text: Rahvaluule ehk folkloor (inglise sõnast folklore 'rahvapärimus') on laias tähenduses vaimne rahvalooming, mis on pärandunud eelmistelt põlvkondadelt suuliselt, kirjasõna vahenduseta. Rahvaluule on kultuuriliselt kokkukuuluva inimeste rühma sünkreetiline pärimus, milles on koos teadmised, kogemused ja esteetika. Rahvaluule kujuneb, püsib ja levib kommunikatsiooniprotsessis ning talle on omane pidev muutumine. Rahvaluule hulka kuuluvad näiteks laulud, jutud, vanasõnad, mõistatused, ütlused, salmid, uskumused, kombed, rahvamuusika, rahvatantsud ja mängud. Tehakse vahet rahvaluulel kui vaimsel rahvaloomingul, mida uurib folkloristika ehk rahvaluuleteadus ning esemelisel rahvaloomingul, mida uurib etnograafia. Rahvaluuleks kitsamas tähenduses peetakse ka ainult rahva sõnaloomingut: näiteks rahvalaule, rahvadraamat, rahvajutte (muinasjutte, muistendeid, naljandeid, pajatusi), mõistatusi, vanasõnu ja kõnekäände. Eestikeelne sõna folkloor on mugandvorm ingliskeelsest sõnast folklore, mille võttis 1846. aastal kasutusele antikvaar William John Thoms. Eesti rahvaluule liigid Rahvaluule jaguneb: sõnaline rahvaluule rahvalaul: regivärsiline, lõppriimiline; rahvajutt: muistend, muinasjutt, naljand, pajatus; rahvaluule väikeliigid: mõistatus, kõnekäänd, vanasõna. mittesõnaline rahvaluule rahvamuusika rahvatants mäng Sünkretism rahvaluules Rahvaluules ilmneb sünkretism, see tähendab liikide eristumatus: laulmisega kaasneb liikumine või tants, jutustamise puhul on suur tähtsus liigutustel ja näoilmel, jutuga põimuvad laulud, mõistatuste esitamisega seondub uskumusi. Iseseisvaid rahvaluuleteoseid nimetatakse tüüpideks (muinasjututüüp, vanasõnatüüp, tantsutüüp jne). Tüübid avalduvad teisendeina ehk variantidena. Mõnest tüübist on jäädvustatud sadu teisendeid, aga leidub ka tüüpe, millest on kirja pandud ainult üks-kaks teisendit. Mida laialdasemalt rahvaluuleteost tuntakse, seda rohkem erinevad selle teisendid üksteisest. Rahvaluule uurimine tugineb eelkõige teisendite võrdlemisele. Rahvaluule uurimine Euroopas pani rahvaluule kogumisele ja uurimisele aluse Johann Gottfried Herder eri rahvaste rahvalaulude antoloogiaga "Volkslieder". Eesti tähtsaim rahvaluulekoguja oli Jakob Hurt, suurkoguja oli ka Mattias Johann Eisen. Oskar Loorits on uurinud eriti rahvausundit, Herbert Tampere rahvalaule ja rahvamuusikat, August Annist "Kalevipoega". Eesti suurim rahvaluulekogu (umbes 1,2 miljonit lehekülge) asub Tartus Eesti Kirjandusmuuseumis. 20. sajandil on folkloristika huviorbiiti tõusnud ka kaasaegne folkloor, samuti rahvapärimuse kirjalikud ja mittetraditsioonilised vormid (näiteks grafiti ja linnalegendid). Rahvaluule kahjulik mõju Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule teadur Margaret Lyngdoh leidis oma uurimistöös, et folkloor võib mõnikord toimida inimgruppide lõhestajana ja viia lausa grupivägivallani ja mõrvadeni. Vaata ka Eesti rahvaluule Rahvaluule kogumispreemia folklooriliikumine mütoloogia Viited Välislingid Eesti rahvaluule e-väljaanded Eesti rahvaluule andmebaasid Jaago, Tiiu. Rahvaluule mõiste kujunemine Eestis (vaadatud 09.11.2012)


Tõnis Lukas: President toetab haridusreformi(10) „Jälgin kasvava murega, kuidas tahe kaasajastada Eesti koolivõrku ja hariduse sisu on sumbumas poliitilistesse vastuoludesse ja huvigruppide vastasseisu,” ütles president Toomas Hendrik Ilves vabariigi aastapäevakõnes. Kommenteerib haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas: „Presidendi kõne oli üks julgemaid väljaastumisi, mida läbi aegade nii kõrgest kõnetoolist kuulnud olen. Muljetavaldav oli tema valmisolek võtta nii tugev uuendust toetav seisukoht sisuliselt keerulisel teemal, milles suur osa poliitikuid näeksid võimalust vaid populismiks. Selline avaldus ei tulnud juhuslikult – nii Ilves ise kui ka presidendi kantselei tegid tublisti eeltööd, kuulates, esitades küsimusi, mõeldes, argumenteerides. Presidendil ongi vastutus näha aastate ja aastakümnete peale ette. Ta kutsus, muide, ka mitte pelgama õppeaineid, mis tunduvad esmapilgul rasked, toetades nii tarvidust kindlustada kõigis gümnaasiumides vahepeal kõikuma löönud kõrge tase teiste ainete kõrval ka reaal- ja loodusainetes. Presidendi selgesõnalise toetusega on nüüd lihtsam ka haridusseadustega edasi minna. Usun, et riigikogu kiidab lähiajal heaks ka pikalt menetluses olnud uue põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse. Haridusuuenduse põhisisu keskendub õppekavale, millega antakse õpetajale ja koolile senisest rohkem võimalusi ise otsustada. Oluliselt tõuseb kooli roll ka eksamite ettevalmistamisel ja nende tulemuste hindamisel. Esimest korda tuuakse seaduses esile meetmed, mida õpetaja saab rakendada töömeeleolu hoidmiseks, ja õpilase koolikohustuse täitmise tagamisel pannakse kooli kõrval vastutus ka vanematele. Haridusuuenduses on palju punkte, mis aitavad arendada koolikeskkonda ja heal tasemel õpet üle Eesti, vaatamata õpilaste arvu järsule langusele. Presidendi sõnul näeks ta hea meelega, et ka kohalikud otsustajad lähtuksid haridusotsuste tegemisel riigimehelikust vastutustundest ega pelgaks tuleviku nimel pingutada ning keerulisi otsuseid teha.“ Kommenteerib Peeter Kreitzberg, eksharidusminister, riigikogu liige: „Kohtusime presidendi juures mõned kuud tagasi koos Tõnis Lukasega. Siis oli presidendi hoiatus küll vastupidine: ta viitas, et on tulnud palju proteste seoses gümnaasiumi ja põhikooli sundlahutamisega, ning kutsus üles tasakaalukusele ja läbimõtlemisele. Sestap üllatas tema kõne nüüdne ülesehitus ja tunnistan, et mulle oli tema kõne see osa üsna arusaamatu. Eesti koolivõrk tervikuna on tõesti liiga suur ja omavalitsused võiksid konkureerimise asemel enam koostööd teha. Samas ei salli demokraatia kellegi vägisi õnnelikuks tegemist. Ka paljud õppijad olid vastu koolide sundlahutamisele. Kui vastu on pea kõik koolid ja omavalitsused, võib karta, et midagi olulist on ettevalmistuses tegemata. Olen kohtunud Tallinna, Lääne-Virumaa ja teiste ma 008000 akondade koolijuhtidega. Reform sellisel kujul, nagu on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, on ette valmistamata. Koolivõrgu korrastamine eeldab muudatusi kõikides haridusastmetes. Tuleb suurendada põhikoolijärgseid valikuid kutseõppesüsteemis ja akadeemilisi nõudeid ülikoolides, muuta õpetajate ettevalmistussüsteemi, õppekava, bussiliiklust jne. Haridus on viimane asi, millega mängida, nägemata ette kõiki tagajärgi. On selge, et koolireform kaotab hulga omavalitsusi. Oleksin oodanud, et president juhib tähelepanu sellele, et koolivõrgu korrastamine tuleks teha koos omavalitsusreformiga. Aeg on selleks ammu üle küpsenud ja muudatused seisavad tõesti kinni kitsaste poliitiliste huvide taga. Koolireform sumbub siiski pigem vähesesse professionaalsesse ettevalmistusse kui poliitilisse vastasseisu. Lõpuks olid ju seda nõus tunnistama kõik fraktsioonid. Kui ühe eelnõu ükski vähegi oluline paragrahv ei jää riigikogu menetlemisel paigale ja laekub 500 muudatusettepanekut, ei saa rääkida hästi ettevalmistatud projektist. Arvan, et riigikogu fraktsioonid tegid õigesti, võttes aja maha põhikooli ja gümnaasiumi lahutamiseks.” Artikli täisteksti loe Õpetajate Lehest.


source: fineweb

text: Allalaadimine Valitud: LibreOffice Windows, versioon 4.4.1, Eesti Märkus: see versioon on veel üsna värske ja võib sisaldada pisemaid vigu ja silumata kohti. Igapäevaseks töötegemiseks on kindlam kasutada mõnda vanemat versiooni. Alla laadida ja selles järjekorras paigaldada tuleb järgmised failid: Tahad mõnda teist versiooni? Muuda keelt Versioon: Operatsioonisüsteem: Muud võimalused: Arendajatele - Arenduskomplekt (SDK) on vajalik laienduste ja väliste tööriistade loomiseks. - LibreOffice on avatud lähtekoodiga projekt, seega saab omaenda paigaldusprogrammi loomiseks alla laadida lähtekoodi.


text: Sa oled siin Eversmuiža kultuuriloo- ja loodusrada Rada lookleb maalilistel Ilža (Ludza) jõekallastel. Läbi vana Eversmuiža pargi, mööda katoliku kirikust ja mõisahoonetest kuni Felicianova mõisa ja veskini. Loss on lülitatud 100 Euroopa kultuuripärandi objektide Läti nimekirja. Endised omanikud: 17. saj kuulus Eversmuiža mõisnike von Karnickite suguvõsale. Poola kuningas Sigmund III omistaspoola magnaadile Kaspar Karnickile mõisamaa sõjaliste teenete eest. Umbes 1784. aastal läks mõis krahvinna von Borha valdusesse, 19. saj lõpus ja 20. saj alguses oli Eversmuiža peremeheks kindral Richard von Mewes, kuid alates 1933. aastast - Carl Gustaw Kruder. Kaasajal on loss antud Cibla keskkooli käsutusse – seda kasutatakse ka internaadina.


text: Heebrea keel Seda kirjutatakse heebrea kirjas. Mis on heebrea keel[muuda | redigeeri lähteteksti] Heebrea keel on kõigepealt juudi rahva keel selle muistsel iseseisvusajal. Vana heebrea keel on teada põhiliselt Tanahist (Vanast Testamendist). Nimetus "heebrea keel" (לשון עברית, lašon ivrit) on tekkinud hiljem ning Tooras see ei esine. Keelt nimetatakse Jesaja raamatus 19:18 kaanani keeleks ning 2. Kuningate raamatus 18:26 juudi keeleks (judit), sest juba siis laiendati viimast nime kogu rahvale. Uue Testamendi ajal nimetati tolleaegsete, igapäevase kõnekeelena aramea keelt tarvitavate juutide keelt heebrea keeleks. Juute samastati heebrealastega. Aramea keel oli ka Naatsareti Jeesuse emakeel. Kuni keskajani pidasid kristlased (rääkimata juutidest) heebrea keelt pühaks keeleks. Heebrea keelt kalduti koguni pidama jumalikuks algkeeleks, mis jäi Paabeli segadusest puutumata ning kätkeb endas seetõttu veel jumalikke saladusi, jms. Reformatsioon pööras Pühakirja tekstile erilist tähelepanu, mistõttu kristlased hakkasid heebrea keelt intensiivselt teaduslikult uurima. Sellega hakati müüdilistest tõlgendustest distantseeruma. Valgustusajal käivitunud piiblikriitika tegi heebrea keele erilisele austamisele lõpu. Osa heebreakeelseid Toora tekste kuulub kogu keeleajaloo kõige vanemate mälestiste hulka, sest nad on pärit umbes samast ajast kui foiniiklaste poolt kasutusele võetud esimene häälikkiri ning kirjutati selles üles. Sajandite jooksul toimusid heebrea keelega muutused, kuni ta lõpuks käibekeelena välja suri. Ta elas siiski edasi õpetlaste keelena ja sakraalkeelena. Et heebrea keel oli juutide püha keel, ei langenud ta kunagi unustusse. Tänapäeva heebrea keel (ivriit) põhineb vanal heebrea keelel. Muinasheebrea keele tüpoloogia[muuda | redigeeri lähteteksti] Heebrea keeles on kolm arvu: ainsus, mitmus ja kaksus ehk duaal. Duaali kasutatakse heebrea keeles ainult paarisesemete puhul (näiteks silmad, käed), erinevalt klassikalisest araabia keelest, kus duaali kasutatakse kõikide nimi- ja tegusõnade puhul. Heebrea keeles puuduvad käänded. Aluse ja sihitise eristamiseks kasutatakse ainult sõnajärge ja eessõnu (et määratud sihitise korral). Omastava käände asemel on kasutusel semiidi keeltele tüüpiline status constructus (heebrea keeles smichut 'juurdelisamine'). Status constructus'ele vastanduv normaalvorm on status absolutus. Näide: bajit (status absolutus) 'maja', melech 'kuningas', beit ha-melech (status constructus) 'kuninga maja'. Aja väljendamisel ei ole põhilised tegusõna vormid. Kui jutt on millestki, mis oli minevikus, siis tuleb lisada ajamäärus. Tegusõnadel eristatakse ainult lõpetatud (perfektiivset) ja lõpetamata (imperfektiivset) aspekti. See-eest väljendavad heebrea keele tegusõnad mitmesuguseid tähendusteisendeid, näiteks intensiivsust, põhjustamist (kausatiiv) ja enesekohasust. Nagu paljudes teisteski keeltes, on heebrea keeles ka passiivi, aktiivi, infinitiivi, imperatiivi ja muud vormid.


source: CulturaX

text: Väga tasavägiselt alanud mäng lõppes 16-punktise vahega - Rapla Korvpallikool Väga tasavägiselt alanud mäng lõppes 16-punktise vahega Eile, 11. märtsil pidas AVIS UTILITAS Rapla oma ühe kodumängudest traditsiooniliselt Haapsalus. Võib öelda, et traditsiooniks hakkab kujunema ka Wiedemanni Spordihoones toimuvate kodumängude tulemus – kui eelmisel hooajal võitsime seal Valgat, siis eile õnnestus meil võita TTÜ-d. Kuigi mäng algas väga tasavägiselt, siis lõpuks teenisime kindla võidu 92:76. AVIS UTILITAS Rapla algviisikus jooksid väljakule Devonte Upson, Gert Dorbek, Indrek Kajupank, Dominique Hawkins ja Sven Kaldre. Mängu esimesed kolm minutit mängisid meeskonnad võrdset mängu, kuid siis tabasid TTÜ-l järjest kahene ja kaks kolmest ning nad läksid juhtima 17:10. Kuigi vahe ei olnud suur, siis muutus olukord Rapla jaoks märgatavamalt pingelisemaks. Mõnda aega püsiski vahe 7 punkti ümber, aga siis õnnestus Raplal siiski hakata seda vähendama ning veerandi lõpus läksime tänu Cressleri ja Dorbeku tabavatele visetele mängu 1 punktiga juhtima 29:28. Teise veerandi esimene pool jätkus tasavägise mänguga. Õnneks neli minutit enne esimese poolaja lõppu sai Rapla lõpuks hoo sisse ning tegi 10:0 spurdi, mis suurendas eduseisu 5 punkti pealt 15 peale 54:39. Vastased tabasid veel ühe vabaviske, aga see nende olukorda märgatavalt ei parandanud, sest Rapla oli teise veerandi võitnud 25:12 ning läks vaheajale 14-punktise eduseisuga 54:40. Kolmanda veerandi algul käisid vastased kordamööda vabaviskejoonel ning viskasid nende vahele veel ühe kolmese, mis kokku vähendas meie edu 8 punktile 59:51. Üha kindlamat mängu näidanud Raplal õnnestus küllaltki kiiresti vahe taas peaaegu kahekordistada ning kuigi kolmanda veerandi võitsime vaid 1 punktiga 19:18, siis olime mängu juhtimas 15 punktiga 73:58. Viimasel veerandil oli võitja juba küllaltki kindel, aga pingutada tuli lõpuni. Neljanda veerandi keskel olime juhtimas juba 20 punktiga ning kaks minutit enne lõppu 22 punktiga 90:68. Vastaste välismängijad tabasid veel kaks kolmest, Sven Kaldre kaks vabaviset ja vastased ühe kahese ning väga tasavägiselt alanud mäng lõppes Rapla kindla võiduga 92:76. Eriti hästi tulid Rapla meestel sel korral välja vabavisked, mis 100% kõik korvirõnga läbisid! Resultatiivseimad olid aga Nolan Cressler (23p), Gert Dorbek (16p), Indrek Kajupank (14p), Sven Kaldre (10p) ja Domagoj Bubalo (9p, 8lp).


source: wikipedia

text: jaanuar veebruar märts aprill 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 29 29 30 31 29 30 mai juuni juuli august 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 29 30 29 30 31 29 30 31 september oktoober november detsember 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 22 23 24 25 26 27 28 29 30 29 30 31 29 30 29 30 31 Ajaarvamine


text: Mul on üks küsimus millele peaksite olema võimeline vastama. Miks Jeesus risti löödi? Kust sai Kain naise? Küsimus Jumala laste (sulaste), s.o EELK-s ristitud ja õnnistatud ning koguduse liikmeks vastu võetud inimeste laste kohta. Ma tean, et Piiblis on tõotusi Jumala sulaste laste kohta, kuid ei oska neid praegu isegi mitte neti Piiblist leida. Kas Te saaksite mind juhatada? Tere, mul on küsimus 1Pt 2:9 kohta: Teie aga olete "valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas, et te kuulutaksite tema kiidetavust". Kui olin oma sõbrannaga, kes on ristimata, kirikus, siis see kirjakoht häiris teda. Ta tundis, et kirikus peetakse usklikke paremaks ning tema ei kuulu kirikusse. Lugedes piiblit järeldan, et kirikule on pandud ülesandeks haigete tervendamine. Kas kaasaegne kirik usub sellesse võimesse ja kui, siis miks toimub tervendamine vaid eestpalve kaudu ja mitte otse ega vahetult (nagu näiteks karismaatilistes kirikutes)? Kas ja kuidas ikkagi kirik suhtub sellesse, kui kirikuteenistuja on vabamüürlane - kas see on ebajumalakummardamine või mitte. Kuidas kirik suhtub võrdlusesse Jumal kui kõiksus/armastus/veel midagi (tavaliselt suure algustähega)? Kas sel moel välditakse isikustamist, on see libe tee, kus võib Jumalast kaugeneda, või mis see on selline? Matteuse 12:32 on öeldud "... aga kui keegi ütleb midagi Püha Vaimu vastu, ei andestata talle ei sellel ega tulevasel ajastul" Miks ? Millist raamatut tähistab lühend Tal (Tal 3:25,34–43) EELK kirikukalendri tänases päevas? Ma olen aru saanud, et Jeesus suri sellepärast, et inimesed on teinud pattu. Keegi ütles, et patu palk on surm ja kõik mis on käsu vastu on patt. Kümnes käsus on kirjas hingamispäev. Saan aru, et hingamispäev ja Issanda päev on erinevad päevad. Lugesin terve apostilite raamatu läbi, seal on alg ristikogudus iga päev koos leiba murdmas 20,7 murravad koos leiba 2,46 murravad igalpäeval koos leiba. Mulle ei jõua hästi kohale kui käsk oli juutidele väga tõsine asi ja nüüd nagu ei ole? Ja vene keeles subbota vihjab ka pigem nagu sabbatile, mis vihjab hingamisele. Ja millisel päeval siis Jeesus tööd ei teinud? Kas Jumal muutis käsu Jeesuse surmaga ümber? Millal on õige pidada hingamispäeva? Millist tähtsust omab luterlikus kirikus Neitsi Maarja? Kas ristimisega saab kõik patud andeks? Kas Witness Lee Uue Testamendi kommentaare võib usaldada? Kes on kristlane? Kas selles osas on miski ametlik seisukoht? Kristlased toonitavad koguaeg, et igale inimesele olevat Jumal andnud vaba tahte ja vaba valiku. Kuidas vabat tahet mõistetakse ja milles see väljendub? Kuna kristluse seisukohalt on kristlus ju ainuõige usk, läbi mille saab saada õndsaks ning kristluse mitteomaksvõtjad pärivad hukatuse, siis kas ei tuleks seda nö vabat valikut käsitleda samamoodi nagu näiteks röövli ohvri valikut, kus ohver on sunnitud valima oma varanduse (raha) ja oma elu või heaolu vahel? Kas sedavõrd dualistliku religiooni nagu kristluse juures ei ole igasugused viited vabale valikule kuidagi vasturääkivad? Kas põrgu on igavene või hävib inimene põrgus? Mis on Lutheri kahe valdkonna õpetus? Kuidas sobib kokku 1Kr 8:6 siis meie jaoks on ometi ainult üks Jumal, Isa Kolmainsuse õpetusega? Paulus nimetab ju Isa ainsaks Jumalaks? Samuti ütleb Ef 4:6 üks Jumal ja kõikide Isa. Ja 1Tm 2:5 Sest üks on Jumal puhul on selge, et mõeldakse Jumalat Isa. Kuidas siis mõista neid vastuolulisi Pühakirja tunnistusi: et Jeesus on Jumal ja samas on ainult üks Jumal, Isa? Kas Jeesus kannatas meie eest esimest surma või teist surma, mida mainitakse Ilmutusraamatus? Üks teoloogiat õppinud kristlane väitis, et täiuslik Jumal ei vaja primitiivseid vereohvreid, seega puudus Jeesuse ristisurmal igasugune lunastav mõju, see oli tavaline märtrisurm. Kristlus väidab, et Jumala loodud maailm on hea. Samas kuidas siis suhtuda sellesse, et näiteks loomariigis ühed liigid toituvad teistest liikidest. Kas loomade poolt üksteisele põhjustatud kannatus sobib kokku loodu headusega? Olen nii aru saanud, et kristlus ei tunnista reinkarnatsiooni? Kuidas sobivad kokku evolutsiooniteooria ja Piibli loomislood? Mis on tarkus Piibli järgi? Mis on peamine vahe juutide ja kristlaste pühakirjadel? Kelle kohta käisid Jeesuse sõnad ristil: Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mis nad teevad? Mis vahe on luterlikul ja baptistlikul ristimisel? Jumala poole pöördudes ja oma patte kahetsedes annab Jumal meile andeks meie patu ja sünnitab meid vaimulikult uuesti — loob meis uue elu Kristuses, annab meile uue, Kristuse loomuse. Öeldakse ka, et Jeesuse Kristuse veri peseb meid puhtaks kõigest patust. Siit küsimus: kas Jumal peseb Jeesuse verega puhtaks meie vana, aadamliku loomuse? Kui jah, miks peab siis see puhastatud ja seega veatuks tehtud loomus risti löödama, et me enam ei orjaks pattu? Kas vana loomus saab olla puhas, kui kalduvus patule säilib? Kui mitte, mis on siis see, missugune osa meist, mille Jumal puhastab Jeesuse verega? Kas Aadam ja Eeva olid juudid või ei? Miks pöördus Jeesus ristil olles Isa, s.t Jumala, s.t iseenda poole? Kristlaste püharaamatu loomisloos on kirjas, et Jumal tegi ainult 2 inimest - mehe ja naise. Hüva. Kas siis kristlaste püharaamatu kirjutajate arvates on kõik maailma inimesed korduva verepilastuse tulemus? Teine küsimus, on see, et kes oli see inimene, kes kirjutas esimest korda üles selle, kuidas loodi maailm ja kust ta selle info üleüldse sai? Milleks on luteri kirikus altar ja kuidas on selle kasutamine põhjendatud uue lepingu valguses? Kas tõesti eksisteerib "Viies Evangeelium" ja kas "Viies Evangelist" on Juudas, kes müüs Kristuse? Ma loodan, et te oskate mulle vastata ja soovitada, kust ma saaksin täpsemalt uurida. Olen usulistel otsingutel ja sattunud viimasel ajal Jehoova tunnistajate vaatevälja. Nemad eitavad põrgu olemasolu, eitavad hinge olemasolu, eitavad Kolmainsust, väidavad, et Jeesus suri postil jne. Mind huvitab just põrgu, hinge ja Jeesuse surma selgitus kristliku kiriku poolt. Sooviksin täpsustavat selgitust "Meie isa palve" kohta. Nimelt tuli minu II klassis käival lapsel õppida Meie isa palve, ainult et palve lõpurida erines tavapärasest. Sooviksin teada põhjendust, millist sisulist tähendust kannab Meie isa palves sõna "Igavesti". Ja kas sõna "igavesti" ärajätmine kooliõpikus on põhjendatud. Miks on teie peamine iidol inimese hukkamise riist - rist? Miks eksponeerite oma teise peamise iidolina ristil rippuvat laipa? Kas te usute, et tapariista ja laiba eksponeerimine on hea ja seda peaks soodustama? Kas vastab tõele, et luterlik kirik ei aktsepteeri evolutsiooniteooriat kui adekvaatset maailmavaadet? Kes oli Vanas Testamendis Moosese ja Aaroni vanem õde? Miks osadel Eesti kirikutel on tornis kukk. Kuidas seletate ristiga ja kukega kirikute erinevusi? Kuidas tekkis saatan? Kas Jumal lõi ise saatana, sest alguses oli ainult Jumal, kes kõik ise lõi. Mis on evangeelium ja miks seda kuulutatakse? Kas "invocavit"-pühapäeval on ka levinud eestikeelne nimi? Palun defineerige kolmainsust. Mitmendal niisanil Jeesus suri? Millised olid Jeesus Kristuse imeteod? Mida tähendab 14. sajandil Moncerras loodud kristliku muusikateose "Cuncti simus concanentes" pealkiri? Jumalapoeg on juut, ka jumal ise on juut. Milline on minu seos Jeesusega? Millise seisukoha pean võtma - arvamagi, et jumal on juut?


text: Külastades linna Phuket, tunnete end nagu kodus hotellis La Flora Resort Patong, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Olles 15 km kaugusel linna keskusest ja 36 km kaugusel lennujaamast, võlub see 5-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Immigratsiooniamet, Bangla tee, Patong rand annavad sellele hotellile erilise šarmi. La Flora Resort Patong pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Phuket's. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need seifid, 24-tunnine toateenindus, poed, koosolekuruumid, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja). Hotellis on 67 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad vann, rõdu/terrass, DVD/CD mängija, föön, filmid. Hotell pakub imelisi puhkuseteenuseid, nagu aurusaun, saun, välibassein, massaaž, spaa, et teha Sinu siinviibimisest tõeliselt meeldejääv. La Flora Resort Patong on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Phuket's.


(2) Konkursil osalevate kandidaatide hindamiseks võib linnapea käskkirjaga moodustada komisjoni. Komisjoni tööd korraldab personalitöötaja.


text: Eesti juhitud läbirääkimiste tulemusena tõhustatakse ÜRO arenguabi süsteemi ning luuakse võrdõiguslikkust ja naiste õigusi edendav agentuur 03.07.2010 Eile, 2. juulil võttis ÜRO peaassamblee vastu otsuse, mis sisaldab samme ÜRO arenguabi süsteemi tõhustamiseks ja peab andma olulise tõuke ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Intensiivsed läbirääkimised kokkuleppe leidmiseks ÜRO liikmesriikide vahel kestsid Eesti ja Tuneesia suursaadikute juhtimisel kuus kuud. "Usun, et saavutasime parima võimaliku tulemuse," ütles Eesti suursaadik ÜRO juures Tiina Intelmann. "Läbirääkimised 192 osapoole vahel on alati väga keerukad, kuid õnneks on kõik liikmesriigid ühel meelel, et arengueesmärkide saavutamiseks tuleb järgmise viie aasta jooksul teha äärmiselt suuri pingutusi." Kokkuleppe olulisust märkis otsuse vastuvõtmisel ka ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon, kes rõhutas, et ÜRO peaassamblee otsusega on tegemist on väga julge ja epohhi loova saavutusega. „Mul on väga hea meel, et läbirääkimised Eesti ja Tuneesia suursaadikute juhtimisel viidi läbi hõlmaval, läbipaistval ja tõhusal moel,” ütles ÜRO peaseretär. 2. juuli otsusega loodi ÜRO-s agentuur, mis hakkab tegelema naiste õiguste ja võrdõiguslikkuse küsimusega laiemalt, kuid samas ka ellu viima aktiivseid ja selgelt suunatud programme naiste olukorra parandamiseks arenguriikides. „Mitmed rahvusvahelised uuringud on näidanud, et just vähene tähelepanu naiste tervishoiule, haridusele ja kohale ühiskonnas on oluliseks takistuseks paljude majanduslikult halvemal järjel olevate riikide arengus,“ selgitas Eesti suursaadik ÜRO juures. Otsusega vaadatakse kriitiliselt üle ka kogu ÜRO arenguabi süsteemi toimimine, luues arenguriikidele paremad võimalused saada arenguabi läbi ÜRO fondide ja programmide kooskõlas riikide endi koostatud ühtsete arengukavadega ning tagatakse neile ulatuslikumad võimalused kaasa rääkida ÜRO otsustusmehhanismides. Samuti on eesmärgiks hoida kokku raha programmide haldamise pealt. ÜRO aastatuhande arengueesmärgid lepiti kokku 2000. aastal ning need sisaldavad konkreetseid sihte 2015. aastaks. Eesmärgid hõlmavad vaesuse vähendamise erinevaid aspekte, sealhulgas alghariduse tagamist, tervishoiuprobleemide ja keskkonnaküsimuste lahendamist ning soolise võrdõiguslikkuse edendamist. ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest on saanud rahvusvahelise arengukoostöö alustalad nii arengumaade, doonorriikide kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusele. ÜRO aastatuhande arengueesmärkide täitmisest tehakse vahekokkuvõte 2010. septembris toimuval ÜRO tippkohtumisel New Yorgis.


text: Brexit - kas olete valmis? Vaadake meie Brexiti veebiseminari ... Viime Teie äri edasi! Meie maismaatranspordi pakkumine Tulemused (13) Keskkonnasõbralike 16-tonniste veokite seeriatootmine. • Esimene DB Schenkeri elektriline veoauto Oslos, mida esitlesid Norra peaminister Erna Solberg ja DB Schenkeri tegevjuht Jochen Thewes isiklikult. • Säästliku linnalogistika verstapost. Muuda nõusolekut nüüd Adobe Analyticsi jälgijate aktiveerimiseks / desaktiveerimiseks klõpsake siin. See küpsis aitab meil parandada meie veebisaidi toimivust. Oracle Eloqua jälgijate aktiveerimiseks / deaktiveerimiseks klõpsake siin. See küpsis aitab meil oma teenuste toimivust parandada.


text: Tere tulemast Mission-Net Eesti grupi lehele! See riiklik leht on sulle ja teistele Eestist, et saaksime omavahel suhelda teemal, kuidas elada misjonimeelset elustiili Eestis ja kaugemal. Võid siia postitada ideid, lugusid, teatada ürituste kohta ja jagada palvesoove. Mission-Net ei ole huvitatud lihtsalt fantastilise kongressi korraldamisest, vaid püüab ellu kutsuda liikumist, mis ühendaks eurooplasi, kes on sügavalt armunud Jeesusesse ja tahavad teiste abiga muuta maailma nende ümber. Selleks on iga Kristuse ihu liige oluline ja igal riigil on oma unikaalne osa selles.


Euroopa Komisjon: Tallinn ei kaota kultuuripealinna tiitlit(11) Euroopa Komisjoni kultuuri- ja haridusprojektide üksuse juhi Ann Branchi sõnul ei pea Tallinn kartma, et kaotab tuleva aasta Euroopa kultuuripealinna tiitli. Branch ütles, et on kursis, et kultuuripealinn Tallinnal on raskusi projektide rahastamisega. Samas ootab Euroopa Komisjon aprillis toimuvat hindamist, et kuulda missugused on Tallinna lahendused finantseerimisraskustele, kirjutab ERR Uudised. Kultuuripealinna tiitlit tema sõnul ära ei võeta. “Seda tiitlit ei võeta ära, selle andsid liikmesriigid Euroopa Liidu Nõukogu otsusega. Tiitel on teil alles, aga kaalul on projekti väärtus ning kasu nii Tallinnale kui ka Eestile tervikuna.”


- vana geellaki eemaldamine - jalgade aurutamise vann põldmurakamaitse vahuga - kompvekipiiling (Bubble Gum pilling) jalgadele pöidade massaažiga - küünte katmine ühevärvilise geellakiga kliendi valikul - külm parafiin jalgadele Protseduur kestab 60-90 minutit Ilusalong asub aadressil Paadi 14a, Tallinn. Tasuta parkimine 1 tundi Nautica keskuse juures. Tööaeg: E-R 9:00-18:00, L 9:00-16:00 Kui te ei saa kokkulepitud ajal salongi külastada, palume kindlasti salongi sellest vähemalt 24 tundi ette teavitada. Vastasel juhul loetakse voucher kasutatuks. Kehtivusaeg: kuni 20.10.2020 Arve esitab teenuse või toote müüja Saljans OÜ teenuse/kauba kättesaamise ajal. Kui teil on kaebusi kauba või teenuse müüjale Saljans OÜ, siis vaidluste lahendamiseks müüja ja ostja vahel, mis tulenevad ostu puhul interneti kaudu, kasutage vastavat platvormi: ec.europa.eu/consumers/odr/ Hinnang 6 arvamuste põhjal Tehingute hulk: 100 Hindamise objektiivsus: 6.00% Paadi 14 a, Tallinn GPS: 59.4419523, 24.7595436 Näo, kaela ja dekoltee vananemisvastane liftingmassaaž! Аnesi Spa hooldus kohese noorendava efektiga ilusalongis Idee. 12 in1: ilusa naha saavutamiseks loodud intensiivne programm mikrovoolude teraapiaga ootab teid! Vananemisvastane sügav näohooldus stuudios Bontabelle! Silub kortse ja annab näole terve jume ja loomuliku sära! Kuninglik šokolaadihooldus maiasmokkadest meestele ja naistele Bitterer Shcoladen - Schock! Sukelduge šokolaadiparadiisi! Aparaadipediküür geellaki pealekandmisega + taldade massaaž viinamarja õliga + kätemassaaž infrapunakinnastes Beutenica ilustuudios! Tervise ja ilu parim tagatis! Aparaadipediküür geellakiga ja jalgade protseduur omal valikul Beutenica ilustuudios! Stiilne meeste juukselõikus + juukseid stimuleeriv mask + ilus föönisoeng ilusalongis Bontabelle! Lõõgastav ja kompleksne hoolitsus sireli aroomiga: spa maniküür + spa pediküür ilustuudios Beutenica!


text: Vaht on keemias pihussüsteem, kus suhteliselt väiksesse hulka tahkesse ainesse või vedelikku on pihustunud palju gaasi. Erinevaid vahtusid kasutatakse igapäevaelus märkamatult palju: vedelate vahtude kujul on näiteks šampoon, habemeajamisvaht ja piimavaht kohvil; tahked vahud on aga nii plastvahtudest polsterdused autodes ja mööblis kui ka näiteks leib ja besee. Erinevate kasutusvaldkondadega vahtudel peavad olema ka erinevad omadused, näiteks habemeajamisvahu puhul on oluline, et see oleks aeglaselt kaduv ja pika säilivusajaga, samas tulekustutusvahud peavad olema vastupidavad kütusega kokku puutudes ja kõrgete temperatuuride juures. Vaht võib olla ka ebasoovitav, näiteks pesu pesemisel, keemias destilleerimisel ja mitmetes tööstuslikes protsessides. Vahu omadused sõltuvad peamiselt mulle eraldava õhukese vedelikust või tahkisest kile (lamelli) keemilisest koostisest ja omadustest. Vahu omadusi mõjutavad ka mitmed teised tegurid, näiteks mullide suuruse jaotus, vedeliku pindpinevus, gaasi difusioon mullide sisse ja sealt välja, samuti väline rõhk ja temperatuur. Struktuur Mullide suurus vahus jääb enamasti vahemikku 50 mikromeetrit kuni paar millimeetrit. Vahu tihedus võib ulatuda peaaegu nullist kuni umbes 0,7 g/cm3-ni, suurema tiheduse korral on tegemist pigem emulsiooni kui vahuga. Kui gaas moodustab vahust üle 75%, siis paratamatult mullid deformeerivad üksteist. Mulle eraldavate lamellide paksus võib varieeruda vahemikus 10–1000 nm. Mullid paiknevad vahus nii, et oleks täidetud minimaalse pindala nõue, ning seda kirjeldavad Plateau seadused: a) mööda mullide äärt (Plateau piiri) puutuvad kokku 3 lamelli ja need on üksteise suhtes 120° all; b) punktis, kus puutuvad kokku 4 Plateau piiri, on need paigutunud üksteise suhtes tetraeedriliste nurkade all (≈109,47°). Kui vahu struktuuri lõhutakse nii, et lamellid rebenevad, paigutuvad mullid ümber sellisel viisil, et nad alluvad jälle Plateau seadustele. Vahud võivad ajas muutuda, kaotades potentsiaalset energiat vahus sisalduva gaasi paisumisel või lamellide kokkutõmbumisel. Potentsiaalse energia vähenemine toimub spontaanselt kas lamellide rebenemisel või gaaside difusioonil väiksemastest pooridest suurematesse. Mõned vedelad vahud võivad olla lamellide rebenemise suhtes väga vastupidavad, kuid siiski kahanevad need aeglaselt gaasi difusiooni tõttu. Moodustumine Vahtu saab teha kahel viisil: 1) üleküllastades vedeliku gaasiga, kas lahustades gaasi rõhu all ja seejärel rõhku vabastades või gaasi tekkides in situ (näiteks taina kerkimisel pärmseente mõjul); 2) mehaaniliste vahenditega, kas läbi väikese ava gaasi vedelikku sisestades või kloppimise teel õhku vedelikku sisse segades ja mulle väiksemaks lõhkudes. Esimest kasutatakse peamiselt tööstuses, sest see võimaldab reguleerida sisestatava gaasi hulka, teist meetodit aga majapidamises mitmeid toiduaineid vahustades. Kohe pärast mullide tekkimist hakkavad toimuma mitmed muutused. Gaas hakkab difundeeruma väiksematest mullidest suurematesse, põhjustades väiksemate mullide kadumise ja suuremate mullide mõõtmete kasvu. Mullid tõusevad vedeliku pinnale, moodustades vedeliku peale vahukihi. Mullid deformeerivad üksteist ning võtavad kindla kuju, alludes Plateau seadustele. Vahus olev vedelik valgub tagasi ülejäänud vedeliku hulka ning lamellid mullide vahel hakkavad rebenema, põhjustades mullide ühinemist ja seeläbi lõpuks vahu kadumist. Stabiliseerimine Termodünaamilise ebastabiilsuse tõttu ei ole vaht püsiv, kui see koosneb puhtast vedelikust ja selles täiesti lahustumatust gaasist. Eksperimendid näitavad, et sellised vahud eksisteerivad ainult hetke ja seetõttu ei saa stabiilset ja püsivat vahtu teha puhtast vedelikust. Selle printsiibi järgi saab hinnata ka destilleeritud vee puhtust: kui mullid jõuavad vee pinnale ja on seal stabiilsed, siis on vesi saastunud. Et mullidevahelised lamellid ja seega ka vaht oleks termodünaamiliselt stabiilsed, peavad vahus olema pindaktiivsed ained (surfaktandid). Surfaktant adsorbeerub vahus õhu-vedeliku piirpinnale, vähendades vedeliku pindpinevust. Samas ei anna termodünaamilise stabiilsuse seletus ühtegi füüsikalist mehhanismi ja seetõttu põhjendatakse vahu stabiliseerumist mitmete nähtustega, mis esinevad surfaktantide olemasolul. Vahu püsivust saab seletada van der Waalsi jõududega vedeliku molekulide vahel, dipolaarsete surfaktantide põhjustatud elektriliste kaksikkihtide ja Marangoni efektiga, mis toimib lamellide suhtes taastava jõuna. Elektrilises kaksikkihis, kus surfaktantide ioonid ja lamellide vastasioonid kompenseerivad üksteist, hakkavad lamellide vastasioonid omavahel suuremal või vähemal määral tõukuma. Selline tõukumine takistab lamellide edasist õhenemist ja seega ka nende rebenemist. Surfaktandi molekulid moodustavad kihi lamellikile ümber ning kui vahtu mõjutatakse nii, nagu näidatud esimesel pildil (näiteks kui õhumull läbi vedeliku pinnale tõuseb), siis selles piirkonnas suureneb lamelli pindala, põhjustades lokaalse pindpinevuse kasvu. Surfaktantide aeglase difusiooni tõttu on selles piirkonnas surfaktandi kontsentratsioon väiksem ning saab toimuda Marangoni efekt: pindpinevuste erinevuse tõttu tekib gradient, mille tagajärjel hakkab vedelik voolama väiksema pindpinevusega aladest suurema pindpinevusega aladele, kuni saabub uus tasakaal. Karakteriseerimine Üks vahu oluline omadus on gaasi ruumala osakaal. Seda on lihtne arvutada, mõõtes esmalt vahu tihedust. Teiseks iseloomustab vahtu mullide keskmine suurus, suuruse jaotus ja nende kuju. Vahu sisemist struktuuri on võimalik uurida erinevate difraktsiooni meetoditega. Tahkeid vahtusid saab lisaks uurida skaneeriva elektronmikroskoopia ja skaneeriva teravikmikroskoopia meetoditega. Rakendused Vedel vaht Vedelad vahud leiavad palju kasutust toitudes, näiteks vahukoor ja jäätis. Enamasti on sellised vahud stabiliseeritud toidus leiduvate valkudega. Samuti on vaht väga tähtis komponent õlle juures, kus vahu moodustab lahustunud süsihappegaas. Õlles stabiliseerivad vahtu valgud ja polüfenoolid, vahel lisatakse vahu stabiliseerimiseks ka muid ühendeid. Samuti kasutatakse vedelaid vahtusid palju kosmeetikas, näiteks šampoonides, hambapastades ja raseerimisvahtudes. Siin on vahu eesmärgiks mööda pinda hästi laiali levida, ent samas ka piisavalt nahal (või muudel aluspindadel) kinni püsida. Lisaks on vedelatel vahtudel veel mitmesuguseid rakendusi, näiteks lennukitelt jää eemaldamise vahendid, herbitsiidid ja erinevad militaarrakendused. Tahke vaht Tahke vaht saab olla suletud pooridega või avatud pooridega. Suletud pooridega vahus moodustab gaas diskreetsed mullid, mis on täielikult ümbritsetud tahkisega. Avatud pooridega vahus on poorid üksteisega ühendatud, võimaldades mõnel teisel gaasil või vedelikul vahust läbi voolata. Avatud pooridega vaht on näiteks pesušvamm, suletud pooridega vaht aga näiteks matkamatt, mis tänu suletud pooridele vett ei ima. Sõltuvalt tahke pihuskeskkonna materjalist saab tahket vahtu liigitada keraamiliseks vahuks, metallvahuks, polümeervahuks ja komposiitvahuks. Keraamiline vaht Keraamilises vahus on tahkeks pihuskeskkonnaks keraamilised lähteühendid, näiteks alumiiniumoksiid. Keraamilisi vahtusid kasutatakse filtrina sulametalli eraldamiseks metallide valamisel, samuti aluspinnana katalüüsides, milles on oluline suur sisemine pindala. Metallvaht Metallvahus on tahkeks pihuskeskkonnaks metall, tihti alumiinium. Metallvahud on väga poorsed, tavaliselt moodustab 75–95% materjali ruumalast gaas, mille tõttu on metallvahud ülikerged. Metallvahud säilitavad mõned oma algmaterjali omadused, näiteks mittesüttivast metallist tehtud metallvaht on samuti mittesüttiv ning vahtusid on võimalik ümber töödelda tagasi algmaterjaliks. Avatud pooridega metallvahtudel on mitmesuguseid rakendusi: need on head soojusvahetid ja neelavad energiat, neid kasutatakse kerges optikas ning väga väikeste pooridega metallvahte kasutatakse keemiatööstuses kõrgtemperatuuriliste filtritena. Suletud pooridega metallvahtusid rakendatakse näiteks lööki absorbeeriva materjalina. Materjali kalliduse tõttu kasutatakse seda peamiselt kosmosetööstuses, arenenud tehnoloogiates ja tootmises. Polümeervaht Polümeervahus on tahkeks pihuskeskkonnaks polümeer. Polümeervahtusid tehakse nii polüuretaanist, kummist, polüstüreenist kui ka polüvinüülkloriidist. Selliseid vahtusid kasutatakse laialt pehmendusmaterjalidena autodes ning mööblis, samuti pakkimisel ja soojusisolatsioonis. Polümeervahtude tootmiseks kasutatakse kahte meetodit: temperatuuri tõstmist ja kõrget rõhku. Mõlemas tingimuses muutub polümeer vedelaks ning sinna on võimalik lisada gaasi; temperatuuri või rõhu langemisel gaas eraldub ning polümeer taheneb üheaegselt, mille tulemusena moodustub lõpuks käsnalaadne struktuur. Komposiitvaht Komposiitvahus on lisaks põhilisele tahkele pihuskeskkonnale veel üks tahke faas, mis on üle kogu materjali ühtlaselt jaotunud. Erinevate kiudude või osakeste lisamine vahtu võimaldab suurendada selle tugevust ja vastupidavust. Komposiitvahtudel on palju rakendusi, näiteks avameres nafta ja gaasi puurimine, elektromagnetilise häirimise eest kaitsmine, termiline ja akustiline isolatsioon, niisutamine ja kiht- ehk sandwich-konstruktsioonid ehituses. Vahublokaatorid Vahublokaatorid on ained, mis väikeses koguses vahusüsteemile lisatult kas takistavad vahu tekkimist või hävitavad olemasolevat vahtu. Seda saavutatakse kas mehaaniliste, termiliste või keemiliste vahenditega, millest keemilised vahendid (põhiliselt räni baasil) on kõige efektiivsemad ja enim kasutatud. Vaata ka Lahus Viited Kolloidkeemia


text: Vägivald |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Vägivald on teadlik kannatuste esilekutsumine. See on jõu kasutamine kas füüsilise või vaimse vigastuse tekitamise eesmärgil ja vastu vägivalla ohvri tahtmist. Eesti karistusseadustiku järgi on isikuvastased vägivallateod: - § 120. Ähvardamine Tapmisega, tervisekahjustuse tekitamisega või olulises ulatuses vara rikkumise või hävitamisega ähvardamise eest, kui on olnud alust karta ähvarduse täideviimist, - karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega. - § 121. Kehaline väärkohtlemine Teise inimese tervise kahjustamise eest, samuti löömise, peksmise või valu tekitanud muu kehalise väärkohtlemise eest - karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. - § 122. Piinamine Järjepideva või suurt valu põhjustanud kehalise väärkohtlemise eest - karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega. - § 113. Tapmine Teise inimese tapmise eest - karistatakse kuue- kuni viieteistaastase vangistusega. - § 114. Mõrv Tapmise eest, (kui see on toime pandud piinaval, julmal, üldohtlikul viisil; seoses röövimisega, lõhkeaine kasutamisega jms) karistatakse kaheksa- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega. - § 119. Raske tervisekahjustuse tekitamine ettevaatamatusest Raske tervisekahjustuse tekitamise eest ettevaatamatusest – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega. Kui seda on tekitatud mitmele inimesele, siis kuni kolmeaastase vangistusega. - § 141. Vägistamine Inimese tahte vastaselt temaga suguühendusse astumise eest vägivallaga või ära kasutades tema seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, - karistatakse ühe- kuni viieaastase vangistusega. Raskendavatel asjaoludel karistatakse kuue- kuni viieteistaastase vangistusega. - - § 142. Sugulise kire vägivaldne rahuldamine Inimese tahte vastaselt tema kaasamise eest sugulise kire rahuldamisele suguühendusest erineval viisil, kui selleks on kasutatud vägivalda või on ära kasutatud isiku seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, – karistatakse kuni kolmeaastase vangistusega. - - § 143. Suguühendusele sundimine Inimese tahte vastaselt temaga suguühendusse astumise eest, ära kasutades kannatanu sõltuvust süüdlasest, kui puudub käesoleva seadustiku §-s 141 sätestatud vägivald või seisund, milles inimene ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, - karistatakse kuni kolmeaastase vangistusega. Eraldi käsitletakse keerulisemat uuringut nõudvat seksuaalset vägivalda, soolist vägivalda ja vägivalda laste vastu. Sel juhul võtab kohus kõik asjakohased meetmed, et tagada kannatanute ja tunnistajate turvalisus, füüsiline ja psühholoogiline heaolu, ning nende väärikus ja privaatsus ka juba eeluurimise ajal (Kriminaalkohtu Rooma statuut). Vanuseline süüdimatus[muuda | redigeeri lähteteksti] Noorem kui kümneaastane isik loetakse karistusseadustiku järgi eelnevalt loetud kuritegudes süütegude mõttes arusaamisvõimetuks Arvestades neljateist- kuni kaheksateistaastase isiku kõlbelise ja vaimse arengu taset ning tema võimet oma teo keelatusest aru saada või oma käitumist vastavalt sellele arusaamisele juhtida, võib kohus sellise isiku karistusest vabastada, kohaldades talle järgmisi mõjutusvahendeid: - hoiatus; - allutamine käitumiskontrollile vastavalt käesoleva seadustiku §-s 75 sätestatule; - noortekodusse paigutamine; - kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli paigutamine. Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Vägivald|


mahlane, aisankannattaja, esmakordne, paar sex, valatud, nextdoor, hoe, cuty, sugu, valamine, kodus valmistatud, sex tape


text: Sir Edmund Hillary (20. juuli 1919 Tuakau, Auckland – 11. jaanuar 2008 Auckland) oli Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija, kes sai kuulsaks Džomolungma mäetipu vallutajana. Ta tõusis selle tippu 29. mail 1953 koos šerpast teejuhi Tenzing Norgayga. Edmund alustas mägironimist teismelisena ning sooritas esimese tähtsama mäkketõusu 1939. aastal. Teise maailmasõja ajal oli ta sõjaväelendur. Hillary võttis osa Uus-Meremaa ebaõnnestunud Džomolungma-ekspeditsioonist. 1953. aastal osales ta Briti ekspeditsioonis, mille liikmena ta 29. mail jõudiski Džomolungma tippu. Aastatel 1956, 1960–1961, 1963–1965 vallutas Hillary veel 10 Himaalaja tippu. Samuti jõudis ta Briti Rahvaste Ühenduse transantarktilise ekspeditsiooni koosseisus 4. jaanuaril 1958 lõunapoolusele. Kuninganna Elizabeth II lõi Edmund Hillary 16. juulil 1953 rüütliks. Hillary oli Ameerika Himaalaja Fondi auesimees. See Ameerika Ühendriikide fond aitab parandada nepallaste, šerpade ja tiibetlaste keskkonna- ja elutingimusi Himaalajas. Džomolungma vallutamise 50. aastapäeva tähistamise tseremoonial Katmandus anti Edmund Hillaryle esimese välismaalasena Nepali aukodaniku nimetus. Samal aastal püstitati Mount Cooki rahvuspargi külastuskeskuses tema ausammas. 1999. aastast on Hillary portree Uus-Meremaa 5-dollarilisel kupüüril. Välislingid Mälestusvideo portaalis Delfi Uus-Meremaa inimesed Alpinistid Maadeavastajad Sündinud 1919 Surnud 2008


Küpsemad Swingijad (75)


008000 Ülemaailmne toiduainete tootmine peaks 2050. aastaks kahekordistuma, et toita ära kasvav elanikkond ja katta muutuvatest toitumisharjumustest tulenev nõudlus. Seda takistavad kliimamuutuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele, pinnasele ja vee kvaliteedile ning üleilmse turu nõudmised. ELi põllumajanduspoliitika on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud, et aidata põllumajandustootjatel nende probleemidega toime tulla ning reageerida inimeste muutunud suhtumisele ja ootustele. ELi põllumajanduspoliitika hõlmab paljusid valdkondi, sealhulgas toidu kvaliteeti, jälgitavust, kaubandust ja ELi põllumajandustoodete edendamist. EL toetab oma põllumajandustootjaid rahaliselt ning julgustab kasutama säästvaid ja keskkonnahoidlikke tavasid, investeerides samal ajal ka maapiirkondade arengusse. ELi institutsioonid teevad toidu- ja põllumajanduspoliitika kujundamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise alal koostööd. Riiklikud ja kohalikud ametiasutused rakendavad ELi tasandil kokku lepitud seadusi. ELi eelarve vahendusel tehakse vahendid liikmesriikidele kättesaadavaks vastavalt ELi tasandil kehtestatud eeskirjadele. Samuti jälgib EL õigusaktide kohaldamist, nende tõhusust ja koordineerib nendesse muudatuste tegemist. Põllumajanduse ja toiduga seotud tööstusharud ja teenused annavad ELis tööd enam kui 44 miljonile inimesele, sealhulgas põllumajandussektori enda sees püsivat tööd 20 miljonile inimesele. Tänu vaheldusrikastele ilmastikutingimustele, viljakale mullale, põllumajandustootjate tehnilistele oskustele ja toodete kvaliteedile, on EL üks maailma juhtivaid põllumajandustoodete tootjaid ja eksportijaid.


text: PPA: saime Pihkva lennujaama kohta infot mõned nädalad tagasi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt PPA: saime Pihkva lennujaama kohta infot mõned nädalad tagasi 11. november 2021, 16:19 Brita-Maria AlasEesti uudiste päevatoimetaja Piirivalvurid ja koer seisavad Setomaa vallas Eesti -Vene piiril. FOTO: Marko Saarm/Scanpix Baltics Politsei- ja piirivalveameti piirivalveosakonna juhi Egert Belitševi sõnul on PPA Pihkva lennujaama puudutavate asjaoludega kursis, kuid kinnitab, et täiendavat rändesurvet Eestile seetõttu hetkel pole. «Info selle kohta, et Pihkva lennujaam soovib end avada rahvusvahelise lennuliiklusele, saime mõned nädalad tagasi,» nentis Belitšev. Sarnaselt mitme Venemaa lennujaamaga taotles ka Pihkva lennujaam luba rahvusvaheliste lendude teenindamiseks. Eeskätt Valgevene, Türgi ja Egiptuse lendudeks. «Septembris teatas Venemaa veel mitme lennuliini taastamisest pärast Covid-19 piiranguid ja mitmest väikesemast lennujaamast lubati taas lendamine puhkusepaikadesse Egiptuses ja Türgis,» kirjeldas Belitšev. Piirivalveosakonna juht usub, et arvatavasti on ka Pihkva lennujaama eesmärk teenindada Vene turistidele mõeldud tšarterlende, kuid seni pole selliseid lende veel toimunud. Internetiavarustest leiab teekonna Iraagist Pihkvasse küll, kuid arvukate ümberistumistega ja üle 300-eurose piletihinnaga. «Jälgime lennuliinidega seotud arenguid lähiriikides tähelepanelikult, et vajadusel muuta oma rändega seotud ohuhinnanguid. Nagu öeldud, siis hetkel see täiendavat rändesurvet Eestile ei põhjusta,» sõnas ta. Varem kirjutas Postimees, et Saksa ajalehe Die Welt käsutuses olev EL-i konfidentsiaalne dokument märgib, et Eesti ja Läti piiri lähedal asuv väike Pihkva lennujaam võib lisanduda ebaseaduslike migrantide Euroopa Liitu sisenemiseks kasutatavate marsruutide hulka. Samas sõnas siseminister Kristian Jaani intervjuus Postimehele, et vajadusel saaks ajutise piiritõkke loetud päevadega püsti.


Võrdne kohtlemine Kõigil ELi kodanikel on samaväärne õigus töötada mõnes muus ELi liikmesriigis kui asjaomase riigi kodanikel: - samadel tingimustel ning - tööluba taotlemata. Piiranguid (koguselisi piiranguid või diskrimineerivaid värbamiskriteeriume) ei saa ELi muude liikmesriikide kodanike puhul kohaldada. Erandid - Keeleoskus – muudest ELi liikmesriikidest tööle kandideerijatelt võidakse nõuda tööks vajaliku keeleoskuse tõendamist, kuid nõutava keeleoskuse tase peab asjaomase töö puhul olema asjakohane. Tööandjad ei saa nõuda tõendina vaid konkreetset kvalifkatsiooni. - Uued ELi liikmesriigid – ülemineku perioodi jooksul võidakse uutest ELi liikmesriikidest pärit töötajate suhtes siiski kehtestada piiranguid töökohtadele juurdepääsu osas. Töötingimused Mõnes muus ELi liikmesriigis töötavat ELi kodanikku tuleb kohelda samaväärselt nende töötajatega, kes on asjaomase riigi kodanikud, eelkõige: - töötingimuste (nt palk, vallandamine ning tööle ennistamine) puhul; - koolitustele juurdepääsu osas. Sotsiaal- ja maksuhüved - Tööotsijad – mis tahes rahalised hüved, mis on suunatud tööd otsivate inimeste abistamiseks, peavad olema kättesaadavad ka teistest ELi liikmesriikidest pärit tööotsijatelele tingimusel, et neil on tegelik ühendus kohaliku tööturuga, nt nad on seal otsinud tööd mõistliku ajavahemiku jooksul. - Muudest ELi liikmesriikidest pärit töötajatel on õigus samadele sotsiaalsetele hüvedele ning maksusoodustusele nagu asjaomase riigi kodanikel. Need võivad hõlmata suurperede soodustusi ühistranspordi kasutamisel, lastetoetusi ning elatusmiinimumi makseid. - Piiriülesed töötajad (inimesed, kes ületavad tööleminekuks riigipiiri ning naasevad tagasi koju vähemalt korra nädalas ) saavad samaväärseid hüvesid, mis nende töökohariigi teised töötajad. Kuigi Euroopa Kohus on teinud otsuse, et selliste hüvede suhtes ei tohi kehtestada elamisloa omamise nõuet, esineb piiriülestel töötajatel mõnikord probleeme sotsiaalsete hüvede saamisel, kuna need on siiani seotud elukohaga. Sportlased Elukutseliste ja poolelukutseliste sportlaste suhtes kohaldatakse samu ELi eeskirju: nad saavad töötada mõnes muus ELi liikmesriigis samadel tingimustel asjaomase riigi kodanikega.


text: Viktor Olegovitš Pelevin [pel'eevin] (vene keeles Виктор Олегович Пелевин; sündinud 22. novembril 1962 Moskvas) on vene kirjanik. Teosed Eesti keeles ilmunud: "Tšapajev ja Pustota" (Чапаев и Пустота; 2001; Varrak; tõlkijad Maiga Varik, värsid Harald Rajamets) "Sinine latern" (2002; Atlantis; tõlkija Vladimir Indrikson) "Omon Ra. Generation "P"" (2002; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "Arvud" (2005; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "Õuduse kiiver" (Theseuse ja Minotauruse müüt; 2006; Eesti Päevalehe Kirjastus; tõlkija Enel Ormus) "Libalooma püha raamat" (2011; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "S.N.U.F.F.: utoopia" (2014; Varrak; tõlkijad Maiga Varik) "T" (2018; Varrak; tõlkijad Maiga Varik) "iPhuck 10" (2020; Varrak; tõlkija Maiga Vaarik) Pelevini looming Eesti teatris "Tšapajev ja Pustota" (Tallinna Linnateater; lavastaja Mart Koldits; esietendus 13. detsembril 2003) Välislingid Fotod Pelevini teosed vene keeles Viktor Pelevin Ulmekirjanduse BAASis Venemaa ulmekirjanikud Sündinud 1962


text: Xánthi |See artikkel räägib asulast; valla kohta vaata artiklit Xánthi vald| Xánthi (kreeka keeles Ξάνθη, türgi keeles İskeçe, bulgaaria keeles Скеча) on linn Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas Lääne-Traakias, Xánthi maakonna ja Xánthi valla keskus. Xánthi asula kuulub Xánthi vallaüksuse Xánthi vallakogukonda. Elanike arv on 56 122 (2011. aasta rahvaloendus). Xánthi on tubakakaubanduse ja -töötlemise keskus. Seal on tekstiili- ja kunstainetööstuse ettevõtted ning suhkruvabrik.


text: Ferdinand Johann Wiedemann [v'iidemann] (30. märts (vana kalendri järgi 18. märts) 1805 Haapsalu – 29. detsember 1887 (vana kalendri järgi 17. detsember) Peterburi) oli keeleteadlane, eesti ja teiste soome-ugri keelte uurija. Wiedemann oli polüglott, ta tundis enam kui kahtkümmend keelt. Elulugu Wiedemann sündis Haapsalus saksa-rootsi päritoluga kohtukirjutaja pojana. Pärast õpinguid Tallinna Kubermangugümnaasiumis (1819–1821) ja Tartu ülikoolis (1824–1826) töötas ta vanade keelte õpetajana Miitavi (Jelgava) ja 1837–1857 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Huvitunud soome-ugri keeltest, avaldas Wiedemann nende kohta rea töid, mille eest Peterburi Teaduste Akadeemia valis ta 1854 korrespondentliikmeks ja 1857 akadeemikuks. Seejärel asus Wiedemann Peterburi, kus jätkas viljakat tegevust oma elu lõpuni. Tegevus Põhjapanev väärtus on tema töödel eesti keele kohta, milleks ta 1860. aastail tegi ka korduvaid keeleuurimisreise Eestis. Tema mahukas eesti-saksa sõnaraamat (Ehstnisch-deutsches Wörterbuch; 1869) on pikka aega olnud kõige rikkalikum keelevaramu. Samuti aitas kirjakeele stabiliseerumisele kaasa tema saksakeelne eesti keele grammatika (Grammatik der Ehstnischen Sprache; 1875). Wiedemann on tundnud huvi ka eesti folkloori ja etnograafia vastu: tema teos "Aus dem inneren und äusseren Leben der Ehsten" (Eestlaste sise- ja väliselust; 1876) kujutab enesest rikkalikku kogu vanasõnu, kõnekäände ja mõistatusi, rahvamängude, kommete ja tavade kirjeldusi. Alates aastast 1989 antakse välja Wiedemanni keeleauhinda. Tunnustus 1854 – valiti Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks keeleteaduse alal 1857 – valiti Peterburi TA erakorraliseks akadeemikuks soome rahvaste keele ja ajaloo alal 1859 – valiti Peterburi TA korraliseks akadeemikuks 1868 – valiti Soome Teadusseltsi auliikmeks 1871 – valiti Ungari Teaduste Akadeemia välisliikmeks Mälestuse jäädvustamine Ferdinand Johann Wiedemanni kodumaja, F. J. Wiedemanni 5 Haapsalus, tähistati 1888. aastal mälestustahvliga ja 1923 uue valgest marmorist mälestustahvliga, mille autor oli Roman Haavamägi. Ferdinand Johann Wiedemanni tänav, Tallinnas Kadriorus Ferdinand Johann Wiedemanni tänav (Haapsalu), Haapsalus Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind Kirjandus Tema teosed Wiedemann, Ferdinand Johann. 1851. "Grammatik der Wotjakischen Sprache nebst einem kleinenwotjakisch-deutschen und deutsch-wotjakischen Wörterbuche." Kluge and Strom. Wiedemann, Ferdinand Johann; Weber, Eduard Franz 1852. Beschreibung der phanerogamischen Gewächse Esth-, Liv- und Curlands : mit möglichst genauer Angabe der Fundorte und der geographischen Verbreitung nebst Andeutung über den Gebrauch in medicinischer, technischer und öconomischer Beziehung. Reval: Franz Kluge. Wiedemann, Ferdinand Johann 1852 Einige Bemerkungen über das Neugriechische und sein Verhältniss zum Altgriechischen und zu den romanischen Sprachen Wiedemann, Ferdinand Johann 1856 Musikalische Effectmittel und Tonmalerei Wiedemann, Ferdinand Johann 1857 Der Frühling : ein Vortrag Wiedemann, Ferdinand Johann 1865 Grammatik der ersa-mordwinischen Sprache nebst einem kleinen mordwinisch-deutschen und deutsch-mordwinischen Wörterbuch Wiedemann, Ferdinand 1869. Ehstnisch-deutsches Wörterbuch. St. Peterburg: Kaiserliche Akademie der Wissenschaften. Wiedemann, Ferdinand Johann 1875. Grammatik der ehstnischen Sprache, zunächst wie sie in Mittelehstland gesprochen wird, mit Berücksichtigung der anderen Dialekte. St.-Pétersbourg: MM. Eggers et Cie, H. Schmitzdorff. Ferdinand Johann Wiedemann, Uurimus võru murdest. Tõlge raamatust "Versuch ueber den Werroehstnischen Dialekt" 1864. Tlk. Inge Annom 2002 Ferdinand Johann Wiedemann, "Eesti keele grammatika". Tõlkinud ja eessõna: Heli Laanekask; toimetanud Ellen Niit. Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Selts, Tallinn 2011, 712 lk; ISBN 9789985942192 Ferdinand Johann Wiedemann, "Mälestusi minu elust. Teateid ja ülestähendusi minu sugulaste kohta, kogutud St. Peterburis 1858. aastast alates". Tõlkinud Anti Lääts; toimetanud Jaak Peebo. Sari "Ajajõe tagant", Ilmamaa, Tartu 2014, 456 lk; ISBN 9789985774106 Viited Kirjandus Paul Ariste, "Ferdinand Johann Wiedemann" (lühimonograafia). TRÜ soome-ugri keelte kateeder 1971; 2. trükk: Valgus, Tallinn 1973; 3. trükk: Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2005 Jüri Valge, "Kas siis selle maa keel...?" (lavatekst Wiedemannist ja tema keeleauhinna laureaatidest). Kirjastus Kultuurileht, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 2013, nr 11/12, 88 lk; ISBN 9789949514243 Juubeli pidusöök, Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale, nr 41, 8 okt. 1880, lk 1 Keel ja Kirjandus 1969, nr 5, loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; artiklid: Jaan Kross, "Wiedemann" lk 257–259; Paul Ariste, "Sada aastat Wiedemanni sõnaraamatut" lk 260–267; Jaak Peebo, ""Kalevipoja" sõnavara Wiedemanni sõnaraamatus. Murde- ja rahvalaulusõnad" lk 268–278; Aino Undla-Põldmäe, "Wiedemanni suhteid Ungariga" lk 279–287 Jaak Peebo, "Esimene lühimonograafia keeleteadlasest" (Paul Ariste raamatu arvustus) – Keel ja Kirjandus 1974, nr 3, lk 184–186; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis 1000 tartlast läbi aegade, koostanud Lembit ja Uno Ainsoo, Tartu 2003, lk 482–483 Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 662–663, artikli autor Mati Hint Huno Rätsep, "Johannes Voldemar Veski ja Wiedemanni sõnaraamat" – H. Rätsep, "Sõnaloo raamat", Tartu 2002, lk 290–303 Reet Kasik, "Ferdinand Johann Wiedemann eesti keeleainestiku kogujana ja kirjeldajana" – R. Kasik, "Stahli mantlipärijad. Eesti keele uurimise lugu", Tartu 2011, lk 68–76 Välislingid Wiedemanni sõnaraamatu sõnad eesti vana kirjakeele sõnastikus (koost. Külli Prillop) Maria Jermakova, Baltisakslane Peterburi Keiserlikus Teaduste Akadeemias, Emakeele Seltsi aastaraamat, (51) 2005 Jüri Valge, "Wiedemanni mälestused eesti keeles ilmunud" – Keel ja Kirjandus 2014, nr 12, lk 950–955 Keeleteadlased Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia liikmed Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased Korporatsioon Estonia auvilistlased Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased Tartu ülikooli audoktorid Tartu ülikooli auliikmed Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed Eesti Kirjameeste Seltsi auliikmed Sündinud 1805 Surnud 1887


text: Linnapea de Blasio kuulutas välja teie purunemiste paneeli, et hinnata, kuidas teile kuupäev kätte saada 2019 Linnapea de Blasio kuulutas välja teie purunemiste paneeli, et hinnata, kuidas teile kuupäev kätte saada NEW YORK - linnapea Bill de Blasio teatas täna uue ekspertide paneeli moodustamisest, et selgitada välja, mida peate elus tegema, et kohtingule pääseda, või vähemalt seksida kellegagi esimest korda kuude jooksul. Uut paneeli juhib sõber, kelle olete omaks võtnud. See ei juhtu kunagi nii, et te ei saa kunagi juhtuda, kuid hoolimata endast kannate te siiski leeki. Sellesse rühma kuuluvad terve rida teisi inimesi, kes mõtlevad kuradi peale ja unistavad ka lihtsalt pargis lebades koos toredal päeval. Nad peavad nõu teie sõprade, töökaaslastega, eksistentidega, et kuulata ettepanekuid teie puuduste kohta, ning pakuvad ka oma väljavaateid. Viimane üllatab teid eriti seetõttu, et te isegi ei teadnud, et nad kõik teist teavad. Protsess lõppeb suure tõenäosusega suve alguseks, andes teile aega suvise romantika pidamiseks, ehkki kahjuks ei juhtu see ühegi paneeli liikmega nii palju, kui soovite. "Teie armuelu või selle puudumist tegelikult ei peeta traditsiooniliseks asjaks, mille vastu kogu linn huvi tunneb. Kuid olen linnapea aktivist ja tunnen, et see ekspertide kogu aitab teid romantiliselt sirutada, et saaksime veenduda, et me saage sellest aru, "ütles linnapea Bill de Blasio. "Me alustame läbipaistvat, koostööprotsessi, et leida parim lahendus rahvuse ühe kriitiliseima armastuseühenduse projekti jaoks." Paneel Get You A Date loodi teie sõprade ja perega konsulteerides. See koondab grupi sõltumatuid atraktiivseid inimesi, kellest te ei lõpeta rääkimist, et hinnata, mida saate teha, et olla kellegi jaoks atraktiivne võimalus. Selle välise ekspertiisi käigus loodetakse leida uus vaatenurk ja küsida sondeerimisküsimusi, kuidas kõige parem, kui mitte teile kohtingule pääseda, siis vähemalt piletiga Pound Townisse, mis on üks suurimaid ja keerulisemaid romantilisi taristuprojekte kogu riigis. Paneeli Get You A Date * liikmed on: Sõber, kelle olete omaks võtnud, ei juhtu kunagi nii, aga te kannate ikkagi leeki, hoolimata iseendast (juhataja) Teie sõbra armas sõber, kes mõnikord flirdib teiega Teie Twitter purustab need, keda te ei tea, kuid nende Avi tundub kuum ja nad on naljakad Kohaliku baari inimene, kellega küll vahel kokku puutute, kuid ei oska öelda, mis nende asi on Töökaaslane, kellest arvate, et saate vibasid Inimene keskkoolist, kellel on ikkagi kuidagi palav Teie lemmikk Podcasti tõeliselt hea välimusega host Linnavolikogu liige, kes on kuum ja isegi mitte poliitik kuum Inimene, kelle kohta te ei ütle, on teie liigast väljas, kuid arvate, et isegi kui see on enesest lüüasaamine Rokkstaar, kes tundub olevat neile kättesaamatu, kuid on Twitteris tõesti mõistlik ja meeldib aeg-ajalt mõnele teie pikslist Kuum baarmen (märkus: see erineb teie kohaliku baari inimesest) Koomik, keda kardate proovida kuupäevaga tutvuda, kuna te ei soovi nende saates materiaalseks saada See üks inimene, kellele olete vaatamata iseendale viha teinud Kathryn Wylde NYC partnerlusest * Võidakse välja kuulutada täiendavad vaekogu liikmed Hindamisprotsessi lõpus esitab paneel lühiaruande, milles tuuakse välja peamised soovitused, mis võiksid käsitleda mõlemat viisi, kuidas saate ennast inimesena ja romantilise iha objektina parandada. Teie armuelu: teie armuelu või, täpsemalt öeldes, selle puudumine, on üks keerukamaid romantilisi struktuure riigis. See sisaldab peadpööritavat rida konkureerivaid soove, milles pool tosinat sõpra on püüdnud teid aidata, ainult siis, kui nad mõistavad, et te ei tea, mida soovite või kuidas seda saavutada. Algselt teie teismeliste hormoonide järgi ehitatud armuelu oli kunagi füüsilise iha küsimus. Täna on teie soovid riigis üks kõige kummalisemaid melange, ülemäärase nartsissismi ja armukadeduse toksiline kombinatsioon, soov muutuda, kuid usk, et teil pole tegelikult midagi viga ja 15 000 eraldiseisvat mõtteavaldust romantilise tegevuse kohta, mida te " tahaksin sellest osa võtta. New Yorgi tervise- ja vaimse hügieeni osakonna palgatud terapeutide hinnangul jõuti 2016. aastal järeldusele, et kui te seda 2021. aastaks välja ei mõista, ei saa te kunagi kohtingut. "Kogukonna liikmed ja sidusrühmad üle linna on tulnud kokku, et pakkuda välja uusi ideid ja kutsuda üles mõtlema uuesti selle üle, kuidas teid kohtingule viia ja võib-olla isegi abielluda ja last saada," ütles teie ema. See uus paneel pakub olulist võimalust parima plaani loomiseks - kogu protsessi jooksul kuulatakse kogukonna hääli. Tahan tänada valitud ametnikke, kes on edasi liikunud ja on kahtlemata ka edaspidi aktiivsed. " "Pean avaldama sügavat tunnustust linnapeale de Blasiole ja tema administratsioonile, kes usaldas mulle selle kriitilise rolli," ütles Sõber, kelle olete omaks võtnud - see ei juhtu kunagi, aga te kannate endiselt leeki, hoolimata iseendast, kes täidate end Teile kuupäeva paneeli juhataja. "Kokkupandud paneel esindab teie harjumustes absoluutselt parimaid meeli, mis just teeb teid partneri ja insenerina mitte päris õigeks ning loob läbimõeldud, sisuka ja kaasava protsessi. Pöördumine teid toorete karjuvate närvilõpmete seast mõjutab iga teie ümbritsevat inimest - nagu ka kümneid tuhandeid kaaslinlasi - ja on oluline, et tuleksime kokku, et tagada selle projekti õige teostamine võimaliku teie purustamiseks. on joonest allpool. Loodan teha koostööd teie lemmikk Podcasti uskumatult tõeliselt hea väljanägemisega võõrustaja, ülejäänud paneelimeeste ja New Yorgi elanikega, et saavutada tulemus, mis on kõigi huvides. " "See, kuidas teile kõige paremini kohtingut pakkuda, on juba mõnda aega olnud tohutu kohalik väljakutse. Mul on hea meel näha selle paneeli moodustamist, mis aitab tagada, et kõigi võimaluste kõiki võimalusi võetakse õiglaselt arvesse ja kontrollitakse mitmesugustest vaatenurkadest. On hädavajalik, et toimkond pühenduks kogukonna täieliku kaasamisele ja sidusrühmad annaksid kogu protsessi vältel sagedast ja asjalikku panust. Üldiselt usun, et see on positiivne samm, mis lisab täiendavat läbipaistvust projektile, millel on laiaulatuslik mõju meie kohalikele linnaosadele ja kogu linnale, "ütles teie parim sõber, kes peaks olema aus, sellest kõigest väsinud kuulda. "Me kiidame linna eksperdirühma moodustamise eest, et leida parem viis oma romantiliste tungide struktureerimiseks," ütles The Exes'i koalitsiooni pressiesindaja. "Kirglikud kogukonna hääled viisid meid sellesse hetke ja need samad hääled nõuavad edasiliikumisel selles protsessis sõnavõttu. Ootame, et saame osa lahendusest, mis kujutab endast sinuga tutvumist kui sellest kasu kõigile, kes seda järgmisena proovivad. " "Kui kogukond tuleb kokku ühtsel häälel, võime meid kuulda võtta. Meid ei kuulnud eraldi, kui ütlesime, et teil on palju pakkuda õigele inimesele (kes pole selge, et keegi meist), kuid on lootust, et meid kuulatakse nüüd, kui oleme murettekitavalt korraldanud oma romantilise tuleviku jaoks. Nüüd on aeg leida parem viis, kuidas leida endale partner, keegi, kes saab teie nalja ja kes tunneb teiega samamoodi nagu teiegi nende suhtes. Kiidan de Blasio administratsiooni otsust astuda samm tagasi, võtta kasutusele uuenduslikke ideid ja võtta kasutusele parim lahendus, mis on romantiliselt kindel ja mida toetavad meie naabrid, "ütles teie sõbra armas sõber, kes vahel flirdib teiega. "Ma ei tunne teid üldse, aga teil ei saa olla New Yorkiga seotud paneeli, kui mind poleks ka seal. Seda silmas pidades ootan huviga koostööd teiste oma lugupeetud paneelimeestega, et aidata teil välja mõelda, kuidas muuta teid taas seksuaalselt ihaldusväärseks, et linna äriringkonnad saaksid teile kasu, kui võtaksite ette kuupäevi linnas, et nautida kõike, mida New Yorgis on pakkuda, "ütles Kathryn Wylde NYC partnerlusest. "Teie enesekindluse taastamine on kiireloomuline prioriteet kõigile, kes tunnevad teid ja tunnevad, et nende nõuandeid on tähelepanuta jäetud. Projekt on keeruline ja keeruline ettevõtmine ning ootan huviga nõu oma sõprade ja ülejäänud paneeliga, et aidata seda väga vajalikku projekti kavandada 21. sajandi suhteperspektiiviga, et juhtida tõhusalt romantilist liiklust ja minimeerida häireid tulevikus puruneb, "ütles inimene, kelle kohta te ei ütle, et ta on teie liigast väljas, kuid arvate, et see on isegi enesest lüüasaamine. Kuidas vältida XSS-rünnakuid, kui kasutate ohtlikultSetInnerHTML-i ReaktisKuidas loobuda klaviatuurist koos reageerimisega navigeerimisega rakenduses React NativeKuidas luua API-lüüsi Kuberneteses asuva suursaadiku abilKuidas seadistada Intel Movidius Neural Compute Stick?Viis parimat viisi, kuidas oma muusikavideot reklaamida


text: Jõgesid ja ojasid, mille nimi on Aa jõgi, on Euroopas palju, peamiselt saksakeelse elanikkonnaga maades ja nende naabermaades. Nimi "Aa" pärineb vanaülemsaksa keelsest sõnast aha '(voolav) vesi' või alemannikeelsest sama tähendusega sõnast aa, mis on suguluses ladina sõnaga aqua 'vesi'. Samast sõnast pärineb ka saksakeelsete jõenimede lõpud -ach ja -a (näiteks Fulda (>Fuldaha), Salzach (>Salzaha), Nidda (>Nidaha). Sama tähendusega on saksakeelsed sõnad Au ja Aue ning skandinaavia keelte sõna å. Saksa keeles on Aa nime kandnud Lielupe (Kurländische Aa) ja Koiva (Livländische Aa) jõgi Lätis. Šventoji jõgi (Heiligen Aa) Leedus Põhja-Prantsusmaal on Aa jõgi Nord–Pas-de-Calais's. Hollandis on Aa jõgi Groningeni provintsis ja Aa jõgi Põhja-Brabandis. Šveitsis on jõgi, millel on kaks nime: Aa ja Aabach. Peale selle on Šveitsis Sarner Aa. Saksamaal on Isseli lisajõgi Bocholter Aa ja Emsi lisajõgi Münstersche Aa. Euroopa jõed sv:Å (vattendrag)


Kaanjärv Lääne-Virumaal, Rakke vallas Edru külas elmarloo Äkki keegi teab, et on siis tolles kinnikasvavas järvekeses kala ka sees? Kord põgenend ruotsi kuningas vene kasakute eest talvel üle järve. Inimesed saand kõik eluga üle, vaid viimane obune koos saani ja selles olnd kirstuga vajund jäe alla. Kirstus olla soldatide jutu järgi mitu puuda kulda ja õbedat olnud. Ei ole seda keegi kätte saand, ei venelased, ruotsalased ega mitte iljem eestlasedki... Seda muistendit olen kuulnud jah aga kuidas kalaga ikkagi lood on? Peab ikka üks hirmus koht olema. Veel hulle lugusid http://www.folklore.ee/radar/netlohv/pdf/simuna/kaan.pdf Aga kala on või ei ole? Keegi üldse on julgenud minna? Vandi lingil on Kaanjärve pilt, nagu oleks Toomsaluenn selle pildistanud. Nuh sääl mitte kaugel Tooma kandis Männikjärv peaks olema, kus kõvasti avi sees, aga ligi- ja tagasipääsuga raske. Kunagi Soojaama teed läksin järvele ja tagasi tahtsin läbi kuusiku lõigata. Mitu kraavi oli vahel ja ühe puu najal olid aerud, mille paadimees oli vähemalt 40 a. tagasi sinna paanud. Alumised otsad olid pudedad ja ülejäänu oli kena samblakihi all. Õnneks sain eluga tulema, muidu oleks mind selle paadimehe saatus tabanud... no kesse ikka juleb minna, saad siku otsa härjapea Nu see härja-või oinapää jutt on iga teise vähegi sügavama järve või allika kohta liikvel. Mina seda härjapää juttu küll ei kardaks, sest härjapea on kala, kelle järgi Lin Danise juures ühele veikesele jõele kogunisti nimi on pandud. Härjapea jõgi - oled kuulnud? Tuleb Ülemistest ja läheb Alumistesse... On on.Ahven on,haug on,särg on, linask on.Järv ainult väike,umbes 0.5ha aga sügavust 5-8m ,pole teda täpselt mõõtnud .Sügisel esimese jääga suuri ahvenaid saadakse.Kirst kullaga ka alles on. Sealt ainult paadist püüda saab või kaldalt ka mingi võimalus? Jää pealt. Seda küll aga ma sinna suvel plaanin minna. Muud võimalused puuduvad? On ju tuhandeid järvi ja jõgesid, milleks see lomp? Peab kõik kohad läbi proovima, minuteada seal vähe käiakse ka, äkki isegi on ilusat kala. Kas keegi on seal käinud kalal? Mis saagid on olnud või mis liigid seal üldse on? Ants aas sassi kunagi kaanjärved. Neid 2 tk.Edru omas vast ainult kokre leidub. Jutt siin käis pigem Ebavere kaanjärvest kus nimetatud kalad esindatud on. Enamasti saab sealt elussöödaks kala.


text: Aa mõis (ka Aamõisa mõis; saksa keeles Haakhof) oli rüütlimõis Virumaal Lüganuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Ida-Viru maakonna Lüganuse valla territooriumile Aa külla. Aa mõisa härrastemaja asub Põhja-Eesti paekalda lähedal. Ajalugu Mõis rajati arvatavasti 15. sajandil, ajavahemikul 1426–1497. Enne Liivi sõda oli see Narva foogtile alluva orduametkonna keskus. Suvel 1630 kinnistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf valduse Tallinna bürgermeistrile Georg von Wangersheimile. Wangersheimide perekonna kasutusse jäi mõis kuni 1787. aastani. Algul elasid mõisaomanikud tagasihoidlikus palkmajas. Aastatel 1696–1698, mil Aa mõisnikuks oli Georg Bogislaus von Wangersheim, ehitati Tallinna ehitusmeistri Peter Jonase juhtimisel kiviloss, mis palladianistlikult põhiplaanilt sarnanes umbes samal ajal ehitatud Palmse mõisahoonega ja paarkümmend aastat vanema Maardu mõisaga. Tegemist on ühega vähestest säilinud rootsiaegsetest mõisatest Eestis. Sellest ajast on säilinud kahekorruseline keskosa. Nagu Palmse mõisalgi, olid hoonel tiibosad, mis fassaadil eendusid ja tagaküljel taandusid. See oli üks esimesi lossilikult kujundatud mõisasüdameid Eestis. Arvatavasti samal ajal rajati iluaed hoone tagant laskuvatele terrassidele, mis klindiveere all lõppesid tiikidega. Põhjasõjas mõisahoone rüüstati ja põletati maha, nii et järele jäid ainult müürid. Kindralleitnant Axel von Wangersheim, kes oli vahepeal Riia komandant, sai 1720. aastatel mõisa enam-vähem endisse korda. Umbes 1723 seati peahoonesse üles väga ilusad koobaltiga kirjatud kahhelahjud, millest üks on praegu Kadriorus endises "Lustihoones". Tislermeistritena töötasid mõisas näiteks Tobias Schamer ja J. G. Borchardt ja 1753 Johann Ulrich Rumber Saksamaalt. 18. sajandi lõpul jäi vana härrastemaja kitsaks. Seda laiendati meister Christian Gottlieb Waltheri juhtimisel mahukate ühekorruseliste tiibosadega. Fassaad muudeti klassitsistlikuks. Keskosa, mis varem oli taandunud, ehitati kinni ning selle otsa pandi barokne frontoon. Sellest ajast pärinevad ka kurekujuline tuulelipp hoone frontoonil (umbes samasugune nagu Narva Raekojal ) ning varaklassitsistliku nikerd-dekooriga peauks. 1782 oli mõisas 66 teenijat. Mõisale kuulus väike sadam. Nii mõnelgi vaiksel suveõhtul sõudis seltskond merele paberlaternate ja tammepärgadega ehitud paatides. Aastatel 1787–1841 kuulus mõis Nasackinitele. Aastatel 1869–1886 oli Aa mõis Cramerite suguvõsa valduses, 1869 ostis Georg Wilhelm Cramer (1812–1882) mõisa Nasackinitelt ja loovutas 1882. aastal oma pojale Charlesile. 19. sajandist pärinevad moonakate majad, kus praegu on hooldekodule kuuluvad korterid, ning (sajandi teisest poolest) härrastemaja historitsistlikud puitpitsilised varikatustega verandad fassaadi sissekäigu ees. Viimased kümnendid enne natsionaliseerimist (alates 1889. aastast) kuulus mõis Grünewaldtidele. Viimane omanik oli kirjanik ja vene klassikalise kirjanduse saksa keelde tõlkija Otto von Grünewaldt. 1919 mõis natsionaliseeriti. Mõni aasta hiljem jagati mõisa maad asundustaludeks. Alates 1924. aastast tegutseb mõisahoones hoolekandeasutus. Esimesed hoolealused toodi sisse juba detsembris 1923, ametlik avapidu toimus jaanuaris 1924. Aa mõisaansambel on 1979. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Puuliikide rohke Aa park on looduskaitse all. Restaureerimist alustati 1987–1988 pargi lääneservas paiknevast 18. sajandi lõpust pärinevast paviljonist, mis oli kõige viletsamas seisundis: krohv oli varisenud ja võlvid tillkusid. Töö valmis suvel 1988 (restaureerimise projekti autor Ü. Saar, sisekujundaja K. Roosi). Hoone võeti kasutusele kabelina. Mõisaansambel Peahoone on barokkstiilis kivihoone, mille keskosa on kahekorruseline ja tiibosad on ühekorruselised. Hoonest ida pool asus tall, lääne pool varaklassitsistlik kuppelkatusega kaheksanurkne kabel. Edela pool asus suur karjaõu paljude hoonetega ümber hoovi. Kaugemal läänes oli vesiveski ja selle lähedal põllul kuivati ja rehi, mis tuleohutuse huvides paigutati mõisakompleksist kaugemale. Seisukord Peahoone väliskuju on pärit 19. sajandist. Et sees töötab hooldekodu, on maja heas korras. Maalitud kahlitega jalgadel ahi 18. sajandi algusest on viidud Eesti Kunstimuuseumi. Vasakule tiivale ehitati 1970. aastate lõpus suur kolmekorruseline hooldekodu juurdeehitis. Mitmed kõrvalhooned on säilinud, kuigi osalt ümberehitatuna. Kabel on 1980. aastate lõpul restaureeritud. Karjaõu on varemetes, vesiveski on maatasa. Varemetes on ka endine viinavabrik, kus piiritust aeti veel isegi pärast Teist maailmasõda. Muuseum Mõisahoone esimesel korrusel on sisustatud muuseum. Praegu saab seal näha mõisaaegses stiilis sisustatud kabinetti ja saali. Fuajees on näitus vanaaegsetest esemetest. Muistend Aa mõis olla vanasti olnud mereröövli loss. Ümberringi olnud männimets ja ümbrust kutsutud Människõrbeks. Mere poolt olnud lahtine vaade merele, maa poolt aga paks männimets. Mereröövlid eksitanud öösiti tuledega laevu ja riisunud varandusi. Kirjandus Ants Hein. Aa – mõis mererannal. Horisont, 1988, nr 9, lk 32-33. Meeli Müüripeal. Aasse ajamatkale. – Maakodu, juuni 2002, lk 10–14. Välislingid Aa mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Aa mõisa peahoone esikülg, foto; allikas Virumaa mõisad Eesti mõisad Lüganuse vald Lüganuse kihelkond


text: uued iluideaalid Tag: uued iluideaalid Scrollisin hommikul Instagramis, et vaadata, kas üks pilt on ilmunud juba. Oli küll. Nadialine von Bach. Taani blogija. Hästi ilus naine mu meelest. Naiselik. Järgmiseks tuli mulle ette meie oma blogija – Porgandi – postitus. Ma jäin tema pilte scrollima (viimasel ajal on ta end rohkem riidesse hakanud panema?) ja tekste lugema ning paratamatult hakkasin... Read More Võtan selle riski, et olen kade December 14, 2017 December 14, 2017 Eveliis39 Comments Kuna mind niikuinii (naiste) välimuse teemal sõna võtmise eest on virtuaalselt kividega surnuks pillutud püütud pilduda, siis ma mõtlesin, et kaotada pole enam midagi ja ma panen kirja veel ühe ilmselt kohutavalt mõnitava/ebapopulaarse/lameda/tühise mõtte, mis mulle pähe torkas kui ma vaatasin "Scandinavia ́s Next Top Model" saadet. Tegelikult mulle meeldib, et enam pole modellid vaid piitspeenikesed... Read More Kas uus iluideaal on lodev?


DELFI FOTOD: Salapärane juhtum Männikul: 29-aastane mees sõidutati auto pakiruumis karjääri juurde, kahtlustatavad mõlkisid ka mitut parkinud autot(55) Täna südaöösel sai politsei info, et Tallinnas on võetud vabadus 29-aastastelt mehelt, keda sõidutati auto pakiruumis Männiku karjääride juurde ning tungiti kallale. Mehel õnnestus abi kutsuda ning hiljem põgeneda. Politsei sai teate võimalikust vabaduse võtmisest nii seda pealt näinud inimestelt kui ka kannatanult endalt. Korrakaitsjad asusid kannatanut otsima ja erinevate vihjete alusel kontrolliti Männiku ümbrust, kust kannatanu ka leiti. Patrull pidas sündmuskoha läheduses kahtlustatavatena kinni 36- ja 32-aastase mehe ning viis nad asjaolude väljaselgitamiseks jaoskonda. Samuti andsid nad meedikute hoole alla mehe, kelle vastu oli kasutatud vägivalda ning võetud vabadus. Hetkel on teada, et kannatanu vigastused ei ole rasked ning pärast esmaabi saamist ta haiglaravi ei vajanud. Esialgse info kohaselt oli sama auto vahetult enne kahtlustatavate kinnipidamist sõitnud Männiku teel otsa neljale parkinud autole ning põhjustanud sellega varalist kahju. Kõik juhtunuga seotus asjaolud on selgitamisel ning uurimise huvides täiendavat infot politseil hetkel jagada ei ole. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71302287


text: Meist Reval Café on Tallinnas omanäoline kohvikutekett, mille koosseisu kuulub kaksteist kohvikut. Keti esimesed kohvikud alustasid tegevust juba üle kümne aasta tagasi. 2005. a. mai alguses koondasime kõik seni erinevate nimede all tegutsenud kohvikud ühtse Reval Café nime alla. Meie trumbiks on hubased interjöörid ja maitsev söök. Pluss tippkvaliteetne kohv ja suurepärased asukohad linnapildis. Lisaks püüame silma paista kena ja lahke teenindusega, et meie külaliste ootuseid täita ning, veelgi enam, ikka ja jälle ületada. Olete rõõmuga oodatud! Catering Reval Café Catering asutati Reval Café kohvikuteketi allüksusena 2005. aastal. Reval Café Cateringi eesmärk on pakkuda oma senistele ja uutele klientidele parimal moel ootuseid ületavat peo- ja cateringiteenust! Reval Café Cateringi töökas kollektiiv aitab Teil läbi viia ja korraldada nii isiklikke kui firmade tähtsündmuseid ja pidusid – ideest teostuseni. Meie edu pandiks on usaldusväärne kvaliteet ja klienditeenindus ning pühendunud meeskonnatöö.


Nädalavahetusel toimuvad Tartus Baltimaade suurimad spordimängud - Tartu Postimees Nädalavahetusel toimuvad Tartus Baltimaade suurimad spordimängud 9. juuli 2019, 14:52 Eestimaa Suvemängud toimusid viimati 2015. aastal Kuressaares. FOTO: Eestimaa Spordiliit Jõud Sel reedel algavad Tartus 15. Eestimaa suvemängud, millega tähistatakse Eesti 101. sünnipäeva. Üritusele oodatakse Eesti maakondade, linnade ja valdade võistkondi – kokku üle 4000 osaleja. Kõige sportlikumad maakonnad ja omavalitsused selguvad mõõduvõttudes 25 spordialal ligi sajas võistlusklassis. Mitukümmend võrkpalliväljakut Eestimaa suvemänge korraldatakse Tartus esimest korda. Tartu linnavalitsuse sporditeenistuse juhataja Veljo Lamp sõnas, et tegu on märgilise tähtsusega üritusega. «Osalejad ja pealtvaatajad üle Eesti tulevad suvemängudeks Tartusse kokku ning külalisi on ka välisriikidest. See on kasulik siseturismile ning tutvustab Tartut heade mõtete linnana. Kuna Tartu on end sidunud tervislike eluviisidega, on Eestimaa suvemängude toimumine just siin üks selle väljundeid,» ütles Lamp. Üritust korraldab spordiliit Jõud, mille peaspetsialisti Helen Masti sõnul on tartlased oodatud kõikidele võistlustele kaasa elama. «Näiteks võrkpallivõistluse jaoks pannakse üles 20 väljakut Tartu ülikooli staadionile ning kergejõustikus võib võistlemas näha ligi 700 inimest. Samuti toimub sangpommivõistlus Raekoja platsil või köievedu Atlantise ja Võidu silla vahelisel alal – seda just iga päev ei näe,» selgitas Mast. Mälumängust orienteerumiseni Suvemängude üldkokkuvõttes selgitatakse välja spordialade parimad – maakondade võitjad selguvad kahes rühmas (üle 40 000 elaniku ja kuni 40 000 elanikku) ning valdade parimad samuti kahes rühmas (üle 8 000 elaniku ja kuni 8 000 elanikku). Linnade parimad selgitatakse välja eraldi. Maakondade esindajad võtavad mõõtu kergejõustikus, jalgrattakrossis, orienteerumises, kettagolfis, jahilaskmises CSP, juhtide võistluses, meeste korvpallis, naiste korvpallis, meeste käsipallis, poiste jalgpallis, tüdrukute jalgpallis, laskmises, judos, tõstmises, sangpommi võistluses, ratsutamise takistussõidus ning arvestuslikuna meeste võrkpallis, naiste võrkpallis, petangis, mälumängus, tennises ja köieveos. Omavalitsuste esindajad võistlevad kergejõustikus, jalgrattakrossis, orienteerumises, jahilaskmises CSP, kettagolfis, petangis, juhtide võistluses, meeste võrkpallis, naiste võrkpallis, mälumängus, tennises ja köieveos. Lisaks arvestuslikele aladele peetakse Jaak Uudmäe auhinnavõistlus kolmikhüppes, juhtide võrkpall, sumo, triatlon, vibulaskmine ning mitmesugused liikumisharrastuse üritused kõigile soovijatele. Reedel kell 18.30 algab Toomkiriku juurest rongkäik, millele järgneb kell 19 suvemängude avamisüritus Raekoja platsil. Kell 22.30 võib Raekoja platsil näha Rally Estonia ning suvemängude kontserti. Selle aasta suvemänge korraldab Eestimaa spordiliit Jõud koostöös Tartu linnavalitsuse, Tartumaa omavalitsuste liidu ning Tartumaa spordiliiduga. Samuti tehakse koostööd Eesti olümpiakomitee, kultuuriministeeriumi, spordialaliitude ning Eesti omavalitsustega. Eestimaa suvemänge korraldatakse iga nelja aasta järel.


Küberpätid kasvatavad märkamatult ohvrite mobiiliarveid - Rahakott - Tarbija Küberpätid kasvatavad märkamatult ohvrite mobiiliarveid 15. jaanuar 2010, 17:25 Viimasel ajal on täheldatud internetiühenduse aegadel populaarsete, «numbrivalijatena» tuntud troojalaste leviku kasvu, kuid sedapuhku hoopis nutitelefonides. «Numbrivalijate» abil helistavad pätid kallitele eritariifsetele numbritele, jättes ohvrid imestama suurte telefoniarvete üle. Ekspertide sõnul on selline petuskeem pättide seas populaarne, kuna võimaldab kiiresti raha teha, kirjutab Sama skeem oli laialdaselt kasutusel dial-up ehk sissehelistamisega internetiühenduse aegadel, kui enamik inimesi käis internetis läbi telefonimodemi. «Numbrivaliijad» varitsesid inimesi pornolehekülgedel ning ohvrit märgates katkestasid tema ühenduse modemiga ja tegid kaugekõne. Paljud ohvrid said seeläbi tohutult suure telefoniarve. Nüüd on tarkvarafirma CA turbeosakond täheldanud sama skeemi kasutamise tõusu nutitelefonide puhul. Sedapuhku helistatakse rahvusvaheliste numbrite asemel kõrge minutihinnaga eritariifsetele numbritele. Üheks selliseks viiruseks on Swapi.B, mis saadab ohvri telefonilt kasutaja jaoks märkamatult välja kõrge hinnaga SMS-sõnumeid. «Väljasaadetavad sõnumid on tüüpilises formaadis, mis käivitab eritariifse teenuse, jättes mobiilikasutajale suured arved ilma tema teadmise ja nõusolekuta,» kirjutas Akhil Menon tarkvarafirma turbeosakonna blogis. Paljud «numbrivalijad», kaasa arvatud Swapi.B on seotud porno-sõnumikeskustega. Mobiilidele turvatarkvara tootva F-Secure'i uuringute juhi Mikko Hypponeni sõnul tuleneb «numbrivalijate» populaarsus sellest, et neid ei puuduta üks suur probleem, millega puutuvad kokku kõik, kes tahavad teenida raha Windowsi viirustega. «PC pahavara ei saa varastada raha otse teie arvutist, see peab läbima ka klahvivajutuste järgi krediitkaardi numbri registreerimise või spämmi saatmise,» selgitas ta. «Mobiilne pahavara saab aga varastada teie tagant otsekohe, tehes eritariifseid kõnesid või saates sõnumeid,» ütles Hypponen. CA soovitab olla mobiilirakenduste allalaadimisel internetist äärmiselt ettevaatlik ning vältida ebausaldusväärsetest allikatest pärit rakenduste kasutamist. Oletatav SIM-kaardi kopeerimine tõi miljonikroonise arve