Leisi Lapikoja omanik Saaremaa sillast: suur asi, et tänase valitsuse loodud lapsehoidjariigis mõned veel mehetegusid teha tahavad - ÄRILEHT Leisi Lapikoja omanik Saaremaa sillast: suur asi, et tänase valitsuse loodud lapsehoidjariigis mõned veel mehetegusid teha tahavad 14.jaanuar 2018 09:55 Saaremaa väikeettevõtja, Leisi Lapikoja omanik Maire Forsel kirjutab lahti võimaliku mandriga ühendava silla plussid ja miinused saarlase vaatepunktist. Talle omaselt ei pelga ta selles teemas valitsust hurjutada. "Praegune valitsus on ju eriti agar rahvale sisendama, et meie teid vaeseid aitame, kuna te kõik ju vajate nii palju abi ega tule oma eludega toime. Seetõttu on vaja eeskujusid nagu Raivo Hein ja Raivo Kütt, kes otsustavad, et teeme parem ise ära!" Põhjamaade kogemusele toetudes olin siiani silla vastu ja igatsesin pigem tagasi Leedo praame, sest need olid ehitatud nii, et autoga ülesõitjal oli mugavam - pean silmas uute praamide kausikujulist tekki esi- ja tagaosas, mis on osutunud keeruliseks paljudele, kellel pole automaatkäigukasti. Kuuldavasti kiputakse tagumisele autole otsa vajuma, kuna kallakult startimine pole paljudele harjumuspärane. Lisaks siis ka praamide ooteaeg, mis teeb sõiduaja pikemaks ja pühade-eelsed ajad, mil on keeruline koju saada kui pole olnud võimalik varakult bronni teha - see kõik räägib silla kasuks. Teed "bronni", aga elu tuleb vahele... Paljud on öelnud, et milles probleem, tehku saarlased omale varakult bronn ja siis saab alati üle - kes nii väidavad, pole ilmselgelt saare päriselu saanud kogeda, sest planeeri, kuidas tahad, elus tuleb ikka ette olukordi, kus sõiduaeg pole pikalt ette teada ja kui siis vaja ootamatult sõita, pole enam võimalik eelisjärjekorra piletit osta. Kogesin seda alles hiljuti kui Tallinnast operatsioonilt tulin, sest haiglast kirjutati mind välja pühade-eelsel reedel ja oli vaid puhas õnn, et olin igaks juhuks just sinna õhtusse pileti ostnud. Lihtsalt vedas, sest haiglasse minnes ei teadnud, kui kaua sees hoitakse. Saaremaal elab ca 32 000 inimest - selge see, et neid, kes kiirete tööülesannete, haiguse või muu ootamatu olukorra tõttu oma sõiduaega ette planeerida ei saa, on väga palju. Sellised olukorrad sild kindlasti lahendaks. Samas on viimastel aastatel liiklusseisakut tormi tõttu olnud üliharva, nii et praamidega on viimasel ajal üsna kindel, et saab iga ilmaga üle. Keerulisem on Saaremaa-Hiiumaa ja mandri-Hiiumaa vahel, kus laevaliiklus sagedasti häiritud.Kui nüüd sild tehtaks ja praame paralleelselt liikumas pole ning peaks juhtuma, et halbade ilmastikuolude tõttu sild suletakse, poleks üldse mingit alternatiivi ja istuksime saarel nagu vangis. See oht, et sild tuleb aeg-ajalt näiteks jäite tõttu sulgeda, ongi silla puhul minu jaoks ainukene miinus - kui seda suudetaks vältida, siis oleksin igal juhul silla poolt. Saareromantika kadu? Siin on muidugi ka teisi nüansse - näiteks, et turistidele algab saarele sõit juba praamist, mis on saareromantika osa. Samas usun, et ka silda oleks põnev ületada, sest ega seegi pole igapäevane tegevus. Saarele ma rahvarohkuse tõttu samas ohtu küll ei näe - pigem on ettevõtjatele kasulik kui rahvast rohkem. Jaanipäeva paiku oleks saarele puhkama tulijaid (loe: raha toojaid) kindlasti rohkem kui ei peaks mitu tundi praamijärjekorras seisma. Kogu selle praeguse sillasaaga üleskerkimise juures meeldib mulle aga kõige rohkem see, et sillaehituse tahavad ette võtta eraisikutest ettevõtjad. Siiani on ju olnud peamine argument silla vastu, et nii palju maksumaksja raha ei tohiks ühe saare peale kulutada. Ja siis äkki tulevad kaks meest ja ütlevad, et meie teeme ära - see on äge! Lapsehoidjariigi viimased isemõtlejad Praegune valitsus on ju eriti agar rahvale sisendama, et meie teid vaeseid aitame, kuna te kõik ju vajate nii palju abi ega tule oma eludega toime. Pidevalt käib eriti just maainimeste suunas jutt, et küll teil on raske, aga meie nüüd tuleme ja anname teile raha juurde ja sõidutame teid tasuta ja mida kõike veel. See on igasuguste turumajandusprintsiipide vastane tegevus ega saa lõppeda muuga kui sellega, et rahvas süveneb veelgi veendumus, et meie elud ja edenemine pole mitte meie endi kätes, vaid riik on see, kes kõigi eest hoolitsema peab. Olukorras, kus suur osa inimesi pole veel turumajanduses elama õppinudki, on selline käitumine lausa kuritegelik. Nii nagu mujal, nii ka riigis, peaks ikka hoolitsema selle eest, et inimestele antaks õng, mitte kala. Selle asemel, et tagada omastehooldajatele elamisväärne toetus, me jagame raha laia käega neile, kellel käed-jalad terved ja kellel on jõudu pingutada, et ise elus paremini toime tulla. Seetõttu mulle meeldib, et on selliseid eeskujusid nagu Raivo Hein ja Raivo Kütt, kes nähes, kui kaua see sillasaaga on vindunud, võtavad kätte ja otsustavad, et teeme parem ise ära. See on suur asi, et tänase valitsuse loodud lapsehoidjariigis mõni veel riske võttes mehetegusid teha tahab ega käigi aina käsi pikal abirahasid nõudmas 367 jagamist Loe kõiki kommentaare (157) Kas Eesti inimeste elatustase on ikka leedukatest viletsam? (10) TOP | Venemaa ettevõtjate suuremad ärid Eestis (13) Euroala rahandusministrid sõlmisid Kreeka võla osas ajaloolise kokkuleppe Saksamaa nõudis karme tingimusi, IMF on reserveeritud (105)


source: fineweb

text: FBI uurib, kas kirik eksis seaduste vastu, kasutades orjatööjõudu, kirjutab Huffington Post. Haggis sõnas väljaandele The New Yorker antud eksklusiivintervjuus, et nii Hollywoodi staar Tom Cruise kui ka saientoloogiakiriku juht David Miscavige kasutasid sellesse kirikusse kuuluvaid inimesi enda huvides ära. Kinnitamata andmetel algatas selle «tööprojekti» Cruise. Haggise sõnul sunniti neid tegema musta tööd nagu majade ümberehtitused, mootorrataste ja mootorpaatide parandamine ning veel mitmeid muid töid. Nad said palgaks vaid 50 dollarit. Samas on aga teada, et saientoloogiakiriku juhtkonda kuuluvad liikmed elavad väga jõukalt. Haggise sõnul on saientoloogiakiriku juhil Miscavige`il üsna suur luksusautode ja mootorrataste kollektsioon, ta kannab alati käsitsi ja tema jalasuuruse järgi tehtud täisnahast kingi, tal on villa, teenijad ning isegi kaks kokka. Tom Cruise ́i varandus on veelgi suurem. Väidetavalt kasutasid mõlemad mehed sainetoloogikiriku lihtliikmeid enda huvides ära, sundides neid peaaegu tasuta töötama. Saientoloogiakiriku esindaja lükkas kõik süüdistused ümber ning lisas, et nad ei tea FBI uurimisest mitte midagi. Samuti ei olevat neil midagi varjata.


Kohtu-uudised


text: Uudiseid momendil rohkem ei ole. Teated - Hiiumaa loomakaitse otsib ... - Purjetamise treeningud jahtklubis Dago - Hiiumaa inspiratsioonipäev 2013 "Leia OMA algatus" - Hellamaa Laulupidu - Kärdla Avatud Noortekeskus pakub tööd! - Noorte Nõustamiskabineti vastuvõtud mais - Laste- ja noortepsühhiaater dr Lea Kalvo vastuvõtt - Ohtlike jäätmete kogumisringid - Naiskodukaitse ootab konkursile fotosid Eestimaa elust - Hiiumaa loomakaitse otsib jätkuvalt ... - Ulatuslikud ümberkorraldused bussiliikluses - Kuulikodu kevadkampaania - Ärajäävad reisid Lennujaama bussiliinil - Tasuta juriidiline nõustamine - Tuuru 2013 I poolaasta koolituskalender - Positiivse vanemluse teematoad - Ettevõtja, värskenda oma andmed maakondlikus infoportaalis! - Hiiumaa Muuseum otsib koostööpartnereid


Opositsionäär Jevgenia Tširikova: Ukraina sõja võti on läänes. Lõpetage Putinilt nafta ostmine!(82) Eesti Ekspress esitleb – selle suve põnevaim lugemine on „ELON MUSK: Tesla, SpaceX ja rännak ulmelisse tulevikku“. Telli soodushinnaga 19,95 € veel enne teisi » Samal ajal kui avalikkuse tähelepanu on pööratud ennekõike Ukrainas kestvale sõjale, näeme, kuidas Venemaa kohtud panevad vaikselt istuma inimesi, kes olid seotud 2011. aasta 6. mai meeleavaldustega Bolotnaja väljakul. Näiteks vasakradikaalile Sergei Udaltsovile ja Ukrainast röövitud Leonid Razvozžajevile mõisteti hiljuti nelja ja poole aastane vangistus. Mis sünnib? Kõigepealt on Vladimir Putin harilik ärimees, kes on hästi kohanenud ülemaailmse majandussüsteemiga. Ta mõistab, et kui sul on midagi olulist, mida sult osta tahetakse, siis võid teha nii omaenda inimeste kui ka naaberrahvastega, mida tahad — ehkki seda sõnades muidugi hukka mõistetakse. Keegi ei astu sinu vastu mingeid otsustavaid samme. Miks astus Putin konflikti Ukrainaga? Ta hakkas kartma, et samasugune Maidan sünnib ka Moskvas, otse Kremli kõrval. Tal on vaja, et enamik venemaalasi mõistaks: pärast Maidani tuleb sõda ja riigi lagunemine. Lääs aga samal ajal Ukrainat tõeliselt ei aita – nagu Saksamaa, mis keeldus osutamast sõjalist abi. Reaalseid sanktsioone pole. Lääne kompaniid ExxonMobil ja Norra ettevõtted, kes ammutavad naftat ja olid lepingulistes suhetes Rosneftiga, pole lepinguid üles öelnud. Täismahus lugemiseks logi sisse, telli digipakett või osta päevapilet.http://g2.nh.ee/wd/f/7832/RGVW97_nupp_logisisse_101x33.png Maksa mobiiliga Maksa mobiiliga


3) Audru Vallavalitsuse 06.05.2016 määrus nr 3 “Ametnike värbamise ja valiku kord”.


source: CulturaX

text: RMK lõpetas üraskitõrjeks vajalikud raied ja jätkab tormikahjustuste likvideerimisega - TRE raadio Pärnu Nimelt tuleb püünispuud metsast ära viia siis, kui üraskid on talveunest ärganuna need asustanud, ent pole jõudnud veel asustada teisi lähedalasuvaid veel terveid kuuski. Seetõttu on oluline reageerida kiiresti ja täpselt, et tabada õiget hetke, mil üraski lendlus on täies hoos ja püünispuud kahjuritega täitunud, ent uued suuremad kahjud veel tekkimata. Mullas talvitunud ürask hakkab lendlema ja puid asustama alles siis, kui pinnas on soojenenud 10 kraadini ja õhk üle 16 kraadi. Õige aja saabumisest annavad märku üle Eesti paiknevad RMK üraski lendluse seirejaamad. Lisaks kaardistati 1625ha ulatuses värskeid tormikahjustusi, mis tuleb likvideerida. Kui me tormist kahjustatud puid metsast ära ei vii, on nad ahvatlevaks söögilauaks üraskitele, keda meelitab eelkõige just nõrgestatud ja kahjustatud kuusk.


Kohatu visiit — Sirp Teatrisse ei minda ülbelt, nina püsti, pilk valmis pilkeks. Teater pole kõrts ega kohtumaja, kuhu tulla ärplema või õigust nõudma. Teatrisse tuleb siseneda alandliku meelega, hing avali, süda soe. Kuu aega tagasi, kui olin ärganud nooblis Riia hotellitoas Balti teatrifestivali pidustuste järgsest tuumapohmellist, saabus valus selgusehetk: minust on saanud teatrisõltlane, keegi, kes vajab teatrit edevuse toitmiseks, aga kes juba ammu ei armasta, austa ega naudi seda. Viie päeva jooksul olin vaadanud kümneid lavastusi, osalenud noorte kriitikute seminaril, kuulanud teatriteadlaste ettekandeid ja selle käigus pillanud varrukast hukkamõistvaid iroonilisi hinnanguid kõige kohta, mis vähegi teatriga seostus. Kuhu kadus see Meelis Oidsalu, kes käis teatris kümme korda aastas ja kellele iga etendus oli sündmus, kes lasi end teatrimaagial kaasa viia, ülendada, endale elu- ja kunstitõdesid ilmutada, selle asemel et skeptilisel pilgul otsida igast stseenist vigu, vasturääkivusi, naeruväärsust? Veel kolm aastat tagasi olin täiesti tavaline, eluterve inimene, võimeline võtma teatrit sellisena, nagu see on – salapärase suletud võlulaekana, tulvil inimsuse saladusi. Vaevu kriitikutegevust alustanud, seisin juba Vanemuise suurel laval, käes Reet Neimari nimeline klaasmuna – iga teatrikriitiku unelm. Samal aastal paluti mind Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii liikmeks, veeti nagu mõnd tähtsat võimukandjat hõbedases väikebussis tasuta mööda Eesti teatreid, maksti honorarigi. Ma ei pidanud vastu. Võim lõi pähe, edu joovastas. Tundsin, et mu arvamus loeb. Vähesed peavad sellisele ootamatule tähelepanule vastu, suudavad jääda sisimas iseendaks, lihtsaks vaatajaks, teatriarmastajaks. Minust sai Kriitik, Arvustaja, eksimatu Tõekuulutaja, kes jagas hoope paremale ja vasakule, kellele „tõde” oli tähtsam armastusest ja austusest teatri ning kõigi nende inimeste vastu, kes kümnetes teatrites iga päev vaeva näevad, et teatriime saaks võimalikuks. Olen elanud nagu mingis udus. Praegu, kainenenuna, oma tegude ulatuses ja tagajärgede tõsiduses selgusele jõudnuna mõistan ja julgen tunnistada, et oma lahmivais kirjutisis kompenseerisin kolmekümnendates meessoost riigiametniku puhul nii tavalist tähelepanuja tunnustusvajadust. Uhke on näha oma nime artikli päises tuntud teatraali arvustavalt kõnetamas. Uustulnukad janunevad tähelepanu, ja mida karmima tegijana areenile ilmuda, seda tõenäolisemalt sind märgatakse. Lugesin just oma esimest, 2008. aastal ajalehes Sirp avaldatud Rakvere teatri komöödia „Kohatu visiit” arvustust. Pärast mõõdutundetut ja „vaimukat” ärapanemist lavastusele ja näitlejatele võtab noor kriitik oma esimese (!) arvustuse lõpus tollal ligi seitsmekümneaastast Rakvere teatrit koolipapalikult manitseda: „Teatritegemine, nagu üldse igasugune tegemine, mis seob tohutult energiat, ootusi ja ressursse, on väga suur vastutus. Rahaline, emotsionaalne kui ka moraalne.” Kas ei kõla naljakalt, arvestades, et isehakanud, vähimagi teatrihariduse ja -teadmiseta kriitikule ei tulnud sõnade „vastutus” või „moraalne” tegelik tähendus artiklit kirjutades kordagi meelde? Ma ei kujuta ette, kui paljud teatriinimesed on mu kohatute arvustuste pärast pidanud kannatama ebaõiglusetundest tingitud meeleolulanguse all. Mul on kahju ja ma vabandan. Sirvisin hiljuti oma teatrimärkmikku. Pilt oli ehmatav. Kui palju arrogantsust, kibestumust, halvasti peidetud abitust teatri mõtestamisel. Möödunud kevadel pärast järjekordset teatrikülastust olen kirjutanud: „Asi ei ole teatris kui kunstiliigis, asi on poolpeeretavas konformistlikus elumudelis, kojamehelikus maailmavaates, mida too kinnisvarahaldusfirma nimega Eesti Teater levitab. Kultuuripärand, suurmeeste elulood, rahvuslikud sümbolid, „filosoofilised” probleemid – kõik need osatakse seada atraktiivseks sisekujunduseks ruumidele, millele muidu mõistlikku kasutust leida ei osataks.” Kust võtsin ma küll julguse selliseks lihtsustavaks, halvustavaks üldistuseks? Või siis mõni kuu hiljem, möödunud aasta sügisel, pärast järjekordset žürii väljasõitu ühte maakonnateatrisse: „Mul on liiga kõrged ootused teatri suhtes. Ootan etenduselt kunstielamust, aga teater on valdavalt taidlus, tarbe- ja rahvakultuur. Eesti teatrilavastused on masendavas enamuses motellikunst, kaunilt vormistatud vaated kultuurile. Teater on motell, mis rendib paariks tunniks ruume paarikestele kultuurseks kohtinguks. On’s mõtet toetada motellikunsti? Motellikunstikriitik – see ei kõla ju eriti uhkelt?” Või teisal: „Eesti teater on nagu Kardemoni linna tramm, kommunaalteenus, mida kõik elanikud kasutavad, kuigi linn ise on nii väike, et vajadust trammiga sõita ei ole. Aga sõidetakse, armastusest trammisõidu ja haletsusest trammijuht Sörenseni vastu.” Mäletan pettumustunnet, kui pärast teatri NO99 suurlavastust „Ühtse Eesti suurkogu” inimesi mõistusele kutsuvale teatrile liigset didaktilisust ja manipuleerimistki ette heideti. Kirjutasin siis: „Antiintellektualism ja eskapism on oma küüned sügavale Eesti teatri silmamunadesse surunud. On keegi teatris vähegi ärksam, avatum, intellektuaalsem, siis peetakse teda publikut alahindavaks targutajaks, labaseks loosungimaalijaks. Eesti teater ehitab ajatut eneseküllast täiusemudelit, samas kui teatri ajalikkus annab talle õiguse ja kohustuse olla ebatäiuslik, ajalik, avatud, aktiivne, reageeriv, isegi ennetav. Iga arvustuse ja teatrikülastusega ma legitimeerin teatri eneseimetlusse sulgunud konformismi, annan sellele avaliku heakskiidu, panustan teatri edusse kunstiliigina. Tegelikkuses aga valmivad arvustused enamasti etenduselt saadud pettumuse ületamise katseist. Me pettume, aga neelame pettumuse alla ja läheme uuesti teatrisse, iga neelatusega kaotame aga osakese enda subjektsusest, sõltumatusest, ambitsioonist. [...] Eesti teater ei kasvata iseseisvaid kultuurikodanikke, vaid mugavast mõtteargusest, seda varjavast ilutsemisest ja ohvrimentaliteedist läbi imbunud emotsiooniorjust. Eesti teater on selgelt institutsiooni-, mitte väärtustekeskne süsteem, selle ärksuse taset näitab asjaolu, et keskmine teatrilavastuse intellektuaalne ja mentaalne ambitsioon jääb kusagile Ott Leplandi hiti ja s... häda vahepeale ...” Pole vist vaja enam näiteid tuua tõendamaks, kui kaugele võib kriitik teatrivihkamises ja enesearmastuses võõranduda teatrist, mille armastamise oskust ta peaks publikule õpetama. Oma lühikeseks jäänud kohatule visiidile kriitikamaailma tagasi vaadates arvan, et mu läbipõlemise põhjuseks oli väärarusaam oma rollist teatris: kriitik peaks hindama teatrit nagu see on, mitte jäärapäiselt peale suruma vildakat nägemust sellest. Olen eksinud, süüdistanud teatrit süütegudes, mida see poleks saanudki toime panna. Teater ei allu intellektuaalsele ega moraalsele hukkamõistule, sest teater põhineb teistsugusel tarkusel – südametarkusel. Tõeliselt hea teater on intellektile nähtamatu, seda saabki tunda ainult südamega. Ja kui miski tuleb südamest, siis see ei saa ju olla halb. Lavastus ei ole filosoofiline traktaat, mida kriitik kasina eruditsiooni ja intellektiga lammutama peab hakkama. Teatrit ei ole võimalik mõista, kui üritada nii elusat ja ainukordset nähtust nagu etendus meelevaldselt surnuks analüüsida. Olen arvustusis tundlikke teatritegusid labastanud, tungides neisse edevate intellektuaalsete konstruktsioonidega või moraliseerivate kahtlustustega, saamata aru, et hävitan sedaviisi nende ainukordsuse, elulisuse ja elususe ning selle, mis teeb tegelikult etendusest sündmuse – vahetu, inimliku puudutuse näitleja ja vaataja vahel. Teater on ja peab ka tulevikus jääma rahvusja rahvakunstiks, olema publiku teenistuses. Teater peaks pakkuma vaatajale eelkõige võimalust tunda end suurema intellektuaalse pingutuseta kultuursena, osalisena eesti kultuuris. Teatrivaataja tundku end turvaliselt nagu jäätist limpsiv laps loomaaias jääkaru puuri ees ja ülevalt kui laulupeoline. Toetan kahe käega neid, kes pärast tänavust „Draama“ festivali tõstatasid taas küsimuse kuraatorifestivali põhimõtte õigustatusest. Kriitikutel ja kuraatoreil ei ole moraalset õigust sekkuda teatri ja publiku usalduslikku vahekorda. Kellelgi pole õigust teiste eest otsustada, mis on hea ja mis halb. Kriitik, kes eirab neid kahte teatri olemuslikku ja paratamatut omadust – rahva- ja elulähedust –, leiab end varem või hiljem kärnas kärsaga külmanud maad kraapimas. Keegi ei taha ju lugeda vinguvat kriitikat, mis kõrgilt ja kõrgelt tüütuseni korrutab, et teater on härrabiedermanniliku väikekodanluse kants, kuigi võiks olla ühiskonna moraalne ja intellektuaalne ärataja. Vinguv kriitik taipab varem või hiljem, et teater kõrgub vana väärika tammepuuna vääramatult kultuurimaastiku kohal, ükskõik kui tigedalt ka selle juurte vahel ei tuhnitaks. Mõni aeg tagasi sain õpetliku kirja ühelt lavastajalt, kelle lavastust olin traditsioonilise pealiskaudsuse ja üleolevusega nahutanud: „Kunagi, kui Stanislavski Saksamaal käis,” kirjutas ta, „siis ta uuris kohalike teatraalide käest, kuidas on võimalik, et Saksamaal teatrikriitika tase on nii kõrge. Talle vastati, et kohalikud kriitikud kirjutavad arvustusi ainult nende lavastuste kohta, mis neile meeldivad. „Kas siis osa lavastusi jääbki ilma arvustusteta?” küsis Stanislavski. Talle vastati: „Ei, sugugi mitte, sest alati leidub keegi, kellele lavastus meeldib.” Nii et kui tahad head arvustust kirjutada, siis otsi lavastusi, mis sulle meeldivad.” Veel hiljuti ei mõistnud ma lavastaja mõistujutu tähendust. Nüüd taipan, et enamiku üürikesest ajast, mille veetsin tähtsa auhinnatud kriitikuna, olin ma teinud olemusliku vea: mind ei rahuldanud tõdemus, et mulle teater pelgalt meeldib. Seepärast ongi minust saanud kibestunud pulmakülaline, vinguv isamees. Teatrikriitikaga on nagu pulmas käimisega: kui ei taha pulmamängudes osaleda, pead julgema pruutpaarile „ei” öelda. Olen omadega ummikus. Teatrinarkomaaniast tingituna ei mõju miski enam nii nagu päris esimestel kordadel. Igatsen tagasi aega, mil olin tavaline teatrikülastaja. Aega, mil sain südamerahus mugavas samettoolis tundetunnaldega vastu võtta seda tähendusest tiinet emotsiooni, mida lavalt saali kiirati, ilma et püüaksin pidevalt „analüüsida”, mida sealt lavalt siis „tegelikult” saali paisatakse. Aega, mil lasin end kaasa viia teatrimaagial, milles paranoiliselt olen hakanud tajuma mõttetut, eesmärgistamata manipulatsiooni. Kuidas võiksin taastada armastuse teatri vastu, kuidas saaksin üle tülpimusest, küünilisusest, enesekesksusest? Alandlikkus. Alandlikkus on võti. Teatrisse ei minda ülbelt, nina püsti, pilk valmis pilkeks. Teater pole kõrts ega kohtumaja, kuhu tulla ärplema või õigust nõudma. Teatrisse tuleb siseneda alandliku meelega, hing avali, süda soe. Teater on püha.


text: Kui vaadata süsinik nanotorusid palja silmaga, siis ei näe midagi peale musta pulbri, kuid Euroopa Liidu poolt rahastatavad teadlased töötasid välja uue viisi, mille abil neid mitmeotstarbelisi nanotehnoloogilisi ehituskivisid saaks paremini näha. Nanotorusid on raske panna valgust kiirgama, sest need on suurepärased elektrijuhid ning püüavad nende lähedusse asetatud teiste luminestsentsete keemiliste materjalide energiat kinni, kirjutab Physorg.com. Üleeuroopaline teadlasterühm töötas aga välja uue viisi, mille abil saab kasutada ära võrdlemisi suure pindalaga süsinik nanotorusid. Suurem pindala võimaldab rohkematel molekulidel, nende hulgas ka sellistel, mis on võimelised valgust kiirgama, nanotoru külge kinnituda. Need molekulid võitavad selliste kemikaalide kuju, mis suudavad kiirata punast valgust. Euroopa Liidu projekti raames töötavad Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Itaalia ja Poola teadlased on juba pikemat aega valmistanud ja karakteriseerinud luminestseerivaid materjale, milles sobivalt välja töötatud orgaanilised ja anorgaanilised luminofoorid on lukustatud nano-konteineritesse (süsinik nanotorudesse ja koordinatsiooni puuridesse), milles need saavad säilitada ning isegi parandada oma kiirgusvõimet. Projekti lõppeesmärk on valmistada terve hulk luminestsentseid mooduleid, mis kiirgaksid terves VIS-NIR (nähtava valguse ja infrapunavalguse lähedaste lainepikkuste) vahemikus, et nende abil toota ülemuslikke funktsionaalseid hübriidmaterjale. Teadlased avastasid aga, et see töö ei seisne lihtsalt nende valgustkiirgavate molekulide külgekleepimises, nagu seletas üks teadlastest, Valentina Utochnikova: ,,Valgustkiirgavate komplekside kinnitamine otse nanotorudele pole aga soovitatav, sest nanotorud, mis on mustkiirgurid, summutaksid luminestsentsi tunduvalt." Et soovimatu valguse neelamisega võidelda, asetasid teadlased nanotorud esmalt reageerima 140 kuni 160 kraadi juures olevasse ioonilisse vedelikku, mida oli modifitseeritud atsido(N3) funktsionaalrühma lõppudega. Reaktsiooni tulemuseks saadi ankurlülidena käituvate molekulidega kaetud nanotorud. Ankurlülid on ühe otsaga nanotorudele kinnitunud, ning oma teise otsaga võivad nad kinnituda molekulidele, mis suudavad nähtavat valgust näidata. Iga lüli vaba ots on positiivse laenguga. Sel viisil ette valmistatud nanotorud viiakse järgnevalt teise lahusesse, mis sisaldab negatiivselt laetud lantaniidi kompleksi — tetrakis(4,4,4-trifluoro-1(2-naptüül-1,3-butaandiaat)euroopiumit. ,,Lantaani ühendid sisaldavad perioodilisustabeli VI rühma elemente ning on väga atraktiivsed just fotoonika jaoks, sest neid iseloomustab kõrge luminestsentne kvantsaagis ning kiiratava valguse värvipuhtus," sõnas Utochnikova. Pärast lahuses lahustumist püüavad nanotorude külge kinnitunud ankurlülide positiivselt laetud vabad otsad elektrostaatilise vastastikmõju tõttu kinni lahuses olevad euroopiumi kompleksid. Seega kattuvad kõik nanotorud püsivalt molekulidega, mis suudavad kiirata nähtavat valgust. Kui reaktsoon on lõppenud, siis nanotorud loputatakse ja kuivatatakse. Lõpptulemuseks on nõgine pulber, mis kiirgab tänu süsinik nanotorude küljes olevatele lantaniidi ühenditele UV kiirguse juuresolekul punast valgust. Nende materjalide võimalikult mitmekülgseks muutmise järel saab neid rakendada bio-pilditehnikas, optoelektroonilistes seadmetes ja sensorites.


text: Uudised - Mevose rahvusvaheline esteetilise kirurgia ja meditsiini kongress 2020 suvi MEVOS rahvusvaheline esteetilise kirurgia ja meditsiini kongress, plastikakirurgiatööstuse ülemaailmsete juhtide kogumine, rahvusvahelise tehnoloogia ja edusammude arutamine akadeemilise tippteaduse alal, autoriteetsete juhtide ja edukate arstide mõttemudelite uurimine, arenenud ideede levitamine maailma juhtimisest ja Internetist innovatsioon, ametlike tööstusharude, ülikoolide ja uurimisinstituutide ulatuslik kajastamine, Hiina meditsiinilise kosmeetikatööstuse tippkohtumine, mis ühendab akadeemilist, tehnilist, kunstilist, juhtimis-, moe- ja kultuurivaldkonda. Kongress on pühendunud uurimisele ja avastama ülemaailmsete meditsiiniliste kosmeetikatoodete, tehnoloogiate, spetsialistide ja tööstuse kõikehõlmavat arengutendentsi, prognoosima ja vabastama tulevast arengusuunda. Ühelt poolt kuvatakse selles rahvusvahelisi piiriüleseid akadeemilisi teooriaid ja ilukirurgia, nahahaiguste ja kosmeetilise dermatoloogia, laserkosmetoloogia, kosmeetiliste süstide, Hiina traditsioonilise meditsiinilise kosmetoloogia, vananemisvastase ravi ja muid populaarseid aineid; teisest küljest käsitletakse konkreetset praktilist meetodit esteetilise kirurgia ja meditsiini harude järkjärguliseks integreerimiseks, minimaalselt invasiivsete ja mitteinvasiivsete ravivahendite ajakohastamiseks uute materjalide, uute seadmete, uute ravimite ja uute protsesside teaduse ja tehnika arengus. Sellel näitusel on uus toode ----ISEMECO 3D nutika naha analüüsi seade esmakordselt eksponeerida. ISEMECO kasutatakse peamiselt haigla erikliiniku dermatoloogiaosakonnas, meditsiinilise plastilise kirurgia organisatsioonis ja teadusuuringute asutuses.


source: wikipedia

text: Saturn on kuues planeet Päikesest ja Päikesesüsteemi suuruselt teine planeet. See on hiidplaneet, mis on Maast üheksa korda suurema läbimõõduga. Saturni kõige iseloomulikum tunnus on tema rõngad. Saturn on ainus planeet Päikesesüsteemis, mis on veest hõredam (ligi 30%) ja kuigi Saturni tuum on veest oluliselt tihedam, on planeedi keskmine tihedus vaid 0,69 g/cm3 gaasilise väliskihi tõttu. Saturni mass on 95 Maa massi. Planeedile on antud nimi Vana-Rooma põllutöö ja viljakasvu jumala Saturnuse järgi, kelle sirp meenutab Saturni astronoomilist sümbolit (♄). Saturni siseehitus koosneb tuumast, mille moodustavad arvatavasti raud, nikkel ja silikaatne kivim ja mida ümbritseb paks kiht metallilist vesinikku. Järgmiseks tuleb vedela vesiniku ja vedela heeliumi vahekiht, mida omakorda ümbritseb väline gaasikiht. Planeet näib helekollane atmosfääri ülemistes kihtides asuvate ammoniaagi kristallide tõttu. Arvatakse, et planeedi magnetvälja tekitab läbi metallilise vesiniku kihi jooksev elektrivool. Saturni magnetväli on Maa magnetväljast pisut nõrgem ning moodustab ainult 1/20 Jupiteri magnetväljast. Planeedi atmosfäär on üldjuhul ühetooniline ja tema värvide kontrastsus on väike, kuid aeg-ajalt võib esineda selgeid ja pikalt kestvalt atmosfäärinähtusi. Saturnil võib tuul puhuda kiirusega 1800 km/h, mis on suurem kiirus kui Jupiteril, aga väiksem kui Neptuunil. Planeedil on silmapaistev rõngaste süsteem, mis koosneb üheksast rõngast ja kolmest katkendlikust kaarest. Rõngaste süsteem koosneb peamiselt jääosakestest ja vähesel määral väiksematest kividest (rocky debris – kiviprahist) ja tolmust. Saturnil on kaheksakümmend kaks teadaolevat kuud, millest viiekümne kolmele on antud ametlik nimi. Nende hulka ei ole arvatud väikesi "kuukesi" (väikesed looduslikud satelliidid) Saturni rõngastes. Saturni suurim kuu Titan, mis on ühtlasi Päikesesüsteemis suuruselt teine kuu ja suurem kui planeet Merkuur, on ainus kuu Päikesesüsteemis, mis suudab hoida märkimisväärset atmosfääri. Enamik Saturni kuudest on traditsiooniliselt nimetatud Titaanide järgi Kreeka mütoloogiast. Füüsikalised omadused Saturn on hiidplaneet ja see koosneb peamiselt vesinikust ja heeliumist. Planeedil puudub tahke pind, aga arvatakse, et sel võib olla tahke tuum. Planeedi pöörlemisest tingituna on Saturn poolustelt kokku surutud sferoid. Ekvatoriaal- ja polaarne raadius erinevad peaaegu 10% (60 268 km versus 54 364 km). Saturn on ainus planeet Päikesesüsteemis, mis on veest hõredam (ligi 30%) ja kuigi Saturni tuum on veest oluliselt tihedam, on planeedi keskmine tihedus vaid 0,69 g/cm3 gaasilise väliskihi tõttu. Jupiteri mass on 318 Maa massi ja Saturni mass on 95 Maa massi. See tähendab, et Saturn ja Jupiter moodustavad 92% Päikesesüsteemi planeetide kogumassist. Sisemine struktuur Planeedi põhiliseks koostisosaks on vesinik, mis veeldub tiheduse tõustes üle 0,01 g/cm3. Selle tiheduseni jõutakse raadiuse juures, mille sisse jääb 99,9% Saturni massist. Temperatuur, rõhk ja tihedus tõusevad ühtlaselt sügavuse kasvades, mis planeedi sügavamates kihtides põhjustab vesiniku ülemineku metalliliseks. Standardne planeetide mudel viitab sellele, et Saturni sisemine struktuur sarnaneb Jupiteri omaga, millel on väike kivituum ümbritsetud vesinikust ja heeliumist ning vähesel määral erinevatest lenduvatest madala keemistemperatuuriga osakestest. Selline tuum on sarnane Maa keemilise koostisega, kuid on tihedam. Prantsusmaa astronoomid Didier Saumon ja Tristan Guillot uurisid planeedi gravitatsioonilist liikumist võrdluses planeedi siseehituse füüsikalise mudeliga ja jõudsid 2004. aastal järeldusele, et Saturni tuuma mass peaks olema 9–22 Maa massi. Saturni tuuma ümbritseb tihe vedela metallilise vesiniku kiht, millele järgneb vedel molekulaarse vesiniku kiht, mis on küllastunud heeliumiga ja kõrguse kasvades tasapisi läheb üle gaasilisse olekusse. Saturni atmosfäär on 100 km paksune. Temperatuur planeedi tuumas küündib 11 700 °C. Ühtlasi kiirgab Saturn 2,5 korda rohkem energiat kosmosesse, kui seda Päikeselt saabub. Enamik kiirguvast energiast pärineb aeglasest gravitatsioonilisest kokkusurumisest (Kelvini-Helmholtzi mehhanism), mis aga ei pruugi seletada kogu Saturnilt kiirgava soojuse hulka. Saturni soojusenergia genereerimises võib täiendavat rolli mängida mehhanism, mis seisneb heeliumi piiskade "välja sadestumises" sügavale planeedi sisemusse. Selle protsessi käigus eraldub soojus läbi hõõrdumise, mis tekib heeliumi piiskade langemisel läbi madalama tihedusega vesiniku. Selle protsessi tulemusena on planeedi väline kiht jäänud heeliumivabaks ning need langenud piisad võivad olla akumuleerunud tuuma ümbritsevaks heeliumi kihiks. Atmosfäär Saturni atmosfäär koosneb 96,3% ulatuses molekulaarsest vesinikust ja 3,25% heeliumist. Sellel tasemel on heeliumi osakaal oluliselt väiksem võrreldes tema osakaaluga Päikese koostises. Heeliumist raskemate elementide osakaal ei ole täpselt teada, kuid eeldatakse, et see on sarnane nende elementide esmase tasakaaluga Päikesesüsteemi tekkimisel. Raskemate elementide, millest suur osa asetseb Saturni tuuma ümbruses, kogumass moodustab hinnanguliselt 19–31 Maa massi. Saturni atmosfääris on tuvastatud väikestes kogustes ka ammoniaaki, atsetüleeni, etaani, propaani, fosfiini ja metaani. Ülemise kihi pilved koosnevad ammooniumi kristallidest; madalama taseme pilved koosnevad tõenäoliselt kas ammoonium vesiniksulfiidist (NH4SH) või veest. Ülemistes atmosfäärikihtides põhjustab Päikese ultraviolettkiirgus metaani fotokeemilist lagunemist, mis annab tõuke süsivesinike keemilisteks ahelreaktsioonideks, mille saadusi viivad alla hoovused ja difusioon. Seda fotokeemilist tsüklit kujundab Saturni aastaaegade käik. Pilvede koostis varieerub sõltuvalt nende kõrgusest ja rõhust. Ülemistes pilvekihtides, kus temperatuur on 100–160 K (−173,15 kuni −113,5 °C ) ja rõhk 0,5–2 baari vahemikus, koosnevad pilved jäätunud ammoniaagi osakestest. Veest ja jääst koosnevad pilved algavad tasemel, kus rõhk on 2,5 baari ja ulatuvat 9,5 baari tasemeni, temperatuurivahemikuks on 290–253 K (16,85 kuni −20,15 °C). Madalamates kihtides, kus rõhk on 10–20 baari ja temperatuur 270–330K (−3,15 kuni 56,85 °C), on piirkond, kus veepiisku moodustab ammoniaagi vesilahus. Saturni tavapäraselt ühesuguses atmosfääris on näha pikaajalisi ovaale ja teisi kujundeid, mis on omased ka Jupiterile. Saturni tuuled on kiiruse poolest Päikesesüsteemis Neptuuni järel teisel kohal. Voyageri andmed näitavad tuult kiirusega kuni 500 m/s (1800 km/h). Infrapunapildid näitavad, et Saturni lõunapoolusel on soe polaarvorteks (polaartsüklon), mis on meie Päikesesüsteemis ainulaadne. Kui temperatuur Saturnil on tavaliselt −185 °C, siis temperatuur vorteksis võib tõusta kuni −122 °C tasemeni, mis on ühtlasi kõige soojem koht Saturnil. See lõunapooluse torm võib olla miljardite aastate vanune. Suuruse poolest on see õhukeeris võrreldav Maaga ja sealsed tuuled puhuvad kiirusega keskmiselt 153 m/s (550 km/h). Põhjapooluse arktilise tsükloni ümber püsiv heksagonaalne muster on põhjustanud mitmeid spekulatsioone. Suurem osa astronoome usuvad, et selle põhjustab atmosfääris eksisteeriv seisulaine. Katseliselt on hulknurkseid kujundeid suudetud tekitada laboratooriumis vedelike diferentsiaalse pöörlemise abil. Magnetosfäär Saturnil on lihtsa kujuga sümmeetriline dipoolne magnetväli. Magnetvälja tugevus ekvaatoril on 0,2 gaussi (20 μT), mis on hinnanguliselt 1/20 Jupiteri magnetväljast ja ühtlasi pisut nõrgem kui Maa magnetväli. Selle tulemusel on Saturni magnetosfäär ka palju väiksem kui Jupiteril, ulatudes vaid 1,1 miljoni km-ni. Tõenäoliselt on Saturni magnetväli genereeritud sarnaselt Jupiteri magnetväljaga – vedelas metallilise vesiniku kihis toimuvate liikumistega (metallilise vesiniku dünamo). Saturni poolustel esineb virmalisi nii nagu ka Jupiteri poolustel. Orbiit ja pöörlemine Keskmine kaugus Päikese ja Saturni vahel on 1,4 miljardit kilomeetrit (9 AU). Keskmise kiirusega 9,69 km/s kulub Saturnil tiiru tegemiseks ligikaudu 29,5 Maa aastat. Kuna Saturni orbiit on pisut ekstsentriline, muutub planeedi kaugus Päikesest 155 miljoni kilomeetri ulatuses. Saturni pöörlemiskiirust arvestatakse kolmes tsoonis, millest esimene, ekvaatoril asetsev Süsteem I, pöörleb perioodiga 10 tundi 14 minutit 00 sekundit. Süsteem II pöörlemisperiood on 10 tundi 38 minutit 25,4 sekundit ja Süsteem III oma 10 tundi 39 minutit 22,4 sekundit. Saturni sisemuse pöörlemisperiodi ei ole suudetud täpselt määratleda, sest planeedi magnetiline pöörlemiskiirus ja planeedi enda pöörlemiskiirus ei ole täpselt kooskõlas seoses kuu Enceladus mõjuga. Viimane ennustus Cassini 2007. aasta andmete põhjal on 10 tundi 32 minutit 35 sekundit. Kuud ja rõngad Kuud Saturnil on teadaolevalt 82 kaaslast, millest viiekümne kolmele on antud ametlik nimi. Lisaks on teadlased Saturni rõngastest avastanud kümneid või isegi sadu "kuukesi", mille diameeter on 40–500 meetrit ning mida ei arvestata kuudena. Saturni suurim kuu, Titaan, moodustab üle 90% Saturni ümber tiirlevast massist. Saturni suuruselt teine kuu, Rhea, omab väga hõredat atmosfääri ja algselt arvati, et see võib omada ka oma rõngaid. 2010. aastal selgus, et Rheal siiski ei ole oma rõngasüsteemi. Mitmed Saturni kuud on väikesed: 14 kuud on diameetriga 10–50 km ja 34 kuu diameeter on vähem kui 10 kilomeetrit. Enamik Saturni kuudest on traditsiooniliselt nimetatud Titaanide järgi Kreeka mütoloogiast. Titaan on Päikesesüsteemi ainus kuu, millel on tihe atmosfäär ja kus toimuvad keemilised protsessid. Lisaks on see ainus kuu, millel on etaanist ja metaanist koosnevad järved. Rõngad Saturni rõngad asuvad ekvatoriaaltasandil ja nende kogulaius ületab planeedi läbimõõdu. Rõngad avastas Galileo Galilei, kes 1610. aastal märkas oma väikese teleskoobi abil Saturni küljes kahte moodustist, kuid ta ei suutnud välja selgitada, millega on tegemist. Hüpoteese oli palju, kuid esimese sõnastas hollandi astronoom Christiaan Huygens 1655. aastal, mil ta väitis et "ta on ümbritsetud õhukese ja tasase rõngaga, mis ei puutu teda kuskil ja on ekliptika suhtes kaldu." Saturni rõngad on nimetatud nende avastamise järgi tähestikulises järjekorras. Roche arvutuste järgi ei saa lähemal kui 2,44 planeedi raadiust suuri kaaslasi tekkida ning kui nad sinna satuvad, siis nad purunevad. Saturni rõngad asuvad just sellises vahemikus ning see on viinud arvamuseni, et materjal, millest muidu oleks tekkinud mõned kuud, on jäänud rõngastesse. Rõngad ulatuvad 6630–120 700 km-ni Saturni ekvaatorist ja on keskmiselt 20 meetri paksused. Rõngad koosnevad 93% jäätunud veeosakestest, kus on ka väikestes kogustes metaani ja ammoniaaki ning ülejäänud 7% moodustab amorfne süsinik. Osakeste suurus kõigub mikromeetrist kilomeetrini. Pioneer 11 piltide põhjal jõudsid uurijad arvamusele, et F-rõngast "karjatatakse": kaks kuud, Prometheus ja Pandora tiirlevad teine teisel pool rõngast. Saturni kuud Pan ja Atlas tekitavad orbiidil lineaarseid tiheduslaineid, mis on võimaldanud nende massi täpselt mõõta, ning teadlaste arvates sarnanevad need Pandora ja Prometheusega. Saturni uurimise ajalugu Saturn on üks viiest planeedist, mida on võimalik näha palja silmaga ning seetõttu on selle olemasolu teatud iidsetest aegadest saati. See on viiest palja silmaga nähtavast planeedist kaugeim ja tähtis tegelane mitmes mütoloogias. Rooma mütoloogias oli Saturnus nimetatud Kreeka jumala Kronose järgi ning mõlemas mütoloogias oli ta põllutööjumal. Eurooplaste vaatlused (17.–19. sajand) Saturni rõngaste nägemiseks on vaja head teleskoopi ning seetõttu avastati need 1610. aastal, mil Galileo Galilei neid esimesena vaatles. Galilei pidas oma avastust kaheks kuuks, kuni Hollandi astronoom Christiaan Huygens selle hüpoteesi ümber lükkas, kasutades Saturni vaatlemisel võimsamat teleskoopi. Huygens avastas ka esimese Saturni kaaslase, Titaani, millele Giovanni Cassini vaatlustega lisandusid Iapetus, Rhea, Tethys ja Dione. 1675. aastal avastas Cassini, rõngastes 4700 km laiuse tühja ala, mida tänapäeval tuntakse Cassini piluna. Järgmine suurem avastus tehti 1789. aastal, mil William Herschel avastas veel kaks kuud, Mimase ja Enceladuse. 1848. aastal avastasid Briti astronoomid veel ühe kuu, mis sai nimeks Hyperion. 1899. aastal avastas William Henry Pickering Phoebe, mis ei pöörle Saturniga sünkroonitult. Phoebe on esimene selline kuu ja sel kulub Saturni ümber tiiru tegemiseks üle aasta. Uurimine kosmosesondidega Pioneer 11 Esimese kosmoseaparaadina lendas Saturnist mööda planeetidevaheline automaatjaam Pioneer 11, möödudes planeedist septembris 1979 20 000 km kauguselt. Pioneer 11 pildistas planeeti ja mõnda kuud, kuid piltide kvaliteet oli pinnavormide eristamiseks liiga madal. Kosmoseaparaat uuris ka Saturni rõngaid ning avastas F-rõnga. Lisaks Saturni uurimisele, mõõtis Pioneer 11 Titaani temperatuuri. Voyagerid Järgmine kosmoseaparaat, mis külastas Saturni, oli planeetidevaheline automaatjaam Voyager 1, mis lendas novembris 1980 Saturnist mööda. Voyager 1 tegi planeedist, selle rõngastest ja kuudest esimesed kõrge lahutusvõimega fotod ning nendelt piltidelt nähti esimest korda mitmete kuude pinnavorme. Voyager 1 möödus Titaanist väga lähedalt ning saatis selle atmosfääri kohta tähtsat infot. Voyager 1 uuringud viitasid, et Titaani atmosfäär on läbipaistmatu, ja seetõttu pole kosmoseaparaatidel võimalik selle pinda pildistada. Pärast Saturnist möödalendu võttis Voyager 1 kursi Päikesesüsteemist välja. Peaaegu aasta hiljem, augustis 1981, saabus Saturni juurde Voyager 2, mis jätkas eelmise Voyageri algatatud uuringuid ja tegi veel fotosid Saturni kuudest. Voyager 2 avastas, et Saturni atmosfääris ja rõngastes toimub muutusi. Paraku kiilus Voyager 2 kaameramast kinni ja mitu esialgu plaanitud pildistamist jäi ära. Voyager 2 kasutas Saturni möödalendu oma trajektoori korrigeerimiseks gravitatsioonilise lingutamise abil, et suunduda pärast Saturni juurest lahkumist Uraanile. Planeetidevahelised automaatjaamad Voyager avastasid möödalendudel mitu uut kuud, kinnitasid mitme kuu olemasolu ning avastasid rõngastes Maxwelli pilu ja Keeleri pilu. Cassini-Huygens 1. juulil 2004 sisenes Saturni orbiidile kosmoseaparaat Cassini, mis oli planeete ja selle kuusid asunud uurima juba enne orbiidile sisenemist. Cassini möödalendudel Titaanist tegi automaatjaam radaripilte suurtest järvedest, milles on saari ja mägesid. Cassini lendas orbiidile jäämise järel Titaanist kaks korda mööda ja 25. detsembril 2004 eraldus sond Huygens oma emalaevast ja sisenes 14. jaanuaril 2005 Titaani atmosfääri, edastades selle kohta infot laskumise ajal ning ka pärast maandumist. Cassini jätkas Huygensi eraldumise järel oma uuringuid ning möödus veel mitu korda Titaanist ja teistest kuudest. Alates 2005. aastast jälgisid teadlased Saturni äikest, mille võimsus on Maal esinevast äikesest 1000 korda suurem. 2006. aastal teatas NASA, et Cassini leidis tõendeid vedela vee reservuaaride olemasolust Saturni kuul Enceladusel, mis purskavad geisritena. Enceladuselt on leitud üle 100 geisri ja NASA arvates võivad sellel Saturni kaaslasel olla suure tõenäosusega olla sobivad tingimused eluks. Cassini fotod viisid ka teiste märkimisväärsete avastusteni. Fotode abil avastati G ja E-rõnga vahelt veel üks rõngas ja juulis 2006 leiti Titaani põhjapooluselt Kaspia mere suurune meri. Oktoobris 2006 tuvastas Cassini Saturni lõunapoolusel möllava tormi, mille diameeter on 8000 km. Aastatel 2004–2009 avastas Cassini kaheksa uut kaaslast. Saturni tehiskaaslase põhimissioon lõppes 2008. aastal, mil see oli teinud 74 tiiru ümber Saturni. Cassini missiooni pikendati 2010. aastani ja seejärel 2017. aastani, et uurida ühe Saturni aasta jooksul planeedi aastaaegu. Cassini missioon lõppes 15. septembril 2017, mil see sisenes Saturni atmosfääri ja põles ära. Vaata ka Saturni kaaslaste skandinaavia grupp Viited Välislingid Saturn


Välisminister Keit Pentus-Rosimannuse sõnul on Tarmo Miilitsa nimetamine EUPOL Afganistani missiooni asejuhiks kõrge tunnustus Eestile ja Eesti politsei- ja piirivalveametile, teatas välisministeerium. „Tegemist on kõrgeima ametikohaga, mida Eesti eksperdid missioonidel seni saavutanud on,“ lausus välisminister. „Afganistani julgeolekuolukorra ja stabiilse tuleviku seisukohalt on EUPOLi tegevus ja rahvusvaheline tugi Afganistani politsei väljaõppeks väga vajalik,“ lisas ta. Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on Tarmo Miilitsa valimine nii kõrgele rahvusvahelisele positsioonile eelkõige tunnustus tema senisele tööle. „Nii Tarmo kui teised Eesti eksperdid on juba teinud Afganistani politsei- ja päästevõimekuse ülesehitamisel väga suure töö ja mul on hea meel, et saame oma ekspertidega panustada ka tulevikus Afganistani ülesehitamisse, olles Afganistanis tsiviilmissioonil vähemalt 2016. aasta lõpuni,“ märkis Pevkur. Tarmo Miilitsa sõnul on suur väljakutse ja vastutus esindada Euroopa Liitu Afganistanis ja nõustada riigi strateegilist taset reformide läbiviimisel sisejulgeoleku valdkonnas. „Kui Afganistani sisejulgeoleku valdkond on tugev ja suudab iseseisvalt tagada turvalisust siin regioonis, siis selle mõju ulatab kindlasti kaugemale kui riigipiir,“ sõnas Tarmo Miilits. Tarmo Miilits töötas seni Afganistanis ELi politseimissioonil Afganistani siseministeeriumi reformi komponendi juhina, täites samal ajal ka missiooni asejuhi kohuseid. Ta asus EUPOLi missioonile teenistusse 2013. aasta detsembris alguses väliüksuste juhina. Tänu oma heale teenistusele ja võimetele tõusis kiiresti missiooni sees politseikomponendi juhiks. Tarmo Miilits on teeninud Eesti politseis 25 aastat, alustades selle ülesehitamisest ja jõudes asepeadirektori ametikohani. Praegu osaleb Eesti ELi politseimissioonil Afganistanis kahe eksperdiga. Samuti osaleb Eesti ELi tsiviilmissioonidel Ukrainas (EUAM), Gruusias (EUMM) ja Kosovos (EULEX). ELi politseimissioon Afganistanis on tegutsenud alates 2007. aastast. Missiooni ülesanded on Afganistani siseministeeriumi nõustamine politseireformi küsimuses, korruptsioonivastase võitluse ning kriminaaluurimise võimekuse ja politseiluure arendamine. Afganistan on Eesti arengukoostöö üks peamisi sihtriike. Arengukoostöö prioriteetvaldkonnad Afganistaniga on haridus, turvalisus ning IT võimekuse arendamine.


text: Märksõnaga Jaanus Otsa seotud artiklid Äripäevas Tuntud kinnisvaraärimehed Kaupo Kolsar, Jaanus Otsa ja Olaf Herman müüsid maha ettevõtte, mis omab skandaalse ärimehe Anders Tsahknaga seotud probleemse Keila hooldusravi haigla kinnistuid. Üheks ostjaks oli Tsahkna õepoeg. Uudised21. november 2019 Selle nädala Äripäeva artiklid juhtisid tähelepanu majanduse hallile sügisele keset sooja suve ning näitasid, kuidas on ettevõtjad Eestis tegutsenud, kui nad on sattunud raskustesse ja neid on tabanud sellised õnnetused nagu kahjum ja võlg. Pimesikufirmad tulevad peidust välja Pärast tegeliku kasusaaja avaldamise nõuet on mõnigi varju hoidnud firma saanud uue ja avaliku omaniku. Jaanus Otsa müüs Pärnus tootmishoone Investeerimisfond United Real Estate Fund MASF müüs kinnistu Pärnus aadressil Kodara 7, kus asub AQ Lasertool OÜ büroo- ja tootmishoone, teatas fond. Uudised9. oktoober 2018 Rikaste TOP: Eesti kõige jõukamad ehitusettevõtjad Äripäev reastas Eesti Rikaste TOP 500, kuhu kuulub ka ehitusettevõtete omanikke. Uudised26. aprill 2018 Homme raadios: riigi plaan teeb pankasid ettevaatlikuks Homme tuleb Äripäeva raadios juttu Eesti Energia kasvuvõimalustest, riigi plaanidest rahapesu tõkestamise reeglite lõdvendamisel ja kinnisvaraarendajate hinnangust omavalitsuse soovile arendada peale elupindade ka muud taristut. Jaanus Otsa kinnine investeerimisfond ostis Pärnus tootmishoone Investeerimisfond United Real Estate Fund MASF omandas täieliku osaluse OÜs Bradlink, millele kuulub Pärnus Kodara tänaval asuv kinnistu, millel on büroo- ja tootmishoone. Hoone üürnikud on OÜ Mecanova ja AS Wendre. Kes on kelmuses kahtlustatavad ehitusettevõtjad? Ehitusettevõtjate liidu ja Astlanda Ehituse juht Kaupo Kolsar on Keila hooldusravihaigla kriminaalasjas võtmeisik. Eesti edukamaid ehitajaid Kaupo Kolsar on võtmeisik Anders Tsahknaga seotud Keila hooldusravihaigla kriminaalasjas. Kolsar kinnitab, et on süütu. Arvamused9. august 2016 Tallinna linnavalitsuse ning Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare majandusministrina sõlmitud pikaajalised lepingud koormavad maksumaksjaid, kuid kuldavad samas valitud seltskonda ärimehi, kirjutab ajakirjanik Koit Brinkmann. Uudised25. juuli 2016 Tallinn nuumab koolide hooldajaid Tallinna linna koole ja lasteaedu hooldavad firmad said mullu Tallinna linnalt kokku 11,54 miljonit eurot ning nelja ettevõtte puhaskasum oli kokku 7 miljonit eurot, kirjutas Postimees. Arvamused15. veebruar 2016 Uudised18. detsember 2015 Nende seast selgub aasta ärimees Äripäev valib taas aasta silmapaistvaima ärimehe. Teie ees on nominendid, kes tiitlile rebivad. Otsa: riigifirmade osaline erastamine on vältimatu Ehitusettevõtjate liidu aastakonverentsil tõi ehitus- ja kinnisvaraettevõtja Jaanus Otsa välja, et järgnevatel aastatel on tarvis korrastada nii riigi kui ka eraettevõtete juhtimist ning muuta see läbipaistvamaks. TOP5. oktoober 2015 Äriplaani konverentsi parimad ärilaused Äripäev noppis möödunud nädalal toimunud Äriplaani konverentsilt hulga ärilauseid, millest panime kokku galerii. Mis on Reet Roosi ja Jaanus Otsa olulisim otsus? Ettevõtjad Reet Roos, Jaanus Otsa, Sven Pertens ja teised rääkisid Äripäeva konverentsil Äriplaan, mis on nende järgmise aasta kõige tähtsam otsus. Juhtkiri2. oktoober 2015 Putin paneb lääne kahvlisse Sekkumisega Süürias paneb Putin lääne olukorda, kus see lihtsalt peab Venemaaga arvestama. Kaldoja viskab nalja: pole Otsa käest raha saanud Silberauto omanik Väino Kaldoja lausus Äriplaani vestlusringi alguses naljaga, et pole Jaanus Otsa käest raha saanud ja talle selle eest Mercedest andnud. Täna Nordea kontserdimajas algaval Äriplaani konverentsil astuvad üles mõjukad Eesti omanikud, keda juba iga päev esinemas või lehes kirjutamas ei näe. Uudised25. september 2015 Ruhnu rahakott, kes saabub Katariina II-ga Uue aja kuulsaim suveruhnlane Aivar Tuulberg (53) võitis oma uhiuuel jahil Katariina II viimasel Muhu väina regatil teise koha, kuid kaotas altkäekamaksukahtlustuse tõttu ilmselt sama kiiresti hulga usaldust ja unetunde. Arvamused23. september 2015 Savisaar pani süütud kannatama Seoses Edgar Savisaare altkäemaksu skandaaliga on tahtmatult ja teenimatult sattunud eetilisse lõksu ka süütud kõrvalvaatajad, leiab Äripäeva toimetaja Harry Tuul. Uudised23. september 2015 Erakonnad, kus on teie äriplaan? Läheneva Äriplaani konverentsi puhul küsisime kõigi Eesti parlamendierakondade juhtidelt arvamuslugu riigi äriplaanist. Ainsana on laekunud Vabaerakonna juhi Andres Herkeli kirjutis. Teised erakonnad, milles asi? Kas tõesti polegi plaani? Uudised22. september 2015 Kelle ärisid Savisaare Tallinn nuumab? Tallinna linnapea Edgar Savisaar sai täna altkäemaksu võtmise kahtlustuse ning asjaga seostatakse ka ehitusettevõtja Aivar Tuulbergi, kelle ettevõtetel on linnaga mitu pikaaegset ehituslepingut. Sõõrumaa, Otsa ja Rand kompavad pimeduses Suurärimehed Jaanus Otsa, Urmas Sõõrumaa ja Raivo Rand, kes on Tallinna linnapeaga tihedalt ärikoostööd arendanud, ei osanud Edgar Savisaare kinnipidamisele valgust heita. Edgar Savisaar sai kahtlustuse altkäemaksu võtmises Kaitsepolitsei kahtlustab Tallinna linnapead Edgar Savisaart korduvas altkäemaksu võtmises. Uudised18. september 2015 Politseiamet maksab 3 miljoni eurost üüri äsja sündinud riiulifirmale Politsei- ja piirivalveamet hakkab oma Tallinnas asuva Politseimaja üüriarveid edaspidi tasuma PBG Holding Investile, mis on alles augusti keskel loodud osaühing ning registreeritud riiulifirmade kombinaadi Wasp Project aadressile. Politseimaja kinnistu läks Prantsuse investorile OÜ Pärnu Maantee 139, kes ostis tänavu veebruaris Saksa kinnisvarafirmalt Tallinnas Pärnu maanteel asuva Politseimaja, leidis kinnistule uue omaniku. Uudised11. september 2015 Vaata, keda saad viiesajase eest! Eesti esinduslikem ja mõjukaim majanduskonverents Äriplaan 2016 toob lavale enneolematult uhke valiku Eesti kapitaliste. Praegu veel võid liituda nende rohkem kui viiesaja osalisega, kes juba oma tulekust teada andnud. Aktiivselt Eestisse investeeriva Rootsi varahalduri East Capitali juht ja suuromanik Peter Elam Håkansson soovitab võtta avasüli vastu rohkem sisserändajaid ja tuua riigiettevõtted börsile. Uudised2. september 2015 Eesti esinduslikemale majanduskonverentsile Äriplaan on registreerunud 450 osalejat. Kui Sa pole veel kirjas, siis nüüd on viimane aeg. Kõik tegijad on kohal. Juhtkiri28. august 2015 Äriplaanil astub üles eesti ärikultuuri elav ajalugu Äripäeva tänase kaaneloo peategelane on Eesti äriajaloo vastuolulisemaid mehi. Rein Kilgi maine on pika ajaloo tegutsemisaja jooksul külge saanud nii hulga plekke, et nii mõnigi Äriplaanile tulija on pahandanud, miks Kilk üldse lavale tuleb. Uudised13. august 2015 Piilu Reet Roosi portfelli Reklaamiettevõtja Reet Roos selgitab oma investeerimispõhimõtteid ja tunnistab üles, missugused reklaamid talle endale meeldivad. Uudised5. august 2015 Uudised31. juuli 2015 Eesti ostukeskuste turg on üleküllastunud, kinnitab sügisel Äriplaanil esinev Cityconi juht Marcel Kokkeel. "Ma tõesti ei tea, mida uute kaubanduskeskuste arendajad saavutada tahavad," sõnab ta.