6,5 meetrit ja laius 130 meetrit, joa läänepoolse haru kõrgus on 3,5–4 meetrit ja laius 70 meetrit. Astangutest alamal on jõgi umbes 3 kilomeetri ulatuses kärestikuline. Jões on kokku kümmekond suuremat saart: Permisküla juures on jões 2,2 kilomeetri pikkune Permisküla saar, Kuningaküla saar, Suursaar ja Väikesaar, Roosaar, Raudsaar, Kreenholm ning Kaunissaar, lisaks veel arvukalt väiksemaid saari. Jõe läänekaldal asub Narva linn, selle vastas idakaldal Venemaal Jaanilinn (vene keeles Ivangorod). Lisajõed Narva jõkke suubuvad vasakkaldalt (lähtest suudme suunas) Jaama jõgi (pikkusega 15,4 kilomeetrit), Karoli oja (5,1), Tsiretoki oja (3,5), Permisküla oja (15,7), Gorodenka oja (21), Poruni jõgi (11,4), Gluboki peakraav (3,6), Mustajõgi (29), Tõrvajõgi (14,7) ja Kudruküla oja (8). Paremkaldalt suubuvad Narva jõkke (lähtest suudme suunas) Vtroja (Trooja) jõgi, Kašutška oja, Tšerjomuhha jõgi, Tragovosti (Dragobosti) jõgi, Zasseka jõgi, Sjuga oja (Sügavoja), Krjuša (Kriuša jõgi) jõgi, Pljussa jõgi (281 kilomeetrit pikk) ja Rossoni (Rosona jõgi) jõgi (26 kilomeetrit pikk). Ajalugu Narva jõe ülemjooksu süvendamine. Veetaseme alandamiseks Narva jõel otsustati parandada väljavoolutingimusi jõe lähtes. Selleks plaaniti eemaldada liivamadalikud, süvendada jõe ülemjooksu ja lähte kitsendamisega suurendada voolukiirust. 1928. aastal kinnitati süvendamistööde kaheosaline kava: Permisküla kärestike süvendamine ja Vasknarva liivamadaliku süvendamine koos nelja buuni rajamisega. Kavandatu pidi Peipsi järve veetaset alandama 0,3 meetri võrra ning vähendama üleujutuspäevade arvu. Permisküla kärestikke süvendati 2,25 meetri võrra. Jõe põhjast eemaldati kivimassi koguses umbes 235 000 kuupmeetrini. Süvendustöid teostasid koppsüvendaja Hiiglane, kompressorlaev Puurija, kuus veopraami, kaks puksiirlaeva, millest üks kandis nime Hüva, ning neli puurimispontooni. Verhovski kärestike süvendati 2,25 meetri võrra 1,5 kilomeetri ulatuses. Vasknarvas süvendati Narva jõe lähtes asuvat liivamadalikku ning rajati selle ette kolm põiktammi ehk buuni (praegu mõõdetuna 660 m, 570 m, 220 m) ja üks voolusuunav tamm. 1934. aastaks jõuti süvendustöödega Permisküla ja Kakoloki saare vahele 1939. aasta sügiseks olid süvendustööd jõudnud Kakolokini. Süvendustööd kestsid kuni 1939. aasta sügiseni, mil Teine maailmasõda need peatasid, osa Narva jõe ülemjooksust jäigi puhastamata. Seoses Narva hüdroelektrijaama ehitusega aastal 1956 paisutati jõele Narva veehoidla, mis ulatub Narvast Poruni jõe suudmeni. Narva veehoidla rajamisel uppusid mitmed Omuti kärestikest allavoolu jäävad madalamad saared (Vallisaar jt) Mustajõe juures. Alates 13. sajandist kuni 1910. aastate lõpuni oli Narva jõgi Vana-Liivimaa (18.–19. sajandil Venemaa keisririigi Balti kubermangude) ajalooliseks küllaltki püsivaks idapiiriks. Erandi moodustas vaid Narva linn, mis kuulus halduslikult Peterburi kubermangu. Aastail 1920–1940 asus Eesti ja NSV Liidu piir jõest veidi ida pool, hõlmates ka Narva-tagused vallad. 21. jaanuar 1927 täpsustas Viru maavalitsus, et Naroova-Jõesuu alevi, Naroova valla ja Naroova jõe nimedes Akadeemilise Emakeele Seltsi kaalutlemisel ja maavalitsuse vastava otsuse põhjal 20. nov. 1926 a. prot. nr. 71 §§ll ja 14 tuleb "Naroova“ asemel tarvitada ja kirjutada "Narva“. Alates 1944. aastast sai Narva jõgi Eesti NSV ja Vene NFSV halduspiiriks. 1991. aastal muutus see taastatud Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheliseks ajutiseks kontrolljooneks, de facto idapiiriks. Narva jõe järgi on saanud nimetuse Narva kultuur. Vaata ka Narva jõe kanjoni maastikukaitseala Narva jõe paljand Sõpruse sild Narva raudteesild Narva veehoidla Väike-Georgi saar Viited Välislingid Narva jõgi Narvas (18. sajandi gravüür) Artur Zahharov: ""Insight" näitas röövpüüdjate laastamistööd Narva jõel" ERR, 2. mai 2020 Ida-Viru maakonna jõed Venemaa jõed Narva geograafia


(2) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajad on kohustatud:


Pikendatud vabanemisega B5 vitamiin ehk pantoteenhape 500 mg - Lamberts Eesti Pikendatud vabanemisega B5 vitamiin ehk pantoteenhape 500 mg Pikendatud vabanemisega B5 vitamiin ehk pantoteenhape 500 mg kogus Pantoteenhape (kaltsiumpantotenaadina) ehk B5-vitamiin mängib olulist rolli protsessides, mis tagavad energia vabanemise toidust. Pantoteenhape aitab kaasa steroidhormoonide, D-vitamiini ja teatavate neurotransmitterite normaalsele sünteesile ja ainevahetusele. Lisaks vähendab väsimust ja kurnatust ning aitab kaasa normaalsele vaimsele jõudlusele. Tabletid on valmistatud pikendatud vabanemise tehnoloogial ning tänu sellele toimub toimeaine vabanemine stabiilselt 6-8 tunni jooksul peale tableti neelamist. See on sarnane organismis toimuvale protsessile, kui toimub toitainete vabanemine seedeprotsessi vältel. Nagu enamus B-vitamiine, osaleb ka B5-vitamiin ehk pantoteenhape väga paljudes ainevahetuslikes ja olulistes protsessides organismis. B5- vitamiin võib kaasa aidata vastupanuvõime tõstmisele stressi vastu, seedetrakti normaalsele toimimisele ning on vajalik kolesterooli, steroidide ning rasvhapete sünteesimiseks. Kes võiksid Lambertsi pikendatud vabanemisega B5-vitamiin ehk pantoteenhappe 500 mg tablette tarvitada: Inimesed, kes soovivad kaasa aidata vaimsele jõudlusele ja tõsta vastupanuvõimet stressile; Inimesed, kes soovivad toetada erinevaid ainevahetuslikke protsesse. Vitamiin B5 ehk pantoteenhape (kaltsiumpantotenaadina) 500 mg 100 Koostisosad: happesuse regulaator dikaltsiumfosfaat, pantoteenhape (kaltsiumpantotenaadina), mikrokristalliline tselluloos, glaseeraine: toiduvärvid rauaoksiidid, titaandioksiid, hüdroksüpropüülmetüültselluloos, niiskusesäilitaja glütserool, paakumisvastased ained ränidioksiid ja magneesiumstearaat, emulgaator stearhape. Hoiatused: Ei ole soovituslik tarvitada raseduse ja rinnaga toitmise ajal. Hoida lastele kättesaamatus kohas! Ole esimene, kes hindab toodet “Pikendatud vabanemisega B5 vitamiin ehk pantoteenhape 500 mg” Tühista vastus 16.48 € – 43.59 € Valin suuruse


source: fineweb

text: Märkus. Uusimate Microsoft Security Essentialsi viiruse- ja nuhkvaradefinitsioonide kasutamiseks peab olema installitud Microsoft Security Essentials (http://www.microsoft.com/et-ee/download/details.aspx?id=5201) . Enne Microsoft Security Essentialsi viiruse- ja nuhkvaradefinitsioonide värskenduste installimist on vaja teada järgmist. - Kas Windows XP, Windows Vista või Windows 7 töötab 32-bitises või 64-bitises töökeskkonnas. - Kas olete sisse logitud Windowsi administraatorina. Kui te ei tea oma Windows XP, Windows Vista või Windows 7 keskkonna tüüpi või vajate abi kontrollimisel, kas olete arvuti administraator, avage Microsofti veebisait Keskkonna kontrollimine ja määramine, kas olete administraatorikontoga sisse logitud (http://support.microsoft.com/gp/admin?ln=et) . Pärast tegevuskeskkonna kontrollimist tehke järgmist. - Laadige alla teie Windowsi versioonile sobiv Microsoft Security Essentialsi viiruse- ja nuhkvaratõrje definitsioonide värskendus. Märkus. Microsoft Security Essentialsi 64-bitise versiooni kasutamiseks peate kasutama Windowsi 64-bitist versiooni. Windowsi 64-bitised versioonid sisaldavad Windowsi x64-põhiseid versioone. - Definitsioonide värskendusfaili kohe installimiseks klõpsake nuppu Käivita. Võite ka klõpsata nuppu Salvesta, et salvestada fail arvutisse. Kui klõpsate nuppu Salvesta, jätke meelde kaust, kuhu faili salvestasite. - Salvestatud faili installimiseks toimige järgmiselt. - Windows XP Topeltklõpsake faili ja seejärel klõpsake nuppu OK. - Windows Vista või Windows 7 Tehke failil topeltklõps ja seejärel klõpsake nuppu Käivita administraatorina. Kui teilt küsitakse administraatori parooli või kinnitust, tippige sobiv parool või klõpsake nuppu Jätka. - Kui definitsioonide värskenduse fail käivitub, kuvatakse faili ekstraheerimise dialoogiboks. Dialoogiboksis näidatakse definitsioonide värskendusfaili installimise kulgu. Pärast faili ekstraheerimise dialoogiboksi sulgemist saate kontrollida viiruse- ja nuhkvaratõrje definitsioonide värskendamist. Selleks avage Microsoft Security Essentials, klõpsake nuppu Värskenda ja vaadake viiruse- ja nuhkvaradefinitsioonide olekut. Kuidas lahendada probleeme Microsoft Security Essentialsi värskendamisega Probleemi lahendamiseks, mille korral Microsoft Security Essentialsit automaatselt ei värskendata, minge järgmisele Microsofti veebisaidile: Microsoft Security Essentialsi värskendusprobleemide tõrkeotsing (http://windows.microsoft.com/et-ee/windows/troubleshooting-update-issues) Märkus. See artikkel on otse Microsofti tugiorganisatsioonist loodud artikkel ?FAST PUBLISH? (Kiiravaldamine). Selles sisalduv teave edastatakse probleemide ilmnemisel olemasoleval kujul. Kiiresti kättesaadavaks muutmise tõttu võib materjalides esineda trükivigu ja neid võidakse mis tahes ajal ette teatamata parandada. Muude asjaolude korral vaadake kasutustingimusi (http://go.microsoft.com/fwlink/?LinkId=151500) . Artikli ID: 971606 - Viimati läbi vaadatud: 8. märts 2014 - Redaktsioon: 4.0 Kehtib järgmise lõigu kohta: - Windows 7 Enterprise - Windows 7 Home Basic - Windows 7 Home Premium - Windows 7 Professional - Windows Vista Enterprise - Windows Vista Home Basic - Windows Vista Home Premium - Windows Vista hoolduspakett SP1 - Windows Vista hoolduspakett SP2 - Microsoft Windows XP Home Edition - Microsoft Windows XP Professional Edition - Microsoft Windows XP hoolduspakett SP 1 - Microsoft Windows XP Service Pack 2 - Microsoft Windows XP Service Pack 3 |kbexpertisebeginner kbsurveynew kbhowto KB971606|


text: Sport Line’i lisapakett Sädet ja sportlikku iseloomu lisab veelgi Sport Line’i lisavarustuspakett, mis pakub kvaliteetseid keredetaile, näiteks esi- ja tagaspoilereid, katusespoilereid ja külgliiste. Need kõik sobivad täiuslikult Sinu Opeli välimuse ja dünaamikaga. Sportlikku välimust rõhutavad veelgi kergmetallist valuveljed, mis on saadaval on ainulaadse OPC kujundusega ning erinevates mõõtudes (17-20 tolli). Kõiki OPC Line ́i keredetaile on võimalik paigaldada tehases või Amservi Opeli esinduses.


Kaelavalud 18.10.14 / Neuroloogia Juba pikemat aega vaevavad mind kaelavalud, pead pöörata ei ole võimalik ja vahel hakkab juba ka magamist segama. Olen proovinud massaazi, kiropraktikut, nõelravi, erinevaid salve ja samuti võimlemist kuid miski nagu ei aitaks vaid asi läheb tasapisi hullemaks. Hakkab nagu juba kogu õlavöötmele mõjuma. Samuti on sagenenud peavalud. Töö on küll kontoritöö kuid mitte päriselt 8 tundi ühe koha peal. Kaelavalu põhjuseks on sageli tõusnud lihaspinge koos kuklanärvide ärritusega. Ka muutused kaelalülides ja mitmesugused reumatoidsed liigesepõletikud põhjustavad kaelavalu. Soovitan teha rö. ülesvõtted kaelalülidest ja kui esineb ka muid liigestevalusid, siis reumaanalüüsid perearsti juures ja tulla neuroloogi konsultatsioonile.


Koeru vallas Norra mõisa juures on karu teinud viimastel päevadel tõhusat tööd ning kümmekonnast tarust osa pulkadeks lammutanud. Jäljerida viib metsa, seal on selgesti näha varjuline koht, kus loom on maitsvate kärgedega maiustanud. Mesinik Kalle Vihtre, kellele tarud kuuluvad, ainult ohkas juhtunu peale. «Selle suve ja sügisega on läinud karude nahka kümme taru ja end selle vastu kuidagi kaitsta on peaaegu võimatu,» ütles ta. Vihtre kogemust mööda ei toimi karude vastu isegi elektrikarjus, sest särtsu saamine ärritab karu ja lõpuks on purustused veelgi suuremad. Mesinikud on Vihteri teada katsetanud ka mängivate raadiote tarru jätmist, kuid need kipuvad langema taru juurde juhtunud inimeste saagiks. «Igasuguse lärmiga loom harjub, algul ehmatab, siis tuleb ju vaatama, mis hääl see on,» selgitas ta. Sootuks must sügis on olnud mesinik Tarmo Jaaniskil, kellel mõne nädala eest hävitas karu Laimetsa küla lähedal koguni 21 taru. Sündmuspaika läinud Jaanisk leidis taruvaremete kohalt tiirutamas vaid peotäie segaduses mesilasi ja võis seega kõik pered kahjumisse kirjutada. «Tundub, et karud lähevad aina jultunumaks,» lausus ta. Jaaniskist oli Järva Teatajal põhjust kirjutada juba kevadel, kui karu ennast tema tarude kaitseks paigaldatud elektrikarjuse alt läbi kaevas. «Tavaliselt on jahimeestele meesööjad karud teada, aga lasta neid ei saa, sest lubasid antakse välja nii vähe,» arutles ta. Jaaniski hinnangul on karude jultunud rünnete taga lihtsalt nende suur arvukus. Järvamaa keskkonnateenistuse jahinduse ja kalanduse peaspetsialisti Aleksander Siimensoni ütlust mööda on karusid Järvamaal tõesti palju: eelmisel aastal loendasid jahimehed maakonnas neid 80. Tänavu tohib neist lasta viit. Kaks karu on praegu juba lastud, üks leiti kuulitabamusega metsast surnult. Kas tegemist on salaküttimise või söötmiskoha juures sea pähe tabamuse saanuga, selgitab keskkonnainspektsiooni uurimine. Karukahjust tuleb teada anda keskkonnateenistusse, kes juhtunu kohta akti kirjutab. Siimensoni ütlust mööda on praegu vastu võetud määrus kulud hüvitada, kuid pole otsustatud, millises mahus ja kuidas täpselt raha välja makstakse. Siimenson lisas, et seadus on tagasiulatuva jõuga käesoleva aasta 1. jaanuarini, mistõttu saavad hüvitise korra jõustumisel tasu kõik need, kes on tarude rüüstamise vormistanud. Praegu on selliseid avaldusi Järvamaalt keskkonnateenistuses paarkümmend.


Klavan ja Cagliari alistasid taas Sampdoria ja edenesid karikasarjas kaheksandikfinaali - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt Sampdoriaga kohtus eestlase leivaisa ka esmaspäevases liigamängus, kui 1:3 kaotusseisust mäng 4:3 võiduks pöörati. Täna nii dramaatilist stsenaariumit vaja ei läinud ning Alberto Cerri 7. minuti avaväravast asus Sardiinia saare meeskond kiirelt 1:0 eduseisu. Kui teist poolaega oli mängitud kaks minutit ja mõned sekundid viis Daniele Ragatzu kodumeeskonna juba 2:0 juhtima. 87. minutil suutis Manolo Gabbiadini küll ühe värava tagasi lüüa, kuid rohkemaks külalised suutelised polnud. Keskkaitsja Klavan kuulus taas algkooseisu ning tegi kaasa kõik 90 minutit. See oli Eesti koondise kaptenile juba kuuendaks järjestikuseks mänguks, mil ta täismängu kirja saab. Viimati alustas Klavan pingilt 27. oktoobri liigakohtumises Torino vastu. Kaheksandikfinaalis kohtub Cagliari 18-kordse Itaalia meistri Milano Interiga. Mäng toimub jaanuari keskpaigas (täpne kuupäev pole veel teada).


Tüdruk Kepib Kutti (526)


source: wikipedia

text: Põld-lõosilm (Myosotis arvensis (L.) Hill) on taim kareleheliste sugukonnast lõosilma perekonnast, rahvapäraselt ka meelespea, äraunustamislill ja ära-unusta-mind-lill. Taim on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Skandinaavia lõunaosas, Kesk- ja Väike-Aasias, Põhja-Aafrikas. Võõrliigina kasvab ka Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. Eestis väga sage. Ta kasvab peamiselt põldudel ja aedades umbrohuna, vähem ka kuivadel pärisniitudel, teede ääres, mäenõlvadel, vahel liivikutel, enamasti aga inimesest mõjutatud aladel. Õisi tolmeldavad putukad. Seemned levivad loomade ja inimeste abiga. Põld-lõosilma ladinakeelne perekonnanimi on kreeka päritoluga: mys tähendab kreeka keeles 'hiir' ja otis 'kõrv'; arvensis tähendab 'põllu-'; nii et kokku 'põld-hiirekõrv'. Kirjeldus Põld-lõosilm on üheaastane tiheda ja laialivalguva puhmastikuga taim (peetakse rahvasuus ka samblaks), mis levib seemnete abil. Taim on inimkaasleja: kasvab peamiselt inimestega asustatud aladel. Seemneid on igal puhmal 500–1000. Põld-lõosilm eelistab veidi niisket ja varjulist kohta, kuigi võib lühikest aega õitseda ka väga päikesepaistelistes kohtades. Selle põhjuseks arvatakse olevat seemnete ja juurestiku küllaltki maapinnalähedane kinnitus. Ta õitseb hiliskevadest suve keskpaigani. Lillest mööda käijaile hakkab esialgu silma vaid suur sinetav õiemeri. Aga lähemal vaatlusel osutub see ühtlaselt sinakas õitekompleks suhteliselt sümmeetriliste õitega ja värviküllaseks vaatepildiks. Õielehed on suhteliselt sarnased ega erine pealtnäha tavapärastest kroonlehtedest. Õielehed, mida on harilikult viis, moodustavadki õie, mille keskel võib suurendusklaasiga vaadates eristada veel mitut kihti viieseid eri värvi rattakesi ja nende keskel paiknevat kollakat õiekobarat. Põld-lõosilma lehed mõjuvad veidi karedate või kleepjatena. Need on mõlajad või keeljad tömbi või lühidalt teritunud tipuga karedakarvalised lihtlehed. Nende pikkus on 1–7 cm, laius 0,5–1,5 cm. Ülemised lehed on rootsutud, istuvad, alumised ahenevad rootsuks. Juurmised lehed moodustavad kodariku ja kuivavad enamasti juba õitsemise ajaks. Taime vars on vastupidav ega kipu esimesel murdmisel järele andma. See omadus aitab taimel tuultele ja vihmadele ning nii loomade kui ka inimeste käimistele ja tegemistele vastu panna. Varsi on ühel taimel enamasti mitu, nad on lihtsad või juba alusel harunenud ning karvased. Vili on põld-lõosilmal munajas, sile ja läikiv mustjaspruun pähklike. Viljad varisevad sageli koos tupega. Viljaraod on õietupest vähemalt kaks korda pikemad. Karvad on alumises osas harali, ülaosas lidus. Paljuneb seemnetega, mis levivad mööduvate loomade karvadele ja inimeste riietele kinnitudes. Põld-lõosilm on suhteliselt kärme levikuga ja seda võib proovida ka kodus varjulistes kohtades ja metsa all kasvatada. Igal juhul kipuvad selle taime läheduses jääma kängu või peaaegu üldse ära kaduma maaharijale tavaliselt muret tekitavad nn päris umbrohud. Ta ei ole nii suurte õitega kui näiteks aedades sageli ilutaimena kasvatatav mets-lõosilm ja seega ei ole tal ka väärtust iluaednike jaoks. Luubiga uurides selgub, et põld-lõosilma väikesed õied on täpselt sama ilusad kui suurte peenralillede omad. Ka need on taevasinised ja viie kroonlehega, mille tipul on väikene sisselõige. Kroonlehed on omavahel kokku kasvanud ja moodustavad rattakujulise õie. Välislingid Liigikirjeldus ja foto Pilt Eesti katteseemnetaimed Karelehelised


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Kings De Nathan Hotel ideaalselt Yau Ma Tei's; ühes linna populaarseimas paigas. Vaid 33.8 km kaugusel, on pääs lennujaamast sellesse 3.5-tärni hotelli väga lihtne. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Kings De Nathan Hotel pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Hongkong's. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Külalised võivad valida 72 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kings De Nathan Hotel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Hongkong's.


Argentinast avastati kahe jalaga väljasurnud iidse madu kolju nagu Piibli 'Eedeni aed' - Tehn Põhiline Tehn Argentinast avastati kahe jalaga väljasurnud iidse madu kolju nagu Piibli 'Eedeni aed' Argentinast avastati kahe jalaga väljasurnud iidse madu kolju nagu Piibli 'Eedeni aed' Argentinast avastati iidsele kahe tagajalaga maole kuuluv 'ekstraoardinaarne' fossiil. Olend on saanud nimeks Najash, jalgupidise piiblimao Nahashi järgi. Argentiinast pärit Najashi uus fossiilne koljuKrediit: Fernando Garberoglio Väga harvadel juhtudel avastatakse erakordne fossiil, mis annab erakordse pilgu organismide rühma evolutsioonile. Seekord on see kaunilt säilinud iidse tagumiste jäsemetega mao Najash rionegrina kolju. Meie uurimus selle fossiili kohta on avaldatud ajakirjas Science Advances. See ja teised uued fossiilid aitavad vastata kauaaegsetele küsimustele madude päritolu kohta, näiteks kuidas nad kaotasid oma jäsemed ja arendasid välja oma väga spetsiifilised koljud. Kunstniku mulje Najashi maost, pisikeste tagajalgadegaAutor: Raúl O. Gómez, Buenos Airese Ülikool Najash rionegrina on oma nime saanud piibelliku jalaga 'Eedeni aia' mao Nahash (heebrea keeles madu) ja Argentina Río Negro provintsi järgi, kust fossiilid avastati. Najashi fossiilid on umbes 95 miljonit aastat vanad ja neid kirjeldati esmakordselt ajakirjas Nature fragmentaarse kolju ja osalise keha skeleti põhjal, mis säilitasid tugevad tagajäsemed. See tagajäsemetega fossiilne madu pälvis meedias suurt huvi, kuna see järgis varasemaid teateid tagajäsemetega fossiilsetest meremadudest. Najashi tegi ainulaadseks see, et tegemist oli kõrbes elava maamaoga, mitte ookeanis elava veemaoga. Lisaks ei surunud fossiile lamedaks katvate setete kaal ja seetõttu säilisid need erinevalt fossiilsetest meremadudest kolmemõõtmeliselt. Kahjuks tugines see esimene Najashi kirjeldus väga fragmentaarsele koljule. Madude evolutsiooni uurijad jäid arvama, milline võis välja näha nende iidsete loomade pea. kuidas tühistada Amazon Music Unlimited Nende ühisest anatoomiast teame, et maod arenesid sisalikest. Teame ka, et madude koljud on olnud nende edukate ja väga spetsiifiliste toitumiskohanduste võtmeks. Uued Najashi fossiilsed koljud oleksid madude kolju evolutsiooni mustri kohta väga informatiivsed. 2013. aasta veebruarikuu oli kuum päev, kui Fernando Garberoglio, toonane Universidad de Buenos Airese paleontoloogia bakalaureuseõppe üliõpilane, läks oma esimesel õppereisil La Buitrera paleontoloogiapiirkonda Põhja-Patagoonias, Argentinas. Temaga koos olid kaks paleontoloogi: Sebastián Apesteguía Universidad Maimónidesest ja Guillermo Rougier Louisville'i ülikoolist. Fossiilsete selgroogsete otsimine on kannatlik ja vaevarikas avastus. See eeldab, et peate olema maapinna lähedal, skannides kruusi, veerisid, kive ja setteid luukoe tuvastamiseks. Peate iga tüki üles võtma, seda hoolikalt kontrollima, maha panema ja seejärel tund-tunni järel kordama. La Buitreras kõrvetab teid kuum päike, lausvihm ja külm Andide tuul. Kuid see kõik on seda väärt. Eriti siis, kui ta, nagu juhtus Garberoglioga, lõpuks korjas üles vaid mõne sentimeetri pikkuse kivikese, et leida talle vastu vaatav väike, iidne, kondine nägu. Ma leidsin mao pealuu! Patagoonias avastatud iidsed Najashi isendidKrediit: Flindersi ülikool Rougier palus fossiili ise üle vaadata ja leidis, et tema üllatuseks oli Garberogliol õigus – seal oli peaaegu täielik, 95 miljonit aastat vana, 3D-säilinud madu kolju. Najashi nime andmisest on möödunud 13 aastat ja Fernando avastamisest seitse aastat. Tänaseks on pikk jaht andnud oma auhinnaks La Buitrera fossiilsetest paikadest pärit Najashi uute pealuude ja skelettide aardelaeka. Pikaajaline hüpotees on see, et maod arenesid välja pimedast, urgudest sisaliku esivanemast. Väikeste ussilaadsete väikesesuuliste urgumadude rühma, mida tuntakse skolekofiidide nime all, on pikka aega peetud kõige primitiivsemateks elavateks madudeks. Uus Najashi fossiilne materjal näitab, et iidsete madude liini koljud ei sarnanenud skolekofiidi madude omadega. Selle asemel olid Najashil ja tema liikidel suured teravate hammastega suu ja mõned liikuvad koljuliigesed, mis on tüüpilised enamikule tänapäevastele madudele. sügavad piibliõppe teemad Siiski säilitasid nad siiski mõned tüüpilisemate sisalike kondised kolju tunnused. Evolutsioonilises plaanis räägib Najash meile, et maod arenesid kolju liikuvuse suunas, mis on vajalik üsna suurte saakloomade allaneelamiseks, mis on paljude kaasaegsete madude tunnusjoon. Kriitiline teave on säilinud ka nendes uutes Najashi fossiilides säilinud luuhaaval. Näiteks peeti väga pikka aega tänapäeva madude silma taga asuvat vardataolist luud, mida nimetatakse jugaliks, võrdväärseks nende sisalike esivanemate postorbitaalse luuga. Argentiinas Patagoonias La Buitrera kohas töötavad paleontoloogidKrediit: Fernando Garberoglio samsung s10 plus väljalaskekuupäev Ühendkuningriik Järgnes idee, et jugal puudus kõigis madudes, nii fossiilsetes kui ka kaasaegsetes. Najashi uus kolju näitab veenvalt, et see pole õige. Najashi orbiidi all oleval luul on sama kuju, asend ja ühendused nagu tüüpilisemate sisalike L-kujulisel jugal. See näitab, et ussi alumine latt läks madude evolutsiooni käigus kaduma, jättes tänapäeva madudele maha vardataolise kangi. Kadunud on postorbitaalne luu, mitte jugal. Need uued Najashi isendid on suurepärane näide teaduse ennustavast jõust. Hüpoteese, nagu jugali olemasolu madudes, võib toetada uute andmete avastamine, mis neid ennustusi täidavad. Tulemuseks on see, et vana hüpotees võltsitakse ja uus kinnitatakse. Lühidalt, Najashi kolju ütleb meile, et esivanemate maod olid väga sarnased mõne nende lähedaste sisalike sugulastega, näiteks suure kehaga, suure peaga sisalikega, nagu Komodo draakonid. See on tõepoolest kaugel ideest, et maod võisid areneda pisikestest, pimedatest, ussilaadsetest väikese suuga esivanematest; ükski teadaolevalt iidsete madude fossiilid ei sarnane väidetavalt primitiivsetele väikesesuulistele skolekofiididele. See artikkel oli algselt kirjutatud Vestlus Michael Caldwell, Alberta ülikooli selgroogsete paleontoloogia professor ja Alessandro Palci, Flindersi ülikooli evolutsioonibioloogia teadur. Teistes uudistes on haruldane madu hüüdnimega 'Double Dave'. kaks pead, mis 'mõtlevad iseseisvalt' leiti hiljuti. Šokiuuring näitas, et Loch Nessi koletis võib tegelikult olla tõeline. Ja mesilasi koolitatakse politsei abistamiseks narkootikume ja lõhkeaineid nuusutama. Mida arvate sellest avastusest? Anna meile kommentaarides teada! Kuidas kasutada Facebooki uut iOS-i GIF-i tegija rakendust lühikeste silmuspiltide loomiseks? Kuidas oma Android-telefoni teisele ekraanile peegeldada või videoid monitoriga jagada viise, kuidas saate vabatahtlikuna tegutseda korjandused kolledži organisatsioonidele 5. mai ideid kas sa eelistaksid olla teismelised 1 minuti mängud kontorisse


source: CulturaX

text: Kuidas endale Lamborghini - Tips for you - Tipsed.Com Eksootilised Autod Kuidas endale Lamborghini ost tahes sõiduk on üsna kallis, enamik ostjaid, kuid võime endale Lamborghini on piiratud valige mõni.Iga Lamborghini on loodud väikeses linnas Itaalias ja on menüü funktsioone, mis lihtsalt surub ta äärmuslike finantsabi proportsioonid.Te saate endale Lamborghini Kui tõenäoline selle kõrge hind ja teha mitu sammu, et vabastada raha. Kasutage rahandus lepingute kaudu Lamborghini edasimüüjaga, et saada endale auto.Rahastamine läbi vahendusfirma võimaldab teha igakuiseid makseid Lamborghini mitme aasta jooksul. säästa raha ja saada uus Lamborghini paar aastat sisestades rendilepingut.Sul võib olla võimalik, et saada uhiuue Lamborghini vähemalt kolm aastat, madalama kuumääralt kui rahastamise teie auto.Sa peaksid ka otsida rendilepingud, mis võimaldab teil osta auto lõpus oma lepingu. Selge läbi ruumi endale Lamborghini müües teiste autode oma isikuandmete kogumist.Saate müüa klassikalised autod ja veoautod teenida raha, mida saab lähevad ära maksta oma Lamborghini. Vähenda oma igakuised maksed Lamborghini pannes suure summa raha, kui sissemakse.Sa peaksid püüdma saada nii palju raha kui võimalik valmis sissemakse langetada intressimäära koormust eluea jooksul laenu. Jälgige oma krediidireitingut, enne kui osta Lamborghini.Kleebis hind uue Lamborghini saavad toimeaine kiirelt tõttu kõrged seotud halb krediidi punktisummad. Lisa tarvikuid ja teenuse plaanid oma rahastamise lepingu, mis andis täislastis Lamborghini päevast alates.Kuumakse võib lõpuks on veidi suuremad, kuna need täiendused.Kuid võite märgata kasuks see kõrgem tasu, kui sa ei pea maksma raha õlivahetuse ja hooldus. Lükka oma esialgse sissemakse õhupalli makse lõpus rahastamine.Teil on võimalik salvestada tuhandeid dollareid lühiajaliselt lõpuossa kokkuleppele, et prognoosib kõrgemat palka tulevikus. Koguda nimekirja era- müüjatele ja kogujatele, kes müüvad kasutatud Lamborghinid teie piirkonnas.Privaatne edasimüüja tavaliselt hoida iga sõiduki oma nimekirja top seisukorras, et saada parim väärtus ostjaid.Küsige teavet oksjoneid ja muud üritused toimuvad müüja poolt.


text: Avidius Cassius (Imperator Caesar Caius Avidius Cassius Augustus; sünninimi Caius Avidius Heliodorus; u 130 – 175) oli Vana-Rooma kaaskeiser 175. aasta aprillist juulini. Vana-Rooma keisrid Sündinud 130 Surnud 175


Õppus toimub KV keskpolügooni lõunaosas, Tõõrkõrves, Rabasaares, Läste ja Patika piirkonnas. Kaitseliidu Tallinna, Harju ja Rapla malevate allüksustest moodustatud maakaitsepataljonile lisaks on maastikul vastutegevuses Kalevi jalaväepataljon ja liitlasriikide (Ameerika Ühendriigid) kaitseväelased. Kaitseliitlased harjutavad pataljoni raamistikus kaitse- ja viivituslahingut. Kalevi jalaväepataljon ja liitlased harjutavad oma standardseid lahinguprotseduure osalemaks suurõppusel SIIL. Liitlasüksused tegutsevad keskpolügoonil Abrams M1A2 tankidega, teatas Kaitseliit. Õppusel osalevad jalaväeüksused on suurema lahingutegelikkuse saavutamiseks varustatud osaliselt laservestisüsteemiga MILES (Multiple Integrated Laser Engagement System). Kokku on maastikul 1500 kaitseliitlast, kaitseväelast ja liitlaste sõdurit. Reede, 24. aprilli õhtul liiguvad Raplamaa, Harjumaa ja Lääne-Virumaa teedel õppusele HUNT 2015 suunduvad Kaitseliidu allüksuste kolonnid ja liikumiskiirus võib olla piiratud. Õppus lõppeb 26. aprilli keskpäeval rivistusega KV keskpolügoonil ja rännakkolonnid alustavad seejärel pühapäeva pärastlõunal liikumist Tallinna, Paldiski, Rapla, Keila ja Kose suunas. Kaitseliit palub liiklejatelt mõistmist ja tähelepanelikkust.


Arôms Natur Silky Repulp Treatment tugevalt pinguldav süvahooldus - Kehapood.ee 23Päeva06:09:45 Ilutooted » KODU » Looduskosmeetika » Arôms Natur Silky Repulp Treatment tugevalt pinguldav süvahooldus E-POOD - Arôms Natur Silky Repulp Treatment tugevalt pinguldav süvahooldus 1 996,67€1 497,33€/L 23Päeva06Tundi09Minutit44Sekundit Kahe unikaalse toote – Repulp Serum ja Radiance Touch – seerumid toniseerivad ning pinguldavad nahka juba esimesest kasutuskorrast alates. See on silmaga nähtav ning käega katsutav! Tootekood: 61065 Kategooriad: Ilupakkumised, Näoseerumid ja õlid, NÄOHOOLDUS, Looduskosmeetika, Intensiivhooldus, Ökokosmeetika/ allergikud EAN: 8413568013245 pinguldav ja toniseeriv normaliseerib kollageeni tootmise Aroms Natur Silky Repulp Treatment pakub Sulle tõhusa kompleksse hoolitsuse vaid kahe lihtsa sammuga. Viirukit, karikakart, Kigelia Africanat, damaskuse roosi ning taimset hüaluroonhapet sisaldavad seerumid toniseerivad ning pinguldavad nahka juba esimesest kasutuskorrast alates. Seerumites sisalduv taimne hüaluroonhape pinguldab nahka tõhusalt, mõjudes naha sügavamates kihtides, taastab koheselt naha niiskustasakaalu ning normaliseerib kollageeni tootmise. Pärast 28 päeva kasutamist on nahk elastsem ning sügavuti toidetud. Mikrotoitained koos baobabi ja karikakra ekstraktiga toetavad kollageenikiudude, elastiini ja proteoglükaani sünteesi. Kahe toote täiuslik liit on ka nahka pehmendava ning taastava toimega. Uuringust, kus osales 10 naist vanuses 30–40 eluaastat, kes kasutasid Natur Silky Repulp kompleksset näohoolitsust regulaarselt iga päev, selgus, et 70,52% naistest oli pärast testi nahk tunduvalt siledam, siidisem ning rohkem pingul. Kasutamine: Esmalt kanna näole kaks tilka INSTANTSOFT seerumit ning masseeri see õrnalt näole, kaelale ning dekolteele. Seejärel kanna näole kaks tilka PROLIFT seerumit ning korda sama protseduuri. Kasuta regulaarselt ning nahk muutub nooruslikumaks, pehmemaks, siidisemaks ning siledamaks. Ole esimene, kes hindab toodet “Arôms Natur Silky Repulp Treatment tugevalt pinguldav süvahooldus” Tühista vastus Bulgarian rose, Crambe, Daisy, Hyaluronic acid, Indian frankincense, Kigelia africana, Natural vitamin E, Squalene. 23Päeva06:09:44


text: Vulkaaniline saar Vulkaaniline saar on saar, mis on tekkinud veealuste vulkaanide purske tulemusena ja kerkinud üle merepinna. Nad kujutavad endast veealuse vulkaani tippu ning koosnevad väljavoolanud ja tardunud kivimitest. Vulkaanilised saared on tekkinud laamade lahknemisel (Tristan da Cunha saared), laamade kokkupõrkumisel (Kuriilid) ja kuumade täppide piirkondades (Hawaii saared). Tavaliselt ei teki nad ükshaaval, vaid hulgakaupa, kuigi pole haruldane, et nad ükshaaval tekivad. Suurim vulkaaniline saar on Island, mille teke on seotud nii laamade lahknemise kui ka kuuma täpiga. Vulkaaniliste saarte teke ja hävimine võivad kesta tuhandeid ja miljoneid aastaid. Siiski on mitu juhtumit, kus vulkaanilised saared on tekkinud ja kadunud lühikese aja, mõne aasta jooksul. Selline on näiteks Islandi rannikul olev Surtsey. Charles Darwin esitas hüpoteesi, mille kohaselt on korallsaarte teke seotud vulkaanilise saare pikaajalise aeglase vajumisega veepinna alla. Ta täheldas, et vulkaaniliste saarte rannavetes kasvavad sageli korallid, mis saare ümber korallriffe moodustavad. Korallid on võimelised kasvama ja kui saar järjest enam vee alla vajub, muutuvad korallrifid vulkaanilise saarega võrreldes järjest kõrgemaks. Lõpuks võib juhtuda, et kogu vulkaaniline saar on vee alla vajunud, aga selle asemele on tekkinud korallsaar.


Sotsiaalkaitseminister Tsahkna julgustab isasid vanemapuhkusele jääma(29) Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna lausus tänase võrdse palga päeva puhul, et inimesed peavad saama palka tehtud töö, mitte muude kriteeriumide alusel ning soovitab isadel kasutada isapuhkuse võimalust. Eurostati 2013. aasta andmetel oli Eestis palgalõheks 29,9 protsenti, olles Euroopa suurim. Kuna töötasu on enamike inimeste jaoks peamiseks või isegi ainsaks sissetulekuallikaks, mõjutab see lisaks igapäevasele tarbimiskäitumisele ka hüvitiste ja pensioni suurust ning laste elukvaliteeti, vahendab sotsiaalministeerium. Sooline palgalõhe on kõrgem vanuserühmades, kus pere loomine on tõenäoline ja eelkooliealiste laste olemasolu mõjutab naiste palka negatiivselt. Samuti jaguneb erinevalt naiste ja meeste hoolduskoormus. Näiteks ei pruugi isadel olla tegelikkuses võimalik kasutada neile ette nähtud õigusi (isapuhkus, lapsehoolduspuhkus jne). Seetõttu on tähtis soodustada isade vanemapuhkusele jäämist ka edaspidi. "Olukorras, kus tööturule siseneb vähem inimesi kui sealt lahkub, on iga töötaja muutumas järjest olulisemaks ja väärtuslikumaks. Tähtis on tõsta inimeste teadlikkust ja julgustada neid oma õiguste eest seisma. Julgustan isasid rohkem oma lastega koos olema ning nende kasvatamisest osa võtma ka vanemahüvitise ajal. Valitsusel on plaan muuta vanemahüvitise süsteem paindlikumaks just selles suunas, et ka isad otsustaksid oma väikeste lastega koju jääda. Isade roll laste kasvatamisel on selgelt alatähtsustatud ja tihti kinni ühiskonna hoiakutes, mida tuleb aga muuta," lisas sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna. Soolise palgalõhe vähenemise üks eeldusi on piisav hulk kvaliteetseid lastehoiukohti, et lastevanematel oleks võimalik töötada. Norra rahastusprogrammi ja sotsiaalministeeriumi toel töötab Tallinna Tehnikaülikool 2016. aastaks välja lasteaiakohtade jaotusmehhanismi, mille eesmärk on lasteaiakohtade õiglasem jaotamine, võttes võimalikult palju arvesse vanemate soove ja vajadusi. Samuti luuakse lähiaastatel ESF programmi toel juurde kuni 1200 lastehoiukohta, vahendab sotsiaalministeerium. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71293795


Milt f 8 01 liigeste ravi, Terapeutilised laserseadmed Töötlemisprotsessi ohutus tagatakse jahutussüsteemi kasutuselevõtuga, mis võtab arvesse termilise lõdvestuse perioodi. Iseteenindaja, Vene Post, Kuller, Logistikaettevõte Laserteraapia seade Milta-F W Varustatud polümeersete valgusjuhiste komplektiga, mis võimaldab keha terapeutilist efekti tugevdada ja optimeerida. Punane punane tuli on efektiivne kohtades, kus sidekude on lahti. Nagu laserravi, on punasel tulel ka valuvaigistav toime. Lisaks aitab see parandada mikrotsirkulatsiooni. Pidev ebajärjekindel infrapunakiirgus, mida tekitavad ka kvantlaserravi seadmed, aitab omakorda ühtlustada kesk- ja autonoomset närvisüsteemi. Seda tüüpi kiirguse kliinilisteks mõjudeks on naha suurenenud uuenemine, suurenenud mikrotsirkulatsioon, suurenenud valulävi, tselluliidi ennetamine ja ravi. Lisaks hõlbustab pidev ebajärjekindel infrapunakiirgus laserkiirguse tungimist kudedesse, suurendades laserravi tõhusust. Meditsiiniseadmed koju Tänapäeval kasutatakse paljude haiguste raviks mõeldud kvantlaser-seadmeid edukalt mitte ainult meditsiini- ja meditsiiniasutustes, vaid ka kodus. Enam kui haiguse jaoks on välja töötatud tõhusad ravimeetodid, kus on üksikasjalikult ära toodud keha punktid, mida tuleb mõjutada, samuti kokkupuute aeg ja selle parameetrid, mida saab reguleerida kodulaser kvant seadme esipaneelil. Kvantravi on väga tõhus, kuid see võib varieeruda sõltuvalt haiguse tõsidusest ja patsiendi vanusest. Kvant- laser- meditsiiniseadmete kasutamine võib märkimisväärselt vähendada ravi aega ja vajadusel vähendada ravimite annuseid. Kuidas kvantteraapia töötab Inimkeha koosneb tohutul hulgal rakkudest. Nende rakkude võime täita oma funktsioone, nagu gaasivahetus, molekulide süntees, transport ja muud, määrab inimese tervise või ebatervisliku. Kvantravi kasutamise näidustused Tänapäeval on kvantteraapias kasutatavad meditsiiniseadmed leidnud rakendust peaaegu kõigis meditsiinivaldkondades. Laseriseadmete kliiniline kasutamine liigeste, haavade, põletuste, südame-veresoonkonna, seedetrakti, endokriinsüsteemi ja närvisüsteemi haiguste raviks on kliiniliselt tõestatud. Samamoodi saab kvantseadmeid kasutada vere laserkiirgustamiseks vere puhastamine laserigaimmuunsuse stimuleerimiseks, joobeseisundi ja tursete eemaldamiseks. Protseduuri ajal tuleb laserravi aparaadi emitter kanda kehale bioloogiliselt aktiivsete punktide piirkonnas või teha seadmega pendli liigutusi nahast 0, sentimeetri kaugusel. Tavaliselt hõlmab kvantteraapia mitut kursust 2—4 aastasmillest igaüks koosneb 5—15 seansist. Esimene kursus on sissejuhatav ja annab minimaalse efekti, järgnevatel on ravitoime. Üksikasjalik teave kvantravi seadmeid kasutava ravi kohta on toodud aparatuuriga kaasasolevates metoodilistes soovitustes. Laseri- ja kvantteraapiaseadmed hind alates 5 tuhat rubla Laserteraapia kasutamine on väga efektiivne paljude haiguste ravis ja suurendab immuunsust. Kvantteraapia parandab märkimisväärselt uimastiravi ning võimaldab vähendada pillide ja ravimite kasutamist, andes samas kehale vähem stressi. Terapeutiline toime tugevneb tänu erinevate kiirguste samaaegsele kokkupuutele: pidev infrapunakiirgus, impulsslaser ja magnetväli. Seade on loodud spetsiaalselt koduseks kasutamiseks ja on efektiivne paljude haiguste ravis, samuti immuunsuse tugevdamiseks. Millised on raviseadmed? Seda kasutatakse haiguse kõigis etappides: raviks, ennetamiseks ja rehabilitatsiooniks. Lastele alates Kõik seadmed siin Kõiki seadmeid saavad patsiendid ise kasutada nii statsionaarses või ambulatoorses keskkonnas kui ka kodus. Soovime teile kõigile tervist ja elurõõmu.! Liigesed on tänapäeva meditsiini kõige tavalisem probleem. Kui õiget ravi ei tehta õigeaegselt, võivad artroos ja artriit põhjustada väga kurbi tagajärgi, isegi patsiendi surma vanadel inimestel reieluukaela luumurru korral suur tõenäosus. Kõige tavalisemad liigesehaigused hõlmavad deformeeruvat osteoartriiti ja artriiti. Riistvara töötlemise kontrollimatu kasutamine on keelatud. Kokkupuude toimub kõige sagedamini üks kord päevas. Kõik lahused, elektroforeesi ravimid segatakse ja valmistatakse vahetult enne protseduuri. Sa ei saa istungeid edasi lükata lootuses suurendada tõhusust. Jälgige mõõdukust. Ühekordne toime kehale ei tohiks ületada 20 minutit. Kangad, mida kasutate protseduuride ajal, peavad olema puhtad, looduslikest kiududest. Nad peavad niiskuse kiiresti imenduma, vahetades neid iga päev. Järgides kõiki raviarsti ettekirjutusi ja kasutusjuhiseid, muutub füsioterapeutiline seade teie tervise ja heaolu allikaks juba aastaid. Laserseadme valimine kodus töötlemiseks Füsioteraapia on mitmesuguste haiguste ravi. Nad kasutavad seda nii uimastiravi ajal kui ka vahetult pärast seda. Selline integreeritud lähenemine võimaldab haigust terveks ja lõplikult ravida, kuid selleks, et kasutada laserfüsioterapeutilisi seadmeid, tuleb pöörduda ravi ja profülaktika asutuse poole või minna iga päev kohalikku kliinikusse. See on ebamugav ja mõnel juhul väga rahaline. Täna räägime koduseks kasutamiseks mõeldud laserravi seadmetest. Maja ja korteri tingimustes saavad nad ravida mitmeid haigusi, tõsta immuunsust ja saavad ravida nii täiskasvanuid kui ka lapsi. Osta laserteraapia seade otse tootjalt ja veebipoe kaudu. Nende maksumus on madal kui võrrelda seda ravikuuri maksumusega kliinikus, siis on seadmele kulutatud raha vaid kursuselekuid siiski tasub end ära osta. Iga seade võitleb teatud haiguste kogumiga ja mõttetu kasutamine ei põhjusta sümptomite kadumist, vaid nende levikut ja süvenemist. See toob kaasa valu ja põletiku kõrvaldamise, vereringe aktiveerimise ja organismi enda jõudude stimuleerimise haiguse vastu võitlemiseks. Käimasolevate protsesside isikupärastamine toimub salvestatud programmide tõttu, mis võimaldavad teil saadud andmeid redigeerida. Tarnija soovitab seadet kasutada kõõluste nikastuste, vigastuste, seljavalu, kõhrekoes tekkivate degeneratiivsete protsesside ja artroosi korral. Arstid soovitavad kasutada seadmeid artriidi, bursiidi, verevalumite ja adduktorisündroomi korral. Kui vajate odavat laserravi aparaati, sobib Alma Med kaupluse pakutav hind teile. Võtke eelnevalt ühendust ettevõtte töötajaga ja konsulteerige tasuta. Toode on sertifitseeritud ja saate seda kataloogist kohe tellida. Seda kasutatakse laialdaselt enam kui haiguse raviks, millel on selgelt väljendunud kliiniline toime. Seda kasutatakse eri valdkondade meditsiiniasutustes kardioloogia Kaasaskantavad seadmed lihasluukonna haiguste raviks ja ennetamiseks, spordimeditsiin. See oli tema, kes avastas, et ravimite samaaegne toime. Intravenoosne vere kiiritamine vlok Infrapunakiirgusega laserkiirgus aktiveerib vereringet, taastab ja tugevdab immuunsust, soodustab ainevahetust, normaliseerib hormonaalseid protsesse Iseteenindaja, Vene Post, Kuller, Logistikaettevõte Laserteraapia seade Milta-F W Varustatud polümeersete valgusjuhiste komplektiga, mis võimaldab keha terapeutilist efekti tugevdada ja optimeerida. Eesmärk Kvantteraapiaseade Vityaz on mõeldud paljude haiguste valutuks raviks kudede, rakkude, täpsuse mõjutamise kaudu. Iseteenindaja, Vene Post, Kuller, Logistikaettevõte Vityaz kvantravi seade Milta seeria F on kompaktne laserravi seade, millel on inimkehale kasulik mõju. See on tema... Iseteenindaja, Vene Post, Kuller, Logistikaettevõte Laserteraapia seade Milta-F W Kaasaskantav seade otolaringoloogia ja dermatoloogia haiguste raviks ja ennetamiseks. Uzormed® magnetilise laserravi seadme terapeutilisteks teguriteks on pidev laserkiirgus alates pika lainega ultraviolettkiirgusest kuni kuni. Üks võimalus kehas laserkiirgusega ülitõhusaks kokkupuuteks on intravenoosne laserkiirguse kiiritus vlokmis on praegu edukalt kasutatud kardio. Sellel on täiendav fotokaamera, mis on spetsiaalselt paigutatud väljaspool kiiritatud ala piire ja registreerib osa kudedesse hajutatud. Infrapunakiirgusega laserkiirgus aktiveerib vereringet, uuendab ja tugevdab immuunsust, soodustab ainevahetust, normaliseerib hormonaalseid protsesse, valkude sünteesi, parandab vere omadusi mikronite abil. Iseteenindaja, Vene Post, Kuller, Logistikaettevõte Laserteraapiaseade Milta-F W Matrix-mini on kaasaskantav laserravi seade, mille toiteallikaks on toiteadapter. Ühe tunni möödudes on põis uuringuks ning raviks piisavalt, samas. Kopsude treenimine hingamise abivahendite toodete abil tõhustab määratud ravi, patsiendid oma raviarsti aidata kopsude ravimite tursee või tervishoiutöötajat, kes jälgib Teie ravi. Milta f 8 01 reumatoidartriidigan. Foto nr 8. Mavit aparaat. Meesnäärme isemassaažiks võite kasutada spetsiaalseid seadmeid, näiteks Mavit. Markelovi Instrumendid Milta-F, Rikta.


text: Kirjandusteadus on filoloogia haru, mis uurib ilukirjandust. Kirjandusteaduse allharudest võib tuua esile kirjandusteooria, mis käsitleb ilukirjanduse eripära, vorme ja funktsioneerimist, kirjandusajaloo, mis käsitleb maailmakirjanduse ja selle harude ajaloolist arengut, samuti üksikuid kirjanikke ja teoseid kirjanduse ajaloo perspektiivist, ning kirjanduskriitika, mis analüüsib kirjandust toimiva protsessina, spetsiifilisematest distsipliinidest poeetika ja stilistika. Samuti on kirjandusteadusel kolm alldistsipliini (haru). Need on bibliograafia, historiograafia ja tekstoloogia. Kirjandusteadus on tihedalt seotud esteetikaga. Kirjanduse uurimise asutusi Tartu Ülikool Tallinna Ülikool Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus Eesti Kirjandusmuuseum Eesti Kirjanduse Selts Eesti Kirjanike Liit Kirjandusajakirjad Keel ja Kirjandus Looming Loomingu Raamatukogu Vikerkaar Kriteerium Vihik Vaata ka kirjandusteaduse mõisteid kirjandusteadlaste loend


kukk, kuradi, kõva kurat, vitt, dogging, sperma, humping, läbitungiv, tupp, doggy style, tool, vene


text: Mikk Reintam: Inglismaa on unistus, Skandinaavia huvitav - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Mikk Reintam: Inglismaa on unistus, Skandinaavia huvitav (3) 02. NOVEMBER 2011, 13:54 INTERVJUU Jyväskylä JK rivistuses värskelt Soome pronksmedalid kaela saanud Eesti U-21 koondise kaitsetugi Mikk Reintam unistab mängimisest Inglismaa Premier League'is. 21-aastane endine Tallinna Flora, Valga Warriori ja Viljandi Tuleviku keskkaitsja andis Soccernetile põhjaliku intervjuu, vastates seejuures ka paljudele fännide poolt saadetud küsimustele. Kui omal ajal olid Eesti jalgpalli peamiseks müügiartikliks kaitsjad, siis viimastel aastatel on välismaale siirdunud enamjaolt poolkaitsjad ja ründajad ning jätkuvad lähevad kaubaks väravavahid. Reintam on selles osas meeldiv erand, tehes aasta alguses suure ülemineku Viljandi Tulevikust Soome tippklubisse ja kehtestades end lahe taga põhikoosseisu mängijana. Tasuks oluline roll U-21 koondises ning juba ka esimesed mängud Eesti põhikoondises. Kuidas ja kui vanalt ristus Sinu tee jalgpalliga? Jalgpalliga alustasin 6-aastaselt Sauel, kui käisin veel lasteaias. Niipalju kui mäletan, siis sai enne seda mängitud tavalist hoovijalgpalli. Esimesse klassi minnes sai liitutud FC Flora noortemeeskonnaga, treeneriks Ivo Lehtmets. Läksin esimesse trenni kuulutuse peale, mis oli koolis seina peal. Trenni valik oli täiesti vabatahtlik ning kumbki vanematest mingisugust suunamist ei rakendanud. Esimene korralikum trenn leidis aset siis 1997. aasta hilissügisel TEMPT'i saalis. Samasse treeninggruppi kuulus algusest peale ka näiteks Meelis Peitre. Totaalselt, kui nii võib öelda, nakatusin jalgpalli peale 1998. aasta MMi. Juba 16-aastaselt olid Valga Warrioris Esiliigas põhimees. Kuidas seda aega iseloomustad ja mida üldse arvad Warriorist ja Zaur Tšilingarašvilist? Valga Warrior tuli loomuliku jätkuna FC Flora süsteemis, kui noorteliigade kõrval sai tehtud esimesed sammud meestejalgpallis. Üleminek ei olnud kindlasti kerge, kuid kindlasti lihtsustas seda Zaur, kes oli olnud juba eelnevalt paar aastat minu treeneriks. Esimene aasta Valgas olin pigem vahetusmees ja seda ilmestab see, et hooaja peale alustasin ainult ühes mängus algkooseisus. Tihti sain mänguaega kümmekond minutit ja positsioon oli samuti iga mäng erinev. See oli viimane aasta, kui kodumängud toimusid Valgas. Järgmise hooaja alguses liikusid paljud põhimehed edasi ning hooaja jooksul olin keskkaitses kindel valik. Valgast sain väga vajalikku mänguaega, mis minu arust on noorele pallurile eriti tähtis. Zaur on väga hea noortetreener, kes tunnetab mängijaid hästi ning trennides ei hakanud kunagi igav. Pärast Warriori aega said 18-aastaselt Floras põhimeheks, 19-aastaselt jäid Reimi tulekuga Floras pingile ja läksid Viljandisse, 20-aastaselt tõusid juba Soome kõrgliigas põhimeheks. Keskkaitsja kohta nii noorelt väga tormiline areng. Kui Tähtis on Sinu arvates töö/andekuse suhe? Esimesel aastal FC Floras oli treeneriks Tarmo Rüütli. See oli esimene kokkupuude professionaalse jalgpalliga. Seoses koolilõpetamisega jäid hooaja ettevalmistusel osad treeningud vahele, kuid seda rohkem tuli tööd teha iseseisvalt. Tänu paari meeskonnakaaslase vigastusele sain hooaja alguses mänguaega ja mängud suuresti ka õnnestusid ning mänguaega jagus korralikult hooaja lõpuni välja. Järgmiseks hooajaks vahetus treener, hooaja ettevalmistusel oli paar rumalat vigastust ja haigestumist. Teistel sujus kõik korralikult ning siis jäingi varumehe rolli. Aasta keskel läksin Viljandi Tulevikku, kus sain mänguaega ja vajalikku vastutust. Viljandis oli väga mõnus meeskonnahing ja mängida väga hea. Treeneritega tahan ikka hoida häid suhteid, üritan kõik asjad võimalikult hästi ära teha juhiste järgi. Leian, et kui sa pole jalgpallis superandekas, mida on vähesed, siis tuleb enamus läbi raske töö. Kas Floras anti selgelt signaal, et Sind ei vajata, ja saadeti Viljandisse laenule? Kuna ma polnud hooaja jooksul ühtegi minutit Meistriliigas mänginud, siis oli see tagantjärgi mõeldes hea, et sain Viljandisse. Samuti tekitas see vajadust ennast tõestada, et saada uuesti FC Florasse tagasi. Selles mõttes oli signaal selge, et hetkel polnud tase piisav ning Floras mänguaega lihtsalt ei jagunud. Järgmine samm oli kõigile üllatuseks. Eesti amatöörklubist Soome kõrgliigasse. Kuidas Sul see õnnestus? Kas Florast väljajäämine kasvatas sportlikku viha ja soovi näidata, et Sind ei tasu maha kanda? Tekkis võimalus minna testima JJK Jyväskylä'sse. Esialgu oli testiperioodi pikkuseks nädal ning kuna läks hästi, pikendati seda pidevalt, kuni lõpuks peale kahte kuud testimist sõlmisime lepingu. Need kaks kuud on hästi meeles - kuna iga liigutus trennis/mängus võis olla viimane, siis kõike pidi eriti hoolega tegema. Ning loomulikult tahtsin ma ennast tõestada jalgpallurina ja et mind on veel vara maha kanda. Eks see oli ka väike lisamotivaator. Kas selle testimis võimaluse ajasid ise välja või on Sul olemas oma agent? Kuidas iseloomustad oma klubi peatreenerit? Agenti mul ei ole ning testima sain isa töökaaslase kaudu. Kindlasti oleks palju lihtsam, kui oleks agent, kes pidevalt asjadega tegeleks. Klubi peatreener on Kari Martonen, kes on siin teist aastat, samuti on ta Soome U21 koondise abitreener. Hästi rahuliku iseloomuga treener, kes tõstab harva häält. Üritab rahulikult asju seletada. Nõuab, et me mängiksime lühikest söödumängu. Kas alles 2009. aastal Veikkausliigasse tõusnud Jyväskyläs on hetkel mingitpidi jalgpallibuum? Kui võrrelda hokipronks JYP publikut JJK-ga, siis on need peaaegu võrdsed. Kui suurearvuline on mängudel aktiivne fännigrupp ja palju võõrsilmängudele fänne kaasa sõidab? Mis seos on JJK-l Barcelonaga? Vapil Barca värvid, mänguvorm on Barca värvides ja kodulehel tõlge hispaania keelde. Kuidas on hokifännide ja vutifännide omavahelised suhted, kas fännid kattuvad? Kõrgliiga jalgpall on Jyväskyläs suhteliselt uus. Esimest korda läbi ajaloo tõusti liigasse 2009. aastal. Võib öelda tõesti, et on väikene buum, kuid mulle on jäänud mulje, et kohalikele on spordi jälgimine lihtsalt mõnus ajaviide, olgu siis selleks jalgpall, jäähoki või pesapall. Aktiivne fännigrupp Harjun Pojat koosneb kodumängudel umbes 50 fännist, kes laulavad laule ja elavad häälekamalt kaasa. Võõrsilmängudel käib aktiivselt umbes kümmekond fänni, välja arvatud mäng KuPSi vastu, mis on kohalik derby ja kus oli üle 100 meie fänni. Meeskonna eesmärk on võita mängud samasuguse mängustiiliga nagu Barcelonagi ehk söödumänguga. Lisaks tehakse koostööd mingil määral juunioride tasemel, kui suvel käisid Barcelona noortetreenerid näidistreeninguid läbi viimas. Samuti on käinud üks noor väravavaht Barcelonas testimas. Eks mingil määral ikka fännid kattuvad, Soomes on jalgpall suvel number 1 ja talvel on mõistagi jäähoki. Et kui on spordipisik sees, siis käiaksegi suvel vaatamas JJK'd ning talvel JYP'i. Kui palju nädalas trenni teed? Mitu korda jõusaali jne? Hooaja jooksul on tavaliselt üks trenn päevas, vahel harva kaks. Ettevalmistuse ajal oli umbes 10 trenni nädalas. Jõusaalil on oma kindel osa, tavaliselt kord nädalas. Palju abi on olnud spetsiaalsetest sprinditrennidest, kus korrigeeriti enamasti tehnikat, kuid arendasime ka vajalikke lihaseid. Milline on praegu noormängijate (umbes 14-17-aastased) mentaliteet? Kas suhtumine on sellises eas "ah, selle jalgpalliga niikuinii kuhugi ei jõua" või pigem positiivne? Milline oli Sinu suhtumine selles eas? Kui suur võib olla see talentide protsent, kes murdeeas jalgpallist võõrdub? Mida saaks teha selleks, et potentsiaalsed Piirojad-Vassiljevid jalgpalli juurde jääksid ja tuleviku heaks tööd teeksid? Selles eas hakkavad spordi tegemise kõrvale tulema muud ahvatlused ning tihti langeb spordi tegemine tahaplaanile. Siin on väga tähtis klubi/treeneri ja kodupoolne toetus, et mängijad ei kaoks ära jalgpalli juurest. Samas ei saa hoida inimesi vägisi spordiala juures ja kui endal tahtmine puudub, siis ei tule ka asjast midagi välja. Kuidas vaatad tagasi Rüütli perioodile Floras? Kui oluline on nii noorelt sellist taset saada, miks meeskonna hooaeg kiiva kiskus, kas 18-aastaselt tehtud võrdlused Raio Piirojaga võisid omamoodi karuteene teha? Minu jaoks oli see väga hea, et sain nii noorelt suurt vastutust ja samuti tasemel treeninguid. Meeskonna sisekliima oli väga hea ning oli palju eeskujusid, kellelt uusi teadmisi omandada. Hooaeg läks suuremalt näolt ikkagi palgaprobleemide nahka. Seda võrdlust Piirojaga ei ole ma kunagi väga tõsiselt võtnud. See on rohkem meedia ülespuhutud. Ei oska öelda, kas midagi oleks läinud teistmoodi, kui seda võrdlust poleks tehtud. Võib-olla on see lisanud isegi rohkem indu, et olla võrdluse vääriline. Kui suur oli üllatus sel kevadel saada koondisekutse? Kas jalg Baski vastu mängides värises ka? Üllatus oli suur, kui kutse sain, sest Veikkausliigas oli hooaeg alles alanud ja olin mänginud paar mängu. Samuti arvasin ise veel päev enne mängu, et platsile ei saa, ehk vaid kümmekond minutit, kuna kaks päeva varem oli olnud liigamäng. Siiski usaldati platsile ja niiöelda jalavärin kadus peale paari esimest pallipuudet. Millised olid muljed koondise Lõuna-Ameerika turneelt? Lõuna-Ameerika turnee iseenesest oli väga vinge. Mängisime kaks väga tugevat mängu ja saime kõik väärtuslikku kogemust. Eriti sügava mulje jättis mäng Uruguay'ga. Täiesti erakordne oli see, kui palju sealsetele inimestele jalgpall tähendab ja et väikses linnas, võib liialdamata öelda, olid kõik inimesed tänavate ääres meeskondi tervitamas või staadionil kaasa elamas. Kuidas klubis suhtutakse sellesse, et esindad Eesti erinevaid koondiseid ja pead palju klubi juurest ära käima? Klubi on väga rahul, et esindan koondist, olgu siis selleks U21 või A-koondis. Treener teab, et rahvusvahelisel tasemel saab tugevaid mänge ning see aitab arengule kaasa. JJK-ga sõlmisid kolmeaastase lepingu. Kas tuleval hooajal näed end kindlasti veel seal või sihid juba kuskile edasi? On Sinu vastu juba kuskilt mujalt ka huvi üles näidatud? Praeguse seisuga alustan 1. detsembril ettevalmistust JJKga. Eesmärgiks on kindlasti Veikkausliigas läbi lüüa ja võimaluse korral edasi liikuda. Huvitav oleks mängida näiteks Norras ja kunagi ka Inglismaal. Millistes mänguelementides näed endal veel kõige rohkem arenguruumi võrreldes näiteks koondise põhitegijatega? Vaeva tuleb näha kõigi elementidega - füüsiliselt tugevamaks, palliga enesekindlamaks jne. Kõige rohkem peab veel tegelema mängu avamisega ja kunagi ei tee paha ka tehnika kallal töötamine. Mida arvad koondise võimalustest Iirimaa vastu? Tehes Iirimaa vastu omi asju korralikult, pidades kinni mänguplaanist, siis on kõik võimalik. Tuleb ära kasutada vastaste eksimused ja ise neid vältida. Millega oma jalgpallivälist aega sisustad? Jalgpalliväline aeg kulub peamiselt internetis sõpradega suhtlemisele, filmide vaatamisele. Palju jägin ka erinevaid Euroopa suurliigasi. Nüüd hooaja lõpupoole kulub tänu tihedale mängugraafikule enamus ajast lihtsalt puhkamisele, et olla valmis järgmiseks mänguks. Millises liigas sooviksid ennast proovile panna ja mida sooviksid Eesti koondisega saavutada? Suur unistus on olnud mängida Premier League'is, kuid reaalselt võttes oleksin väga rahul, kui saaks ennast proovile panna Championshipis. Kindlasti oleks huvitav ka näiteks Norra liigas mängida. Palju Sa jälgid kodust Meistriliigat? Millele peaksid Eesti klubid panustama, et saada rahvast staadionitele? Soomes publikuhuvi ikka kõvasti suurem, aga seal vist hoki ikka number üks. Kodusel Meistriliigal hoian pidevalt silma peal. See aasta on olnud vägagi huvitav ja teeb rõõmu, et Kalju on lõpuks saanud korraliku meeskonna kokku ja hoiab pinget hooaja lõpuni. Kohalikud klubid peaksid pidevalt tegema reklaami ja äratama niimoodi huvi publikus. Küll need inimesed lõpuks ka tee staadionile jõuavad. Kas oled peale jalgpalli ka muud sporti teinud ja mis on olnud Sinu hobid? Jalgpall on olnud ainuke trenn, kus olen käinud. Hobidena suvel mängin golfi ja talvel meeldib suusatada. Pean ennast küllaltki sportlikuks ning vaba aega üritan tihti spordiga sisustada. Kuidas klubis suhtutakse Eesti koondise edusammudesse? Klubis ollakse ikka positiivselt meelestatud Eesti edust ja elatakse kaasa, et me jõuaks EMile. Mis liigadel ise silma peal hoiad ja kas on Sul ka mõni lemmikklubi? Silma hoian peal kõikidel Euroopa suurliigadel ja samuti teiste eestlaste tegemistel koduklubides. Igas suuremas liigas leidub oma lemmik, kellele rohkem pöialt hoian. Lemmikklubiks on pikemat aega olnud Chelsea. Kui tihti külastad Soccernet.ee-d? Soccernet.ee'd külastan peaaegu iga päev, et hoida kursis ennast kodumaise jalgpalliga. Kus Sa näed ennast 5 aasta pärast? Viie aasta pärast, loodan, et olen teinud sammu edasi Veikkausliigast mõnda teise Skandinaavia tippliigasse või siis unistusena Inglismaale. Kuidas suhtud sellesse, et Sind jäeti eemale ajaloolistest play-off'i kohtumistest Iirimaaga? Kuidas plaanid ise mänge vaadata, kas staadionil või TV vahendusel? Kindlasti oleks tahtnud olla meeskonnas, kuid samal ajal on samuti väga tähtsad U-21 mängud Hispaania ja Horvaatia vastu ja seal on mul hetkel rohkem meeskonnale anda. Arvatavasti tuleb siis mänge televiisori vahendusel jälgida. Kuidas jäid rahule JJK hooajaga ja enda tegemistega? See hooaeg sai täidetud hooaja algul seatud eesmärk - medal ning Euroopa koht. Seega sai kõik saavutatud, aga kindlasti jäi natuke kripeldama asjaolu, et oli väga hea võimalus võita veel hõbe, kuid meeskonna väheke kõikuv vorm hooaja keskel ei lubanud seda. Mida tahad öelda oma fännidele? Fännid on jalgpalli kõige tähtsam osa, sest nemad teevad mängust mängu. Mida rohkem teid staadionil kaasa elamas käib, seda parem. Kirjelda seda tunnet, kui oled staadionil ja kõlama hakkab Eesti hümn? Kas Sul on hümni sõnad peas? Hümn enne mängu aitab veel tõsta keskendumise taset ja valmisolekut mänguks. Endal ikka on hümn suuremalt jaolt peas ja laulan alati kaasa ka. Hooaeg on läbi saamas. Kuidas sisustad oma puhkust ja milllal hakkab ettevalmistumine uueks hooajaks? 7. novembrist algab U21 laager ja koos sellega ka mängud. Pärast seda saab nädal jalgpallist eemal olla. Siis peab hakkama vaikselt liigutama (jooks+jõusaal), et valmis olla detsembris algavaks uueks hooajaks.


Seminar „Üksikvanemate huvide kaitseks – ühiskonna nõrgema osa vaesuse vähendamine“ 19. veebruar 2015 | Tartu Naiste Varjupaik Seminar on avaürituseks Naiste Tugi- ja Teabekeskuse poolt elluviidavale projektile, mis jätkab aasta jooksul üksikvanemate kaitset nõudvate kampaaniatega. Projekti eesmärgiks on saavutada muudatused seadustes, et üksikvanematel oleks elatise kättesaamine kindlustatud. Eestis on praegu 42 000 üksikvanemaga peret, neis kasvab kokku 56 000 last. Uuringute järgi on iga teine üksikvanem vaesusriskis, ~8 500 üksikvanemaga peret elab süvavaesuses. Elatisevõlgnikke on ~9000, nad võlgnevad oma lastele kokku 10 miljonit eurot. Hetkel on seadusandlus puudulik ükskivanemate olukorra parandamiseks. Seminar aitab teadvustada poliitikutele ja ametnikele selgelt, numbrite ja eluliste näidete varal, kuidas tuhanded üksikvanemad ja nende kaudu kümned tuhanded Eesti lapsed elavad vaesuses või vaesuse piiril, kuna ei saa kätte neile seadusega ette nähtud elatist. Neljapäeval, 19. veebruaril 2014 kell 11.00-13.00 hotellis Euroopa (Paadi 5, Tallinn) Ida-Euroopa saalis. Tutvu lähemalt sisu ja esinejatega SIIN.


Meie väike saladus, Sirp | President Meie väike saladus, Sirp Saja-aastase Eesti Vabariigi president on Kersti Kaljulaid, kes on pälvinud esimese pooleteise ametiaastaga poolehoiu oma sisukate kõnede, ühiskonnas oluliste teemapüstituste ja isikupäraga. President Kaljulaid on oma tegevuse ja sõnadega juhtinud tähelepanu perevägivalla ennetamisele, tervisespordile, konservatiivsete väärtuste sisule, noorte kaasamisele riigiasjadesse ning e-riigi võimalustele. Võib julgelt öelda, et president Kaljulaid kehastab teatavat paradigmanihet Eesti ühiskonnas: see puudutab nii ettekujutust naissoost tippjuhtidest, tarkadest ja väärikatest naistest kui ka presidendi institutsioonist kui sellisest. Tänu sellele on presidendil hulgaliselt kaasarääkijaid ning teda peetakse eeskujuks nii naiste kui meeste seas. Kirjutab Rebeka Põldsam Rebeka Põldsam: President Kersti Kaljulaid, palju õnne Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul! Riigi juubel tundub paslik sündmus, mille puhul arutada, mida tähendab tänapäeval patriotism ehk kuidas mõtestada praeguses ajas isamaalust. Kindlasti võetakse tänavu erilise tähelepanu alla EV põhiseadus kui dokument, mis riigi aluspõhimõttena seab eesmärgiks kindlustada riik, mis on rajatud vabadusele ja õiglusele, ning tagada rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade. Kuna olete liberaalkonservatismist päris palju kirjutanud ja riigipeana kursis Eesti riigi olulisemate protsessidega, siis millised on teie silmis praegu kõige olulisemad ettevõtmised ja väljakutsed, mis neid põhiseaduse eesmärke täidavad ja patriotismi väljendavad? Kersti Kaljulaid: Kahtlemata on meie põhiseadus mitmes mõttes imeline dokument. Kui hakkasin 15-16 aastat tagasi esimest korda põhiseaduse peale rohkem mõtlema, siis tundus kõik seal kirjutatu iseenesestmõistetav ja omane nagu DNA. Tegelikult peab igaüks iga päev mõtestama, mida see tähendab, et oled vaba ja teised kaaskodanikud on vabad. Põhiseadusega on seatud Eesti riigi kõige tähtsamaks eesmärgiks pikaajaline ja turvaline areng demokraatliku õigusriigina. Riigi jätkusuutlikkuse ja rahvusvahelise aktsepteerimise tagavad õigusriigi väärtusi kandvad põhimõtted. Selleks on äärmiselt oluline, et me ise neid põhimõtteid riiklikult austame. Võimatu on öelda, et kodus ma ei respekteeri näiteks vähemuste huve, ja siis minna piiri taha ja nõuda, et teised riigid peavad respekteerima väikeriigi huve -see on üks ja sama asi. Mida tähendab patriotism? Kas patriotism peab tegema vabaks või seadma piirid? Kas rahvuslus peab olema asi, mille nimel tuleb tuua ohvreid, või miski, mille üle saab olla põhiliselt uhke? Meil naistena on alati see küsimus, et kas peaksime mõtlema hästi palju sellele, et Eesti riigis oleks rahvastiku juurdekasv taastetasemel, või tohime meiegi nagu kõik teised haritud naised maailmas teha oma valiku vabalt? Me tegelikult teame, et maailmas ei ole ühtegi riiki, kus võimaluste, vabaduste ja jõukuse kasvades oleks tehtud valik pigem hästi paljude laste saamise kasuks, loobudes kõigist muudest võimalustest, mida ühiskond ja elu ja maailm meile pakuvad. Ma arvan, me peame selle üle mõtlema ja sellest ausalt rääkima. Usun, et Eestimaa tühjaks ei jää, sest kahtlemata on Eesti heaoluriik: looduslikult sobilikus kohas, kus pole kliima kataklüsme; geopoliitiliselt on see küll veidi aktiivne regioon, aga ausalt öeldes, vaadates, mis mujal maailmas toimub, siis ei ole isegi ju selle üle põhjust kurta. Kui tahame oma keelt ja kultuuri kaitsta, tuleb meie ümber toimuvaid globaalseid muutusi vaadates mõelda, kuidas kõige paremini keele ja kultuuri säilimine tagada. Minu meelest on see see, kui iga Eesti kooliealine saab minna eestikeelsesse kooli, sest ta on kultuuriruumis piisavalt sees, tal on kõigi teiste eesti inimestega, kelle kodus ka eesti keelt räägitakse, võrdsed võimalused. Taas kord, see ei ole midagi eriomast. Kõigil, kes mujal on elanud, on kogemus, et kõik inimesed saavad tegelikult teises keele-ja kultuuriühiskonnas alati hakkama. Kõiki neid meie ümber toimuvaid trende arvesse võttes tundub mulle, et edu toob see, kui ei joosta vastu trendi ega püüta tulevikku edasi lükata, vaid püütakse aru saada ja kiiresti kohaneda. Maailm ei ole suletud paik ja selleks et teiste inimestega suhelda ja neid mõista, tuleb õppida keeli. Miks ei võiks olla eesti lasteaiad kakskeelsed, nii et kõik lapsed oleks algkooli astudes kaks-või kolmkeelsed? Seepärast on ka väga tore, et meile tuleb ülikoolidesse järjest rohkem inimesi mujalt, kes õpivad ära ka eesti keele ega ütle, et see on liiga vähese kasutajaskonna keel. Kõik, kes on keeli õppinud, loevad harjutamiseks selles võõrkeeles päevalehti, et erinevatest rahvastest ja kultuuridest paremini aru saada, nii nagu tahame, et meist aru saadaks. Tänapäeva maailmas pole keele kõnelejate arv enam nii oluline kui see, et see avardab silmaringi, kui omandada kaks-kolm-neli muud kultuuriruumi enda ümber. Mulle tundub, et see on selline edasiviiv ja julgustav jõud XXI sajandi muutunud maailmas, kus inimesed liiguvad rohkem. Meie juurde tullakse: me oleme nii jõukad küll, et meie juurde kannatab tulla. Ja me ise läheme ära ja tuleme jälle tagasi. Seda muuta ju ei saa ja miks peaks. Põldsam: 1918. aasta 23. veebruaril loeti ette manifest kõigile Eestimaa rahvastele ja 1926. aastal võeti vastu päris keerulise eellooga, aga hiljem rahvusvahelist populaarsust kogunud kultuuriautonoomia seadus. Teise maailmasõja ajal põgenes kümneid tuhandeid inimesi Eestist läände. Sellest, millises hirmus ja kodumaaigatsuses, kurbuses, rõõmus ja harjumises nad elasid, räägivad eesti kirjanduse mitu suurt peatükki. Eksiilis oli võimalik anda edasi mingisuguseid Eesti põhiväärtusi, mida siin enam ei olnud võimalik kanda. Kaljulaid: Kuidas ei olnud? Lihtsalt rääkida ei tohtinud, aga kanda oli vägagi võimalik. Ma isegi arvan, et neid arendati ka täiesti selgelt edasi, sest kui me teisest otsast välja tulime aastal 1991, siis me olime ikkagi hämmastavalt valmis olema jälle vabad. Põldsam: Omavahel peeti muidugi mingil määral ühendust ja suletus polnud 50 aastat täielik. Aga on väga oluline meeles pidada, et neid, kes toona vabasse maailmasse põgenesid, aitasid lääne riikide inimesed. Nüüd on jällegi rändekriis, aga Eesti Vabariik on olnud põgenike küsimuses üpris tõrjuv. Jääb mulje, nagu oleksid ka paljud kultuuritegelased unustanud, et meil on ajalooline vastuteene kohustus võtta abivajajad vastu. Kui rahvas seda ei märka, kas siis põhiseaduse järgi ei peaks riigijuhid võtma vastutuse luua võimalikult efektiivsed meetmed ja vahendid, et korralda väljastpoolt tulevate inimeste vastuvõtt, muu hulgas olukorras, kus meil on ajaloo suurim tööjõupuudus? Kaljulaid: Poliitikud ei saa teha midagi, milleks ühiskond valmis ei ole, kuid poliitikud ei saa ka öelda, et ühiskond ei ole valmis ja sellepärast ei saa me mitte midagi teha, vaid poliitikute ülesanne ongi kaasata kultuuritegelased ja teised huvirühmad rääkima, et ühiskond oleks millekski valmis. Demokraatlikus riigis ei saa keegi teha otsust, milleks ühiskond ei ole valmis, aga ülesanne on vedada eest sinnapoole, kuhu usud, et ühiskond peaks liikuma, olema valmis tegema neid otsuseid, mida on vaja teha. Mis puudutab põgenike vastuvõtmist, siis puudus Eestil mitmete teiste Euroopa riikidega võrreldes 2015. aastal kas või puhttehniline valmisolek midagi teha. Aga me võtsime ennast väga kiiresti kokku, kui saime aru, et olukord on tõsine ja tuleb käituda solidaarselt. Leppisime kokku, et võtame õiglase arvu põgenikke, keda me usume, et me suudame vastu võtta. Oleme neile pakkunud samasugused elutingimused, mida pakume Eesti enda inimestele, kellel on raskusi. Seejuures tuleb mõista, et kui inimene tuleb kusagilt, kus ta on kaotanud kõik, siis ta otsib oma perele parimat ja eelistab sihtkohta, kus ta saab võimalikult kõrget palka. Seega ei saa midagi ette heita, kui keegi teisese migratsiooni käigus ka lahkub. Eesti solidaarsuskohustus on muidugi võrdlemisi väike võrreldes sellega, et näiteks tunamullu tuli Eestisse teistest riikidest 15 000 inimest juurde, kellest lõviosa Euroopa Liidu riikidest. Siia tullakse ja Eesti inimesed on ka esimesest ehmatusest üle saanud, nähes, et solidaarne käitumine pole ühiskonnale kalliks maksma läinud või suurt mõjutanud ja hüsteeria on vaibunud. Küll aga on inimesed jätkuvalt mures meie komberuumi kestmise pärast. Inimene tunneb ennast tihtipeale ebamugavalt, kui kultuuripilt tema ümber väga kiiresti muutub. See on täiesti arusaadav, seda pole mõtet eitada, tuleb rääkida ja mõelda, mis on see paras. Sirvisin hiljuti ühe Marseille' koolidirektori kirjutatud raamatut, kus ta räägib, et ei saa Prantsuse liberarlismi - liberte, fraternite, egalite - oma koolis enam õpetada, sest klassis on palju neid, kes löövad pisikese mošeest saadud brošüüri lauale ja ütlevad, et see on nende tõde. Ka sellest tuleb rääkida ja sellega tegeleda ning sellepärast ma räägingi komberuumi hoidmisest. Kui rääkida manifestidest, siis paar aastat tagasi olin Trinity kolledžis, kuhu kõik seda Book of Kells'i vaatama lähevad, aga seal oli ka Iirimaa iseseisvusdeklaratsioon, mis algab sõnadega „To all Irishmen and Irishwomen", see on kõigile Iiri meestele ja naistele, Eesti manifest algab aga sõnadega „Kõigile Eestimaa rahvastele". Nende oma on ainult kaks aastat vanem, aastast 1916, aga see näitab, et mõnes asjas oli Eesti juba tollel ajal ikkagi võrdlemisi arenenud: naisi ei olnud vaja eraldi kaasa kutsuda, sest naised olid nagunii kaasas. Eesti naistel oli valimisõigus juba 1917 aastast ja selles mõttes on Eesti alati olnud võrdlemisi liberaalne demokraatlik maa. Tõenäoliselt on selle üks põhjus hõre asustatus, mille puhul ümberringi toimuv eriti ei häiri, kui sul ongi ruumi olla vaba. Kadunud majandusteadlane Andres Arrak lausus kuldsed sõnad, et vaadates, kui paljud eestlased saavad teha tiiru ümber oma maja ebakohaselt riietatuna või üldse milletagi, siis on meil kindlalt maailma kõige rikkam riik. Eestluse definitsioon on palju mõjutatud meie elukeskkonnast, mis on üks Euroopa fantastilisemaid ja paremaid. Meie väike saladus! Põldsam: Praeguse Eesti kuvandi- ja identiteediloome on kootud e-residentsuse ümber, millega meelitatakse virtuaalselt tuhanded inimesed üle maailma Eesti riiki teenusena tarbima. Virtuaalne e-teenus ei välista siin viibimist, aga ei anna selleks ka mingit alust. Kui kuuluvus kui e-teenus on osa meie nn rahvusvahelisest rahvuslusest, mis on suunatud eelkõige edukatele ettevõtjatele, kelle toodud raha ongi riigi ühishüve, siis kuidas võiks siit edasi liikuda, et vähemalt kohalikus plaanis selgesõnaliselt kaasata identiteediloomesse kõigi Eesti (vähemus)gruppide huvid? Kaljulaid: E-residentsusel, kui me tahame sellest rääkida, on potentsiaali olla ka targa immigratsiooni tööriist, kui me tahame Eestisse eluga hakkama saavaid inimesi, kes loovad lisandväärtust. Läks päris kaua aega, kuni ülikoolid saavutasid selle, et vähemalt doktorikraadi siin saanud inimesed võivad Eestisse jääda. Ma arvan, et oleks üsna loogiline, et ka magistrikraadiga inimesed, kes on siin samal ajal tihti ka töötanud ja hästi sisse sulanud, võiksid siia jääda. Ja e-residentide hulgas oleks mõistlik teha pakkumisi tulla ja teha äri ka füüsiliselt siin. Näiteks Jaapani ettevõte Blockhive juba on Ida-Virumaale tulnud. See käib orgaaniliselt. Me ei olegi pidanud selleks tegema mingisugust suurt kampaaniat. Põldsam: Ma just mõtlen, et kuidas sellesse kuvandiloomesse tuua juurde ka nõrgemate hääli. Kaljulaid: Marika Mägi on rääkinud matrilokaalsest ja matrilineaarsest muinasajast ja selle järelmõjudest. Mulle meeldivad tema mõtted. Eks kogu ajalugu, eriti nii kaugetest aegadest rääkides, on alati lugu ja jutt, ja tema lugu on julgustav ja väärtuslik kõigile eesti naistele, aga neid lugusid on teisigi. Neid lugusid on ja tuleb. Varsti me oleme sealmaal. Sa tajud, et see on õhus. Ma mäletan, et sajandivahetusel oli õhus, et meie majandusedu jätkub, eeldused olid olemas. Aga kui sa siis ütlesid, et oled üsna kindel, et edu tuleb, siis öeldi, et sa ei saa seda tõestada ja ei usutud seda, aga see tuli! Täpselt samamoodi, kui ma vaatan ametnikke või kultuuritegelasi meie ministeeriumides, kus on väga palju vanuses 25 kuni 40 tegijaid, kes on jõudnud üsna kõrgele ja kaugele ju läbi selle asja, mis kunagi oli klaaslagi, kuid on ilmselt jää ja sulab, siis seesama taju ütleb, et muutus tuleb. Teiseks, minagi arvasin 20 aastat tagasi, et see juhtub iseenesest: kui tõusulaine on tõstnud kõiki laevu, on piisavalt ressurssi, et oma nõrgemate eest hoolitseda. Ilmselgelt ei ole nii läinud! Me oleme vähehaaval õppinud ja saanud paremaks ja peame osundama sellele, et nüüd oleme kindlasti piisavalt jõukad, et hoida vähemalt tõsiselt hädas olijate inimväärikust. Selle kõige jaoks meil tegelikult juba raha on, aga me peame tegema õiged valikud. See on oluline asi. Me peame mõistma, et see on kohalike omavalitsuste kätes, meie inimeste vabatahtlik töö, ja me saame kõiki neid asju endale lubada. Eelkõige peame kokku leppima, et me tahame, ja siis mõistma, et ka saame. Ei pea olema teab mis rikas koht, et arvestada ühiskonna nõrgematega. Põldsam: Donald Trumpi valimine, Poola antipluralistlik radikaliseerumine, Brexit, rändekriis, #MeToo kampaania ja nüüd meil endal 104 kirja ümber tekkinud ägestumine näitavad, et lõhed ühiskondades üle maailma süvenevad. Pealegi on eestlased enda üle alati nalja teinud, et eestlase parim söök on teine eestlane ning eestlane olla ikka nukker ja tõsine nagu rahvalaul ja must vammus. Millega polariseerumist vähegi takistada? Kaljulaid: Ega keegi täpselt ei tea, kuidas lahendada olukord, et informatsioon on odav, aga ka üsna väärtusetu või isegi miinusmärgiga. Praegusel ajal, kui ebateadusi ning alternatiivmeditsiini ja kõiki muid imelikke asju tuleb uksest ja aknast, peab koolihariduses midagi radikaalselt teaduspõhisuse suunas muutuma ja tuleb selgitada, mis asi on tõeväärtus. Mulle tundub, et osa asju, mida me õpetame, ei ole üldse enam vajalikud. Ühelt poolt küsitakse, et kuna meie kool ometi rahu saab ja pidev muutumine ära lõpeb. Minu vastus on: mitte kunagi. Tegu on ka paradigmamuutusega: tänapäeva maailmas, kus kõik see, mida me praegu kasutame, on viie aasta pärast kiviaeg, käivad asjad teised tempos. Esimesse klassi tuleb laps, kes kasutab palju keerulist tehnoloogiat, ta siseneb koolisüsteemi teisel tasemel kui meie omal ajal. Võib-olla võiks seetõttu mingisugused asjad kooliprogrammist kõrvaldada? Seda ju ka arutatakse ja katsetatakse. Mina olen konservatiivne ja arvan, et eesti keelt peab oskama vigadeta kirjutada. Kui küsida, kas koolis peaks jätkuvalt õpetama näiteks heegeldamist ja puutööd samas mahus, siis seda jällegi ma ei tea. Lapsel on vaja saavutada mingisugune käeline osavus, selleks et tema aju välja areneks. Kas seda tuleb teha aga nii, nagu oleme teinud siiamaani? Need ongi kõik need arutelukohad, mis peavad aitama meil oma leiutised üle elada. Ma arvan, et oluline koolireform, mis toob ühiskonnas kaasa suure muutuse, on lihtsustatud õppekava alusel õppivate laste ja erivajadusega laste toomine tavakooli. Sellega ei tohi muidugi absoluutseks minna, sest kõigil peredel ei ole jõudu tagada lihtsustatud õppekava või puudega lapse kooliskäimist ja neile peab jääma võimalus õppida internaatkoolis ja saada sealt kogu teenuste pakett. Sugugi mitte kõiki erivajadusega lapsi ei tule panna lihtsustatud õppekavaga tavakooli. Aga kui pere on valmis panema lapse tavakooli ja lahendatakse ka tugiisikute küsimus, siis on see superreform. See võimaldab inimkonda näha laiemas spektris. Kui sul on klassis sügava puudega laps, siis see, kui seal on ka mõni teist värvi laps või tedretähnidega või imeliku nimega laps, ei tundu enam üldse nii erinev. See annab väga palju juurde - ja mitte ainult lihtsustatud õppekava läbinud lapsele, kellel on edaspidi lihtsam ühiskonnas toime tulla - need lapsed teevad kohutavalt palju head meie ühiskonnale. Nad õpetavad oma klassikaaslasi, nende vanemaid ja õpetajaid väga palju. Ma olen seda ise näinud, sest 1990ndate keskel olid minu laste lasteaias puuetega laste rühmad. Ma nägin, kuidas kolmeaastane arvestabki sellega, et mõnel inimesel ei ole „kõiki tükke küljes" või et ta ei õpigi kunagi rääkima. Kui laps kasvab üles enesestmõistetava teadmisega, et teistsugune inimene on tavaline inimene, keda koheldakse võrdsena, siis ta enam ei muutu. Siis ei juhtu ka nii nagu Maarjo Mändmaa AS Hoolekandeteenustega, kui ta püüab puuetega inimesed panna iseseisvalt elama, soetab kuhugi kodusid ja eluruume, mispeale teised inimesed ütlevad, et „minu kinnisvara väärtus langeb, kui naabrid on teistsugused inimesed". Need inimesed, kes on lapsest peale teistsugustega harjunud, selliseid avaldusi ei tee. Sellepärast olen ma täitsa kindel, et see on meie ühiskonda vägagi arendav reform. Põldsam: Te olete oma ametiajal presidendi institutsiooni ja selle kuvandit oma tegevuse ja olemisega päris palju muutnud. Hea töötava järgi olete töö-ja pereelu võimalikult lahus hoidnud. Paistate silma selgesõnaliste kõnedega, mis on ühiskonnas alustanud mitmeid olulisi debatte. On näha, et olete oma positsiooni presidendina süsteemselt läbi mõelnud. Kuidas te mõtestate Eesti presidendi rolli XXI sajandil? Kas see võiks veel muutuda? Milliste autorite lugemine või kogemused on kõige enam kujundanud teie mõtteid ja arusaama Eestist ja riiklusest? Kaljulaid: Presidendi rolli näen ikkagi selgelt olla primus inter pares - esimene võrdsete seas. Minu silmis on igaühel siin ühiskonnas roll ja ta on selles rollis ühtemoodi võrdne kõigi teiste Eesti inimesega. Eks mind ole mõjutanud ka inimesed, kellega koos olen kasvanud, näiteks korporatsioon Filiae Patriae, kelle lipukiri „Eesti tütar, Eesti kodu, tugevasti seotud olgu!" pole üldse piirav, kui vaadata, kui palju on ühiskondlikult aktiivseid Filiae Patriae liikmeid. Isamaa tütred lähevad üksteisele appi ja sealt edasi ka isamaale. Need on küll suured sõnad, aga see on elementaarne, instinktiivne käitumisviis, kui sa oled nii kasvatatud -olema patrioot. Mis puutub raamatutesse, siis mul pole ühtki filosoofi või majandusteadlast, kelle teoseid käsiraamatuna kasutaksin. Kui mul on kirjutada vaja, siis loen teiste kõnesid, alates Sokratesest kuni tänapäeva autoriteni välja, lihtsalt sellepärast, et äkki mõni asi kõnetab -ja tavaliselt ikka kõnetab. Olen pigem paljuhaarav kui süsteemne lugeja, nii et tulistan siin puusalt. Mul on kolm täiesti lahus seisvat mõttevoolu, mis on mind kõige enam mõjutanud. Esiteks Eesti looduse kirjeldajad-mõtestajad. Terve nõukaaja lugesin Eesti Looduse ajakirja, mis mind väga mõjutas. Lõpuks ei läinud ma ju aastaid mitte kuhugi Erich Kumari „Eesti lindude välimäärajata". See on üks selline mõttesuund bioloogia ja selle ajalooga, kus on kindlasti veel Darwini liikide tekkimine ja kirjeldus, kuidas Watson ja Crick said aru biheeliksist ja kuidas sellega edasi toimetati. Jälgin siiamaani, kuhu loodusteadus läheb. See on mulle väga oluline. Kuskil kõrval tulevad kõik need, kes on kirjeldanud Eesti elu ilukirjanduse vahenditega, alustades Mihkel Mutist, Mats Traadist, Paul-Erik Rummost, Arvo Valtonist. Kui hakkasin suuremat huvi tundma kirjanike kui isiksuste vastu, siis meeldisid väga Aino Kalda ja Jaan Raamoti päevaraamatud, Elo Tuglase päevikud ja „Õrnroosa" on imeilus raamat Hella Wuolijokist. Näiteks Loone Otsa Mustamäe raamat ja sellesarnased aitavad ajastut mõista ja mõtestada. Mulle meeldivad ka raamatud Madeleine Albrightist ja Margaret Thatcherist. Samamoodi on Tammsaare nagu pärisosa. Kolmas vool algab Austria koolkonnast ja Friedrich von Hayeki raamatust „Road to Serfdom" („Teekond orjusse", 1944). Majandusteadus on mu meelest sotsiaalteadus, sest seda on võimatu ühiskonna ja demokraatia aruteluprotsessist lahutada. Hayekist lähtuvalt olen lugenud ka Keynesi - Marxi tõesti ei ole, aga Pickettyt ja tema kriitikuid jällegi olen. Alan Greenspani mälestused räägivad väga palju kaasaegsest majandusest, kuidas kange liigutada või liigutamata jätta. Lugesin seda prantsuse keeles, sest olin endale ära keelanud inglise keeles lugemise, kui see välja tuli. Kui loed Austria koolkonda, siis on seal Alexis de Tocqueville - ja jõuad Aquino Thomaseni välja, kellest Austria koolkond alguse sai. Ma olen lugenud ka oma kursavenda Valdur Mikitat, kelle kirjutistes on oma sügav tõde meie kohta. See on utreeritud, seal on palju väljamõeldut, see pole ülearu teaduspõhine, aga sellel polegi tähtsust, sest ta kirjeldab, kuidas väga paljud eestlased ennast ja maailma tegelikult näevad ja tajuvad. Ja mis meil siin siis on? Kultuur, keel, loodus - muud ei ole.


text: Eesti jalgpalli kaks tõsist ohumärki | Raplamaa Sõnumid Avaleht Arvamus Eesti jalgpalli kaks tõsist ohumärki Eesti jalgpalli kaks tõsist ohumärki Prantsusmaal lõppenud EM õpetas Eesti jalgpallile ühe olulise tõetera – iialgi enam ei saa me oma kehvasid tulemusi põhjendada sellega, et oleme väike riik. Islandi elanike arv on ligikaudu 330 000 ja nemad suutsid välja panna koosseisu, kes alistas Inglismaa ning jättis kõikidele pealtvaatajatele kustumatu mulje. Viimase viie nädala jooksul on Eesti jalgpall saanud kaks tõsist ohumärki, et kuskil midagi logiseb. Esmalt pidi rahvuskoondis vastu võtma 0:7 kaotuse Portugalilt. Kui me loodame näha edasiminekut, siis isegi tulevasel Euroopa meistril ei tohiks lasta endale puur palle täis lüüa. Teine, ja minu hinnangul tõsisem ohumärk oli see, et Eesti meistri FC Flora eurohooaeg piirdus Meistrite Liiga esimese eelringiga. Eriti nukraks teeb asjaolu, et FC Flora arvelt liikus järgmisesse ringi edasi Gibraltari meisterklubi Lincoln Red Imps. No Gibraltari klubidest võiks meie jaks ikka üle käia. Aga võta näpust, ei käi. Esmalt said eestlased A le Coq Arenal toimunud esimeses kohtumises küll 2:1 võidu, kuid jäid nädal aega hiljem võõrsil 2:0 alla. Tulemus – häbiväärne väljalangemine esimeses eelringis. See faux pas maksis meeskonna peatreenerile Norbert Hurdale ka tema töökoha. Kõrged eesmärgid, nukker reaalsus Eriti kurbnaljakas tundub FC Flora ebaõnnestumine selles valguses, mida klubi on aastate jooksul endale eesmärgiks seadnud. Tänavu 26. veebruaril esitles FC Flora algavaks hooajaks oma meeskonda ning käis välja ambitsioonikad plaanid. Siis öeldi otse välja, et hooaja eesmärk on teha samm eurosarja alagrupiturniiri suunas. "Me ei lähe sinna kogemusi hankima, vaid ikkagi vastaseid üle mängima," ütles peatreener Hurt toona ning lisas: "Suurem eesmärk on Euroopas teha samm alagrupiturniiri suunas. Peame hakkama vastaseid kahe mängu kokkuvõttes üle mängima. Seda tahame selgelt teha juba sel aastal." Need olid kõik julged ja kiiduväärt väljaütlemised – vähemalt siht oli selge. Kurb, et nendele eesmärkidele nii järsk ja halastamatu lõpp tuli. Igal suvel ootan ma jalgpallifännina Eesti klubide esinemist Euroopa karikasarjades. Igal suvel loodan, et mõni neist jõuab alagrupiturniirile. Seni veel tulutult. Kõige lähemal on sellele olnud Nõmme Kalju ja Levadia. FC Flora on terve oma ajaloo jooksul esimesest ringist edasi pääsenud vaid ühe korra. See on valus statistika. Soola raputab haavadele tegelikult üks nüanss veel. Kui FC Flora oleks Gibraltari klubist jagu saanud, oleks järgmises ringis vastaseks tulnud kuulus Šotimaa klubi Glasgow Celtic. Noortel mängijatel oleks avanenud harukordne võimalus võõrustada kodumurul niivõrd nimekat vastast. Briti saarte tippklubid just väga tihti Tallinna ei külasta. Kaks prestiižset vastasseisu Celticuga oleks tõmmanud kindlasti agentide tähelepanu ning pakkunud kustumatu elamuse, mängides nende staadionil Celtic Park'il. Nüüd on see unistus luhtunud. Kui meie mängumehi ei motiveeri Gibraltari klubi alistama isegi võimalikud kohtumised Šotimaa hiiuga, siis ma ei tea, mis üldse võiks motiveerida. Nüüd hoian Euroopa eelringides pöialt Levadiale ja Nõmme Kaljule. Nemad hoiavad Eesti jalgpalli uhkust veel vee peal.


text: Tiberius (Tiberius Caesar Divi Augusti Divi Iulii Augustus; sünninimi Tiberius Claudius Nero; 16. november 42 eKr – 16. märts 37) oli Rooma keisririigi keiser 19. augustist 14 pKr kuni surmani 37. aastal. Noorus Tiberiuse lapsepõlve võib pidada õnnelikuks ja edukaks. 9-aastaselt pidas ta kõne oma isa matustel, 17-aastaselt sai ta kvestoriks, hakkas esinema kohtus ning osales edukatel sõjakäikudel. Sellele järgnes konsulikoht ning abielu, millest Tiberiusele sündis poeg Drusus. Et saada õigustatud troonipärijaks, pidi Tiberius keiser Augustuse nõudmisel lahutama oma õnneliku abielu ning abielluma Augustuse suguvõsa liikmega. Vana abikaasaga kohtumine keelati Tiberiusel täiesti pärast seda, kui ta kord teda tänaval nähes nutma puhkes ja tema järel käima hakkas. Tiberius Rhodosel Tiberius sai olulisi sõjaväelisi ülesandeid ning tuli nendega edukalt toime. Kõik kulgenuks nagu troonipärijale kohane, kui Tiberius ei oleks 36-aastaselt äkki kõigile ootamatult karjäärist loobunud ning siirdunud õppe-eesmärgil vabatahtlikku pagendusse Rhodose saarele, kuhu ta jäi kaheksaks aastaks, ümbritsetuna sõpradest, kelle hulka kuulusid nii poeedid kui matemaatikud, aga ka astroloogid. Selle teo motiivi üle on palju spekuleerinud nii muistsed kui kaasaegsed autorid. Suetoniuse järgi võib üheks põhjuseks olla vastikus oma uue naise vastu, keda ta ei söandanud ei liiderlikkuses süüdistada ega ka temast lahutada. Teised põhjused võisid olla poliitilised. Samuti räägib Suetonius loo sellest, et Campania ranniku lähedal purjetades jõudsid Tiberiuseni teated, et Augustus on haigeks jäänud, mille peale ta jäi ankrusse. Siis aga hakati teda süüdistama trooni ihkamises, ning Tiberius suundus otsustavalt Rhodose poole, ehkki tuul oli peaaegu täiesti vastu. Rhodosel olevat ta avaldanud soovi näha haiglas olevaid patsiente. Tema tõlgendasid aga soovi valesti ja nii toodi järgmisel päeval kõik haiged Tiberiuse juurde ja reastati haiguste kaupa rühmadesse. Seepeale olevat Tiberius šokeerituna kõikide patsientide ees eraldi vabandanud. Filosoofia ja astroloogia kaudu püüdis Tiberius leida eesmärki oma elule. Ta olevat leidnud lohutust mõttes, et maailma valitseb saatus: fata regunt orbem. Naasmine Rooma ja troonijärglaseks saamine Augustusele oli see Tiberiuse siirdumine Rhodosele löögiks, see seadis hädaohtu keisritrooni tuleviku. Kui Tiberius tajus oma situatsiooni keerukust, tahtis ta Rooma naasta, ent Augustus oli nüüd muutunud tujukaks ning lubas seda alles 2. aastal pKr. Tiberius jäi siiski poliitilises elus kõrvaletõrjutuks. Siis aga saabus ootamatu ning üllatav pööre. Pärast kõigi teiste trooninõudlejate surma adopteeris Augustus 4. aastal Tiberiuse, andis talle nimeks Tiberius Julius Caesar ning temast sai Augustuse järglane. Pikaajaline tõrjutud seisund oli aga Tiberiusele jätnud oma jälje, ta oli elus pettunud ning väsinud, tema iseloom oli väga vastuoluline. Kuigi ta nimetati juba 13. aastal kaasvalitsejaks, asus ta Augustuse surma järel valitsema alles pärast pikki kõhklusi. Ta oli kogenud ning tundis impeeriumi vajadusi, ent loomult võib teda pidada pigem alluvaks kui juhiks. Ta oli väga umbusklik ja enesekriitiline, äkilistes situatsioonides kõhklev. Tiberius oli endale soetanud sõpru, keda ta jäägitult usaldas: nendest olulisim oli kurikuulus pretoriaanide prefekt Seianus. Tiberiuse valitsemisaeg Tiberiuse valitsemisaeg (14–37) jagatakse tavaliselt kaheks perioodiks: nn. heaks ja halvaks. Ehkki selge piiri tõmbamine nende perioodide vahele on võimatu, on üheks oluliseks sündmuseks peetud Tiberiuse lõplikku lahkumist Roomast 26. aastal, mis tõi endaga kaasa tõsiseid tagajärgi. Oma valitsemisaja algusest alates püüdis Tiberius jätkata Augustuse poliitikat. Ta valitses asjalikult ja kokkuhoidlikult, parandas rahandust ja provintside haldamist ning kaotas osaliselt maksurendi. Ta oli väga aupaklik senati suhtes, konsulteerides sellega sageli ka küsimustes, mis ei kuulunud viimase kompetentsi. Pleebs jäi Tiberiuse ajal ilma oma viimastest poliitilistest õigustest, sest komiitse ehk rahvakoosolekuid enam kokku ei kutsutud. Religiooni vallas oli ta rangelt vastu võõrapäraste kultuste juurutamisele Roomas. Religioossete küsimustega seoses on teada mitmeid kurikuulsaid protsesse. Nii näiteks olevat aastal 19 jumalanna Isise preestrid ära ostetud, et nad kuulutaksid noorele naisjüngrile, et temaga soovib teatud noormehe kujul ühte heita jumal Anubis ise. Kui altkäemaksulugu päevavalgele tuli, laskis Tiberius preestrid risti lüüa, templi hävitada ning Isise pühapildi jõkke visata. Samal aastal olevat neli juuti veennud üht rooma matrooni saatma väärtuslikke riideesemeid ning kulda Jeruusalemma templisse, ent hiljem saadetised omastanud. Seepeale pagendas imperaator juudid Roomast. Neist 4000 saadeti sõjaväeteenistusse Sardiiniasse, vastutõrkujad hukati. Samuti pagendas Tiberius Roomast 'kaldealased', s.o astroloogid ja ennustajad, ehkki, nagu öeldud, ta ise oli astroloogiast vägagi huvitatud. Tiberiuse ebapopulaarsemaid omadusi rahva seas oli vaatemängude ning gladiaatorite võitluste põlgamine. Talle ei meeldinud ei raharaiskamine ega sellistel üritustel esinevad vabameelsuse ning mässumeelsuse ilmingud. Aastal 23 saadeti näitlejad Itaaliast välja. Gladiaatorite võitlusi ning nende ulatust piirati tunduvalt, nii et gladiaatorid kurtsid isegi oma oskuste näitamise võimaluste vähesuse üle. Tiberius ei tahtnud endale omistada erilisi õigusi ega tiitleid. Pärast troonile saamist oli ta ainult kolm korda konsuliks, ta keeldus mitmel korral nimetusest 'isamaa isa' (pater patriae). Enese tituleerimise kohta on ta ise öelnud: "Oma orjadele olen ma dominus, oma sõduritele imperator, aga ülejäänutele olen ma princeps.". Kui tehti ettepanek, et novembrikuu tuleks tema järgi ümber nimetada, olevat Tiberius irooniliselt küsinud: "Ja mida te teete siis, kui teil on kolmteist keisrit?" (On siiski teada, et Aasia provintsides hakati üht kuud Tiberiuse järgi nimetama.) Tiberiuse iroonia ja sarkasm on tuntud teistestki lugudest. Nii olevat Ilioni linna elanikud tükk aega pärast Tiberiuse poja Drususe surma äkki avastanud, et nad ei olegi imperaatorile kaastundeavaldusi saatnud. Kiiresti pandi kokku saatkond ning läkitati see Rooma. Tiberius kuulas saadikud ära ning palus neil siis omakorda viia kaasa kaastundeavaldused nende endi kuulsa kaaslinlase, nimelt Hektori surma puhul. Teatavasti oli Hektor müütiline Trooja kangelane, Ilion aga on Trooja teine nimi. 15. aastast alates korraldati kohtuprotsesse keisri solvamise asjus, millega kaasnesid pagendamised, varanduse konfiskeerimised ja hukkamised. See tõi endaga kaasa ka professionaalsete öördajate (delatores) tekke, kes said "õnnestunud" kohtuasja puhul endale neljandiku süüdistatava varandusest. Kuna keisri solvamist käsitlev seadus oli väga mitmeti tõlgendatav, sai selles süüdistada pea igaüht. Kuni valitseja tundis end kindlana, lükati absurdsed süüdistused lihtsalt ümber; ent sellise seaduse potentsiaal oli kohutav: kui valitseja end kas või pisut ebakindlana tundis või oma hirmudele järgi andis, võis sellest saada terrorivahend. Seda kasutas ära pretoriaanide prefekt Seianus, kelle mõju valitsejale oli üha tugevnenud. Germanicus ja Seianuse võimu suurenemine Üheks tuntumaks sõjaväeliseks ja poliitiliseks figuuriks pärast Augustuse surma oli olnud Tiberiuse vennapoeg Germanicus, kelle populaarsus oli sedavõrd suur, et sõjavägi tahtis teda isegi keisriks kuulutada. Samas on teada, et väejuhina ei olnud ta eriti andekas. Pärast mitmeid konfliktseid situatsioone Tiberiusega suri Germanicus aastal 19 Antiookias. Tema lähikondsed olid veendunud, et ta mürgitati keisri käsul. Germanicuse naine Agrippina Vanem ei andestanud seda Tiberiusele iialgi. Pretoriaanide prefekt Seianus hakkas Tiberiust hirmutama Agrippina ja tema poegade (kelle seas oli ka hilisem keiser Caligula) kättemaksuga, mõistes samal ajal süüdi ning õhutades üksteise vastu üles mitmeid Agrippina lähikondseid. Aastal 23 oli – ilmselt Seianuse intriigide tõttu – surnud ka Tiberiuse poeg Drusus, kes pidi olema seaduslik troonipärija. Kõige selle tulemusena lahkus inimpelglikuks ja umbusklikuks muutunud Tiberius Roomast ning elas 26. aastast alates alaliselt Campanias, peamiselt Capril. Ta võttis endaga kaasa oma sõbrad: filosoofid ja haritlased. Seianus jäi Rooma ning oli impeeriumi tegelik valitseja. Seda Tiberiuse sammu on peetud saatuslikuks veaks, ehkki keisri korraldusel võeti Seianus 31. aastal lõpuks kinni ja hukati, samuti tema perekond ja mitmed sõbrad. Oma viimased aastad veetis Tiberius Capril, tegeldes antiikautorite teadetel põhiliselt oma poja leinamisega, olles nüüd veendunud, et tolle surma põhjustas Seianus, endine "sõber". Roomaga suhtles valitseja nüüd ainult kirja teel, ent Augustuse poolt sisseseatud riigiaparaat lubas impeeriumil sujuvalt edasi toimida. Tiberius suri Misenumis 78-aastaselt. Tema populaarsus kogu rahva hulgas oli langenud väga madalale, nii et senat keeldus teda jumalikustamast, lihtrahvas aga olevat tänavatel karjunud: "Tiberius Tiberisse!" (nii talitati tavaliselt roimarite laipadega). Tiberiuse elu ja valitsemisaja kohta annavad antiikautoritest kõige rohkem materjali Tacitus, Suetonius (kes kirjutas ka Tiberiuse eluloo) ning Cassius Dio. Viited Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 42 eKr Surnud 37


d) aitab vähemalt kahe osalise taotlusel neil koordineerida kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks abinõude rakendamist, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;


044 L 02.11.2019 17:00 BK Ventspils 79:55 Jurmala Betsafe Olimpiskais centrs "Ventspils" Paf Estonian-Latvian Basketball League 020 L 02.11.2019 17:30 SK Nord 67:64 Rapla Korvpallikool Nord Cramo Spordihoone TU14-klassi EMV 027 L 02.11.2019 19:00 KK Viimsi 104:70 BC Eesti Maavara/Baltic Agro Karulaugu Spordikeskus Saku II liiga 022 R 01.11.2019 17:30 Balteco 83:75 Tartu Ülikool/Kuremaa SK Tallinn, Sõbra sph Saku I liiga 024 R 01.11.2019 18:30 Betoonimeister/SK Nord/Cramo 86:77 KK HITO/BC Karjamaa Nord Cramo Spordihoone Saku I liiga 202 R 01.11.2019 19:00 Rapla Korvpallikool 82:109 TalTech BS/TSK/Fenster Rapla, Sadolin Spordihoone PU18-klassi karikas 023 R 01.11.2019 20:15 Paide Viking Window 81:79 Kadrina Karud Paide E-Piim Spordihall Saku I liiga 002 N 31.10.2019 18:30 BC STAR 66:52 Rakvere Spordikool/Tarvas Tallinna Südalinna kool PU16-klassi karikas 030 N 31.10.2019 19:00 Iisaku Gümnaasium/RHKK 40:116 Keila Korvpallikool Iisaku Gümnaasium Saku II liiga 025 N 31.10.2019 19:30 Tartu Ülikooli Korvpallikool 113:95 Alutaguse KK Tartu, TÜ sph Saku II liiga 020 N 31.10.2019 20:00 Tamsalu Los Toros/TALTECH 96:94 KK Viimsi/Noto Tallinn, TalTech Spordihoone Saku I liiga 021 N 31.10.2019 20:15 Eesti Maaülikool/SKARCON 77:74 G4S Noorteliiga Tartu, EMÜ sph Saku I liiga 026 N 31.10.2019 20:15 KA Tallinna Kalev 100:77 Tartu Kalevi Palliklubi Tallinna Õismäe Vene Lütseum Saku II liiga 041 K 30.10.2019 19:00 BC Kalev/Cramo 109:60 Pärnu Sadam Tallinn, Kalevi Spordihall Paf Estonian-Latvian Basketball League 042 K 30.10.2019 19:00 VALMIERA GLASS VIA 86:72 Latvijas Universitate Vidzemes Olimpiskais Centrs Paf Estonian-Latvian Basketball League 019 K 30.10.2019 20:20 Tartu Kalev/Estiko 64:80 KA Tallinna Kalev/TSK Turu tn spordihoone Saku I liiga 202 T 29.10.2019 18:45 Sillamäe Kalev/Gümnaasium 55:92 BK Narva Sillamäe spordihoone Ida-Virumaa karikavõistlused 202 E 28.10.2019 18:15 Rapla Korvpallikool 76:86 SK Nord Rapla, Sadolin Spordihoone PU16-klassi karikas 028 E 28.10.2019 19:00 Võrumaa 108:53 Rapla Korvpallikool Parksepa Keskkooli spordihoone Saku II liiga 007 E 28.10.2019 19:15 Audentese SK 93:65 Luunja Vald Tallinn, Audentese Spordikeskus Naiste esiliiga 009 E 28.10.2019 20:00 Jõhvi Kossutiim 52:63 KK Pühajõe Jõhvi Spordihall Ida-Virumaa Esiliiga 007 P 27.10.2019 12:00 Rapla Korvpallikool 55:68 Audentese Spordiklubi Rapla Korvpallikool TU16-klassi EMV 007 P 27.10.2019 14:00 Virumaa Politsei spordiselts 65:77 Enteh Kohtla-Järve spordikeskus Ida-Virumaa Esiliiga 019 P 27.10.2019 15:00 Keila Korvpallikool 64:82 Korvpallinaiskond OSK Keila Tervisekeskus Naiste esiliiga 203 P 27.10.2019 15:00 Reinar Halliku Korvpallikool I 93:54 TalTech BS/Haabersti SK Iisaku Gümnaasium PU14-klassi karikas 003 P 27.10.2019 17:00 Audentese Spordiklubi/TSK 104:47 Pärnu Spordikool Tallinn, Audentese Spordikeskus TU18-klassi EMV 039 P 27.10.2019 17:00 BC Valga-Valka/Maks&Moorits 75:86 AVIS UTILITAS Rapla Valga Spordihoone Paf Estonian-Latvian Basketball League 040 P 27.10.2019 18:00 TALTECH 85:78 BK Liepaja Tallinn, TalTech Spordihoone Paf Estonian-Latvian Basketball League 005 L 26.10.2019 16:00 Narva SK Energia 57:90 BK Narva Narva Spordikeskus Ida-Virumaa Esiliiga 003 L 26.10.2019 17:00 G4S Noorteliiga 83:65 BK Saldus Tallinn, Audentes (väike saal) Douglas BBL II div 035 L 26.10.2019 17:00 VEF Riga 99:71 Jurmala Betsafe Elektrum Olimpiskais Sporta centrs Paf Estonian-Latvian Basketball League 036 L 26.10.2019 17:00 Tallinna Kalev/TLÜ 73:68 Tartu Ülikool Sõle Spordikeskus Paf Estonian-Latvian Basketball League 037 L 26.10.2019 17:00 Pärnu Sadam 75:81 BK Ogre Pärnu Spordihall Paf Estonian-Latvian Basketball League 038 L 26.10.2019 20:00 Latvijas Universitate 61:98 BK Ventspils Elektrum Olimpiskais Sporta centrs Paf Estonian-Latvian Basketball League 034 R 25.10.2019 19:00 Rakvere Tarvas 95:89 VALMIERA GLASS VIA Rakvere Spordihall Paf Estonian-Latvian Basketball League 006 N 24.10.2019 19:00 Pärnu Spordikool 49:60 Parksepa SK/Võru Pärnu Spordihall Naiste esiliiga 003 N 24.10.2019 19:30 KK Pühajõe 69:64 Iisaku/RHKK Voka Spordihoone Ida-Virumaa Esiliiga 003 N 24.10.2019 20:30 Keila Korvpallikool 119:59 Tartu Kalevi Palliklubi Keila Tervisekeskus Saku II liiga 029 K 23.10.2019 18:40 Terminal Oil 58:71 Rae Koss Hansaviimistlus/Estanc Tartu, EMÜ sph Saku II liiga 006 K 23.10.2019 19:30 Võrumaa 87:81 KK Viimsi Kuldre kool Saku II liiga 012 K 23.10.2019 20:15 Betoonimeister/SK Nord/Cramo 78:70 Eesti Maaülikool/SKARCON Nord Cramo Spordihoone Saku I liiga 010 T 22.10.2019 18:30 Sillamäe Kalev/Gümnaasium 56:91 KK HITO/BC Karjamaa U18 Sillamäe spordihoone Ida-Virumaa Esiliiga 001 E 21.10.2019 14:00 Korvpalliklubi Valgamaa/Värska 24:99 Kose Spordikool Värska Gümnaasium PU16-klassi karikas 005 E 21.10.2019 18:30 BC STAR 49:74 Keila Korvpallikool Tallinna Südalinna kool Naiste esiliiga 424 P 20.10.2019 09:30 KK Viimsi U15 Must 55:75 SK Nord 2005/TSK Tallinn, Audentes (väike saal) PU16-klassi EMV 423 P 20.10.2019 11:00 Audentese SK I 128:77 Kuremaa SK/Jõgeva valla SK Tallinn, Audentes (väike saal) PU16-klassi EMV 024 P 20.10.2019 11:00 Kuldre Kool/Baltic Steelarc 37:103 Tartu Ülikooli KK/Lõvid Kuldre kool PU14-klassi EMV 033 P 20.10.2019 11:00 Tartu Ülikooli KK/Kotkad 50:81 Tartu Ülikooli KK/Draakonid Tartu, TÜ sph PU14-klassi EMV 001 P 20.10.2019 12:00 KK Viimsi 58:77 Tartu Ülikooli Korvpallikool/EVIKO Karulaugu Spordikeskus PU18-klassi EMV 071 P 20.10.2019 12:00 Rakvere Spordikool/Tarvas 24:100 SK Nord I Rakvere, Rahu hall PU14-klassi EMV


Rate.ee on Eesti interneti suurim keskkond. See on sotsiaalne võrgustik, mis pakub sulle võimalust suhelda oma sõpradega ja tutvuda uute inimestega. Saidi kasutamiseks palun logi sisse või registreeri! Reede, 21. juuli, 13:47 | Kasutajaid kokku: 79753 | Hetkel online: 234 » Eesti Tutvun toreda neiuga püsisuhte eesmärgil! Kõik võivad kirjutada! :)#1, 20.02.2015 - 22:46, Nisu25