(2) Värbamise ja valiku eesmärk on tagada ametikohale vastava kvalifikatsiooni ja kogemustega personali olemasolu.


Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll – Riigi Teataja


source: CulturaX

text: Vooremaa Eesti väärib hoidmist ja kaitsmist Eesti väärib hoidmist ja kaitsmist Eesti Vabariigi Presidendi võidupühakõne 95 aastat tagasi võitis Eesti vägi koos Läti üksustega meie ühist vaenlast, keda teame Landeswehri nime all. See oli Võnnu lahing. Cēsu kaujas. Pole vaja elada illusioonides Kadunud on need julgeoleku alustalad, millele oleme koos oma liitlastega 23 aastat toetunud. Meid rahustati kogu aeg, et maailm on muutunud, et Euroopas ei annekteerita territooriume, ei minda sõjaliselt kallale. Minevik on meid ettevaatlikuks teinud Seetõttu oleme ka majanduslikult ränkadel aegadel alati riigikaitse tarvis raha leidnud. Sellepärast oleme osalenud NATO missioonidel kodust kaugel. NATO on Eestis kohal. Meie vetes, meie õhuruumis, meie maal. On väljendatud kahtlust, kas Eestit ikka tullakse kaitsma, kui asi läheb tõsiseks? Tullakse, kinnitan teile. NATO kaitseb Eestis iseennast. Muidu muudaks NATO kõik oma liikmed kaitsetuks. See "üks kõigi, kõik ühe eest" põhimõte on loonud olukorra, kus mitte ühtki NATO liiget pole mitte ükski riik mitte kunagi julgenud rünnata. Sestap saab Eesti nagu iga teine alliansi liitlane end tugevalt tunda. Seekord on tegelik olukord kõigile teada. Seekord oleme valmis vastu hakkama, kui vaja. Seekord koos liitlastega. Kas meie vabadus on kaitsmist väärt Just Kaitseliidu vaba tahe on see, mis võimalikku agressorit heidutab. Mees või naine, kes kaitseb oma kodu, tegutseb hoopis teistsuguse meelsusega kui mõni roheline mehike, palgasõdur või kriminaal.


Kanal 2 juht: venekeelset ETV-d pole vaja(49) Kanal 2 peadirektor Urmas Oru ütles täna arileht.ee online-intervjuus lugeja küsimusele vastates, et ta ei pea venekeelse ETV loomist heaks mõtteks.“Ida-Virumaalt pärit inimesena tean hästi, et mida rohkem on muulastel võimalusi oma keelega hakkama saada, seda vähem tegelik integratsioon toimub,” ütles Oru. Teleturu viimaste aastate avardumine toob peagi veel uusi telekanaleid, nagu näiteks spordikanal, TV6, Kanal 11. “Samas ennustavad ju kõik majanduse stagnatsiooni, mis tähendab ühtlasi kitsamaid olusid ka teleturul. Kümme aastat tagasi oli ka olukord päris eufooriline, sellele järgnes aga must masendus. Loodame, et sedapuhku nii ei lähe,” sõnas Oru. Sel nädalal oma 14. sünnipäeva pidav Kanal 2 on viimastel aastatel suutnud teha „midagi”, mis on kasvatanud telekanali kolme aasta taguse olematu kasumi eelmise aasta 25,6 miljoni kroonile. Täpsemalt öeldes oli Kanal 2 veel 2004. aastal 7 miljoni krooniga kahjumis ning juba sellele järgmisel aastal teenis ettevõte puhaskasumina 7 miljonit krooni. Mõne aasta tagusest peksupoisist on seega saanud paipoiss, kes meeldib nii reklaamiandjatele kui ka televaatajatele. Viimast kinnitab asjaolu, et alates selle aasta algusest valitseb Kanal 2 telesaadete vaadatavuse edetabelit. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17184851


Nord Stream on avastanud mitmeid laevavrakke(8) Gaasitoruettevõte Nord Stream on leidnud Läänemere põhjast mitmeid laevavrakke. Rootsi meremuuseume haldav Statens Maritima Museer peab üheksat leidu ajalooliselt väärtuslikuks. Üks leitud laevadest võib olla kuni 1000 aastat vana. Mitmed arvatakse olevad pärit 18. ja 19. sajandist, vahendab Helsingin Sanomat. Nord Stream leidis vrakid Gotlandi saare juures merepõhja uurides. Laeva on enam kui saja meetri sügavusel Rootsi majandusvetes. Vrakid ei ole Nord Streami teatel otseselt gaasitoru teel.


text: Elav tervishoiu säästukonto (HSA) pakkumised: kuni 35 dollari suurune registreerumisboonus ja 20 dollari viitepakkumine Tutvuge siin elavate tervisehoiukonto viimaste kampaaniate, boonuste ja pakkumistega. Mis on HSA? See on säästukonto tüüp, mis võimaldab teil eraldada maksueelse raha kvalifitseeritud ravikuludeks. Kuigi enamik HSA administraatoreid on pangad, Elav on tarkvaraettevõte. Alustage HSA toomist tänapäevasel ajal Livelyga ja hõlbustage tervisekulude kokkuhoidu. LSA -sse investeerida oma HSA vahendeid on lihtne, lisaks saate kasutada erinevaid investeeringuid võimalusi, sealhulgas üksikuid aktsiaid, võlakirju, CD-sid, üle 100 vahendustasuta ETF-i ja rohkem kui 13 000 vastastikust vahenditest. Lively teenused on tasuta TD Ameritrade. Kui olete huvitatud Livelyga konto avamisest, jätkake lugemist allpool, et saada rohkem tutvustusi ja õppida, kuidas boonuseid teenida! Alustage oma kindlustuse planeerimist juba täna ja muutke tervishoid lihtsamaks! 1 Elavast tervisesäästust 2 Elav tippfunktsioonid 3 Praegused elavad tervisesäästu kampaaniad 3.1 *Registreerimisboonus kuni 35 dollarit* 3.2 *20 dollari viitepakkumine* Elavast tervisesäästust Lively muudab tervishoiukontode (HSA) abil lihtsamaks kasvavate kulude haldamise, mis aitab inimestel tervishoiukulusid kokku hoida. Nad pakuvad tervishoiukontosid, millel pole tasusid, teenivad intressi ja tasuta investeeringuid. Kui olete konto avanud, saate deebetkaardi kvalifitseeritud ravikulude tasumiseks ja saate seda teha investeerige oma panus tasuta ETF-idesse. Hea on teada, et teie konto on täielikult kindlustatud FDIC. Elav tippfunktsioonid SäästuarveTasudetaDeebetkaartKvalifitseeritud kuludInvesteeringud Kõik panused teie elavasse HSA -sse teenivad automaatselt intressi: 0,25% APY vähem kui 2500 dollari eest Kuni 0,60% rohkem kui 15 000 dollari eest Puuduvad igasugused tasud, sealhulgas: Deebetkaart (kuni 3) Liigne panus Juurdepääs investeeringutele Saate deebetkaardi, mis võimaldab teil juurdepääsu oma HSA rahale. Saate seda kasutada oma ravikulude tasumiseks. Lively kaasas tööriist, mis aitab tuvastada, mida peetakse a "Kvalifitseeritud ravikulud." Tööriist ütleb teile, kas objekti saab osta teie Lively deebetkaardiga. Saate osta ka HSA pood, mis varustab HSA-ga ühilduvaid esemeid ja on juurdepääsetav teie Lively armatuurlaua kaudu. HSA panust on lihtne investeerida TD Ameritrade investeerimisplatvormi abil. Lisaks ei nõua Lively, et teil oleks investeerimiseks minimaalne panus, erinevalt paljudest teistest HSA -dest, kes seda teevad. Praegused elavad tervisesäästu kampaaniad *Registreerimisboonus kuni 35 dollarit* Konto avamisel saate kuni 35 dollarit Sa saad saada kuni 35 dollarit kui avate aktiivse liikme suunamislingi abil Elava tervise hoiukonto. Teenige oma esimesed 25 dollarit, kui panustate oma esimese 90 päeva jooksul vähemalt 1000 dollarit, ja saate teise 10 dollari suuruse boonuse, kui hoiate oma esimese 12 kuu keskmist päevajääki vähemalt 2000 dollarit. Mida saate: Registreerimisboonus kuni $ 35 Kes on abikõlblikud: Uued liikmed Logige sisse oma elavasse HSA -sse 25 dollari boonus - panustage oma esimese 90 päevaga vähemalt 1000 dollarit 10 -dollarine boonus - säilitage oma esimese 12 kuu keskmine päevase tasakaalu vähemalt 2000 dollarit Pakkumise tingimused: Boonuse saamiseks peab teil olema aktiivne Lively konto ja teie Lively kontoga seotud kehtiv Ameerika Ühendriikide pangakonto. Lisateave Lively kohta (Lisateave Lively ja nende programmi kohta) *20 dollari viitepakkumine* Iga eduka suunamise eest saate $ 20 boonust Iga eduka suunamise eest saate teenida a $ 20 boonus kui nad registreeruvad teie ainulaadse lingi abil. Kui suunate, saate registreerumisel ka $ 20 boonust. *Pange tähele, et see suunamisprogramm on ainult avatud valitud liikmetele piiratud aja jooksul. Mida saate: $ 20 boonus iga eduka suunamise eest. Saate teenida ainult kuni 599 dollarit suunamisboonuseid ühe kalendriaasta jooksul. Saate oma suunamisboonuse otse sissemaksega. Kes on abikõlblikud: Unikaalsete linkidega praegused liikmed Kus see saadaval on: Elav HSA suunamisprogramm Logige sisse oma Lively HSA -sse ja klõpsake nuppu 'Kutsu sõpru' vahekaarti menüüst. Kui te vahekaarti ei näe, pole suunamisprogramm praegu saadaval. Jagage oma ainulaadset viite linki oma perele ja sõpradele! Saate $ 20 boonust iga inimese eest, kes: Avage Lively HSA oma unikaalse suunamislingi abil> Tehke 90 päeva jooksul vähemalt 1000 dollari suurune sissemakse> Säilitab esimese 12 kuu jooksul vähemalt 2 000 dollari keskmise päevajäägi. Lively hinnakujundus on tasuliste teenuste ja nende investeerimisvõimalustega taskukohane TD Ameritrade, mõlemad on näide madalate kulude ja kõrge kvaliteedi suurepärasest kombinatsioonist. Lively peetakse üheks parimaks HSA pakkujaks. Kui soovite tulevikus investeerimise ja rahastamise kohta rohkem teada saada, saate seda ka vaadata Parimad vahendusboonused ja Parimad pangahinnad ja säästud kontod siin!


Elisa Mammi (elisamammi9) on Pinterest Babies RoomsGirl RoomsKids BedroomRoom KidsKid BedsGuest RoomsVillaMateNursery IdeasBedroomDiamondForward I lost myself - Anna Malmberg


text: Sissejuhatus Kotlinisse: Anton Arhipovi avalik loeng TalTechi IT Kolledžis < Sündmused < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil! Sissejuhatus Kotlinisse: Anton Arhipovi avalik loeng TalTechi IT Kolledžis 26.04.19 @ 16.05 Avalikud loengud ja seminarid, Kuhu minna, Avaleht, Sündmused, Ülikooli sündmused Viimati muudetud: Epp Joala, 26.04.2019 17:38 Aeg:29.04.19 - 29.04.19 Koht: TalTechi IT Kolledž (Raja 4c) ruum 314 29. aprillil kell 14 annab TalTech IT Kolledži avalike loengute raames loengu Anton Arhipov, üks kahest Eestist pärit Java Championist, kes räägib Kotlini programmeerimiskeelest. Anton on pika staažiga arendaja ning töötab hetkel JetBrainsis Developer Advocate'ina. Avalik loeng on inglise keeles ja toimub TalTech IT Kolledži õppehoones Mustamäel, Raja 4C, auditooriumis 314. Liitu avaliku loenguga Facebookis: https://www.facebook.com/events/608715936270457/ TalTech IT Kolledži avalike loengute sarjas esinevad silmapaistvad praktikud ja teoreetikud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnast eesmärgiga tutvustada nii tudengitele kui laiemale avalikkusele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulisi kontseptsioone, arenguid ja teooriaid. Üritused on tasuta ja avatud kõigile soovijatele. Loeng on inglise keeles ja kestab poolteist tundi.


Dragon DR137 MAX (470) Avaleht > Prillid > Dragon > DR137 MAX (470) DR 137 MAX on saadaval veel 3 täiendava stillisuunaga DR 137 MAX Mudeliinfo Raami värvusDeep Navy Horn 436514 Uudised


source: wikipedia

text: Bolesław I Chrobry (Vapper) (966/967 – 17. juuni 1025) oli Poola vürst 992–1025 ja Poola kuningriigi kuningas 1000–1025 (krooniti 1025). Elulugu Bolesław I isa oli Poola esimene kuningas Mieszko I ja ema oli Mieszko esimene naine Dobrawa, kelle isa oli Böömimaa hertsog Boleslav I Julm. Tal oli noorem õde Świętosława, kes abiellus algul Rootsi kuninga Erik VI ja pärast Taani kuninga Svend Harkhabemega. Ema suri 977, kui Bolesław oli 10-aastane. Isa abiellus seepeale Oda von Haldenslebeniga, kelle kaudu Bolesławil oli kolm poolvenda Mieszko Mieszkowic, Świętopełk Mieskowic ja Lambert Mieszkowic. 992 Mieszko I suri. Troonipärimiskord ei olnud tollal määratletud ja tavaks oli, et vendade vahel puhkeb kodusõda. Bolesław võitis sõja kiiresti ja pagendas oma poolvennad riigist või laskis nad tappa, hiljemalt 995. aastal olid tema vennad surnud. Tänu keiser Otto III suurejoonelistele plaanidele nimetati Bolesław aastal 1000 esimeseks Poola kuningaks analoogselt Ungari esimese kuninga Istvan Pühaga. Selle eest pidi Poola saama osaks Saksa-Rooma riigist. Plaan luhtus, sest Bolesław ei allunud edaspidi Saksa-Rooma keisrile mingil moel. Kuningaks ei kroonitud teda varem kui 1025, kui Bolesław, kasutades keisri Heinrich II surma järel tekkinud võimuvaakumit Saksamaal, kroonis end ise Poola kuningaks. Isiklikku Bolesław abiellus esimest korda 984 Meißeni markkrahvi Rikdagi tütrega, aga pärast Rikdagi surma 985 kaotas naine Bolesławi soosingu ja mees ajas ta ära. Sellest abielust sündis tütar, kes 996 või 997 abiellus kindlaksmääramata Pommeri vürstiga. Bolesław abiellus teist korda 986 Ungari vürsti Géza tütre Ungari Judithiga, aga pärast Poola ja Ungari vaheliste suhete halvenemist ajas Bolesław 987 temagi ära. Arvatavasti ei naasnud Judith kodumaale, vaid suri umbes järgmisel aastal. Sellest abielust sündis poeg Bezprym, kes sai hiljem Poola kuningaks. Bolesław abiellus kolmandat korda 987. aasta paiku Zachodnio-Słowiański vürsti Dobromiri tütre Emnildaga (suri hiljemalt 1017). Sellest abielust sündis viis last. Vanimast tütrest (988 – pärast 1013) sai nunn. Teine tütar Regelinda (989 – pärast 1014) abiellus 1002 Meißeni markkrahvi Herman I-ga, kuid abielu jäi lastetuks. Vanem poeg Mieszko II (990–1034) sai hiljem Poola kuningaks. Noorim tütar (umbes 991 – pärast 1018) abiellus 1015 Kiievi suurvürsti Svjatopolk I-ga. Noorem poeg Otto (1000–1033) osales pärast oma isa surma kodusõjas. Bolesław abiellus neljandat korda 3. veebruaril 1018 Meißeni markkrahvi Eckard I tütre Odaga (suri pärast 1025). Sellest abielust sündis tütar Matilda, kes 1035 abiellus Švaabimaa hertsogi Otto III-ga. Poola monarhid Surnud 1025 Sündinud 960. aastatel


text: Mis juhib aju atroofiat, kuidas kudede transformatsiooniga toime tulla - Rõhk July Aju atroofia on haigus, mille korral toimub rakkude ja närviühenduste järkjärguline surm. Atroofilised muutused ajus, mis see on? Aju atroofilised muutused on kudede, rakkude, närviühenduste ja närviühenduste surm. Haigus on seotud vanusega seotud muutustega, algab 50-55-aastaselt. Ebasoodsa tulemuse korral põhjustavad patoloogilised muutused aju tõsiseid häireid ja nendega kaasneb seniilne dementsus, Alzheimeri tõbi. Difuussed atroofilised muutused mõjutavad aju frontaalosi. Seetõttu on esimesed ilmingud seotud muutustega käitumises, igapäevaste tavapäraste toimingute kontrollimise raskustega ja sarnaste sümptomitega.. Degeneratiivsed muutused vastsündinutel kutsuvad esile pikaajalise hapnikunälga. Hüpoksia loote arengu või sünnituse ajal provotseerib ajukoes nekrootilisi muutusi. Vereringe häirete tagajärg on hüdrotsefaal, vaimne alaareng. Mõõdukas atroofia algab isiksuse peenete muutustega. Inimesel kaob soov millegi poole pürgida, ilmub apaatia, letargia ja ükskõiksus. Selle haigusega kaasneb sageli moraalsete põhimõtete täielik tagasilükkamine. Aja jooksul ilmnevad muud sümptomid: Sõnavara ammendumine - pikk ja keeruline vajalike sõnade valimine patsiendile lihtsate asjade ja soovide kirjeldamiseks. Aju aktiivsuse vähendamine. Motoorsete funktsioonide ja keha liikuvuse halvenemine. Heaolu jätkuva halvenemisega kaasnevad vaimse funktsiooni edasised häired. Kaob oskus objekte ära tunda ja neid kasutada. Peeglisündroom ilmneb siis, kui patsient kopeerib tahtmatult teiste inimeste käitumisharjumusi. Aja jooksul saabub seniilne hullumeelsus ja isiksuse täielik degradeerumine. Vanusega seotud atroofia lõpeb patsiendi surmaga. Mis vanuses algab aju atroofia Riskirühmas on patsiendid vanuses 50–55 aastat. Erandkorras mõjutab see haigus veidi üle 45-aastaseid inimesi. Patoloogiliste muutuste arengukiirust mõjutavad mitmed häired: Haigused - Parkinsoni tõbi, Gellervoden-Spatz, Behcet, Cushingi, Whipple'i haigus, Alzheimeri tõbi. Vastsündinute aju atroofiliste muutuste põhjuseks on platsenta kaudu levivad häired või kõrvalekalded loote arengus, sünnitrauma ja ema haigused. HIV, vitamiinide B1, B3 ja foolhappe puudus kutsuvad esile atroofilisi muutusi. Mõnede meditsiiniliste uuringute kohaselt ei ole aju atroofia eraldi haigus, vaid pigem degeneratiivsete häirete ja aju kõrvalekalletega kaasnev sümptom.. Osalist koe atroofiat täheldatakse järgmiste patoloogiatega: Seniilne Alzheimeri tüüpi dementsus või dementsus. Hentigtoni korea. Aju atroofiaga eeldatav eluiga sõltub sellest, millistele haigustele häire viitab. Spetsiifilist ravi pole. Sümptomite ja ebasoodsate ilmingute vastu võitlemiseks viiakse läbi konservatiivne ravi. Progresseeruv atroofia toimub vastsündinutel. Sel juhul räägime aju struktuuri tõsistest rikkumistest, mis on seotud pikaajalise hüpoksiaga. Kuna lapse ajukuded vajavad arenguks verevarustuse intensiivsust umbes 50% kõrgemal kui täiskasvanul (aju massi ja veremahu suhte järgi), lõppevad suhteliselt väikesed muutused tõsiste tagajärgedega. Lapse aju võib atroofeeruda erinevatel põhjustel. Nende hulka kuuluvad geneetilised häired, ema ja areneva loote erinevad Rh-faktorid, neuroinfektsioon ja emakasisesed arenguhäired. Närvirakkude surma tagajärg on tsüstiliste moodustumiste, hüdrotsefaalide (tilkade) ilmnemine. Üks levinumaid tüsistusi on pea aju atroofiaga lapse pidurdunud areng. Häired avastatakse umbes pärast esimest eluaastat. Ajukoe atroofilised nähtused on tavapärane klassifitseerida arenguetappide järgi, samuti patoloogiliste muutuste lokaliseerimine. Igal arenguetapil on oma kõrvalekalded: 1. astme atroofia - kliinilisi tunnuseid pole. Reeglina areneb haigus esimeses etapis kiiresti. Üleminek järgmisele etapile toimub lühikese aja jooksul. Arengu teist etappi iseloomustab suhtlemisoskuste halvenemine. Patsient muutub konfliktseks. Võtab kriitika teravalt vastu. Vestlust ei saa hoida. 3. astme atroofia - kaotab järk-järgult kontrolli käitumise üle. Täheldatakse psühheemootilisi häireid. Patsient hakkab käituma üleolevalt, kaotab moraalsed piirangud. Arengu neljas etapp - inimene kaotab teadlikkuse toimuvast, eirab teiste nõudeid. Mõlema poolkera täielik atroofia - ohvril pole emotsioone, ta ei taju toimuvaid sündmusi adekvaatselt. Selles etapis näidatakse patsiendile hospitaliseerimist psühhiaatriahaiglas. Kudedesurm toimub vanusega seotud muutuste tõttu. Kortikaalsed atroofilised muutused ajus mõjutavad tavaliselt otsmikusagaraid. Pole välistatud nekrootiliste nähtuste levimine aju naaberosadesse. Sümptomid kuhjuvad järk-järgult ja arenevad seniilseks dementsuseks. Aju difuusne kortikaalne atroofia süveneb tavaliselt verevarustuse, geneetiliste tegurite, regeneratiivsete võimete ja aju koormuse vähenemise tõttu. Lisaks psühho-emotsionaalsetele häiretele on kortikaalse atroofia tunnuseks käte motoorika halvenemine ja liigutuste koordineerimine. Täpne diagnoos pannakse pärast MRI-d. Seniilne dementsus ja Alzheimeri tõbi on kortikaalse atroofia tagajärjed.. Lisaks väljendunud atroofilistele nähtustele on ka piirjooned, millega kaasnevad identsed sümptomid ja mille manifestatsioonide intensiivsus on väiksem. Kui patsiendil on diagnoositud ajupoolkerade subatroofia, ei tohiks paanitseda, vaid pigem välja mõelda, mis see on lõpuni.. Atroofia on täieliku düsfunktsiooniga kudede surm. Subatroofia on funktsiooni osaline kaotus kindlas aju piirkonnas või osas. Näiteks saate mõista järgmist: aju kortikaalne subatroofia - mis see on? Me räägime otsmikusagarate funktsionaalsuse osalisest rikkumisest, mille puhul diagnoositakse ajukoore mahu vähenemine. Patsiendi motoorika, kõne ja vaimsed võimed on vähenenud, kuid mitte täielikult. Frontotemporaalne subatroofia on seotud kergete häiretega inimese võimes teistega kuulda ja nendega suhelda. Patsiendil võivad südame-veresoonkonna süsteemi töös esineda väikesed häired. Subatroofilised muutused aju sisus viitavad ajukoe mahu üldisele muutumisele. Selles etapis on võimalik rikkumised peatada. Hiline diagnoosimine ja vead teraapias põhjustavad aju valge aine atroofiat. Selles seisundis on inimesel aeglustunud reaktsioon, peenmotoorika rikkumine ja muud keha motoorsete ja juhtivusfunktsioonide häired.. Multisüsteemne ajuatroofia on neurodegeneratiivne haigus, mis avaldub autonoomsete funktsioonide rikkumises, samuti kuseteede ja reproduktiivse süsteemi probleemides. Nekrootilised nähtused mõjutavad korraga mitut ajuosa. Autonoomse funktsiooni selged häired. Parkinsonism. Vererõhu tõus koos värisemisega. Difuussed atroofilised protsessid inimese ajus Difuussed atroofilised transformatsioonid koos multisüsteemiliste muutustega on üks ebasoodsamaid haigustüüpe. Rikkumisi esineb märkamatult, kusjuures funktsioonide kaotus toimub kudede, kahe erineva ajuosa segunemise tõttu. Tulemuseks on pöördumatud muutused. Selle diagnoosi üheks tüüpiliseks komplikatsiooniks on hüdrotsefaal. Haigus algab väikeaju düsfunktsiooniga. Arenenud staadiumis täheldatakse sümptomeid, mis võimaldavad diagnoosi panna õigesti. Subkortikaalsed ja kortikaalsed atroofilised muutused põhjustavad trombi moodustumise ja naastude olemasolu, mis omakorda provotseerib aju hüpoksia ja närvirakkude surma aju kuklaluu- ja parietaalsagarates.. Häirete tekkele eelneb vale ainevahetus, ateroskleroos, kõrge vererõhk ja muud tegurid. Raske trauma ja luumurrud kolju põhjas võivad põhjustada ajukoore kortikaalset atroofiat. Kuidas peatada aju atroofia, kuidas seda ravida Pärast patsiendi visuaalset uurimist ja anamneesi võtmist on võimatu täpset diagnoosi panna. Seetõttu määrab neuroloog kindlasti instrumentaalsete uuringute täiendavad meetodid, mis võimaldavad tuvastada kahjustuste astet ja lokaliseerimist ning määrata kõige tõhusama ravi. Aju atroofia ravi on suunatud haiguse sümptomite kõrvaldamisele ja nekrootiliste nähtuste leviku tõkestamisele. Varasemate sümptomite korral on võimalik teha ilma ravimeid võtmata.. Niisiis, 1. astme aju üldist peaaju atroofiat ravitakse hästi, loobudes halbadest harjumustest ja kõrvaldades muutusi esile kutsuvad tegurid. Tuleb meeles pidada, et puuduvad tõhusad ravimeetodid, mis suudaksid rakusurma tagasi pöörata, seetõttu määratakse patsiendile ravimeid, mis aitavad toime tulla haiguse ebameeldivate sümptomitega.. Psühhotroopsed ained - pärast primaarsete atroofiliste protsesside lõppu ilmnevad kiiresti progresseeruvad negatiivsed muutused. Sel ajal tunneb patsient meeleolu kõikumisi, ärrituvust, apaatiat või liigset erutuvust. Psühhotroopsed ravimid aitavad toime tulla psühho-emotsionaalsete häiretega. Vereringe abivahendid - ravimeid, mis stimuleerivad vereloomet ja parandavad vereringet, peatavad ajukoe surma, tagades ümbritsevatele lohkudele piisavalt hapnikku. Hüpertensiivsed ravimid - üks rakusurma provotseerivatest teguritest on hüpertensioon. Rõhu stabiliseerimine vähendab muutuste kiire progresseerumise riski. Koduteraapia on soovitatav. Progresseeruva atroofia ja ilmingutega, millega lähisugulased ise toime ei tule, võimaldatakse haiglaravi spetsiaalsetes hooldekodudes või internaatkoolides, ajukahjustusega eakatele inimestele. Vastunäidustuste puudumisel määratakse terapeutiline massaaž, mis parandab patsiendi verevoolu ja psühho-emotsionaalset seisundit.. Positiivse suhtumise roll atroofia ravimisel Enamik arste nõustub, et õige suhtumine, rahulik õhkkond ja igapäevastes tegevustes osalemine mõjutavad patsiendi heaolu soodsalt. Sugulased peaksid muretsema düsregulatsiooni puudumise, päevarežiimide pärast. Aktiivne elu, positiivne suhtumine, stress puudub on parim viis haiguse arengu peatamiseks. Tegurid, mis aitavad kaasa degeneratiivsete nähtuste ennetamisele: Rahvapärased abinõud, nagu ka ametliku meditsiini meetodid, on suunatud haiguse sümptomite vähendamisele. Atroofilised muutused on pöördumatud. Taimsete preparaatide abil saate vähendada negatiivsete ilmingute intensiivsust.. Taimetee - võta võrdsetes osades pune, emasort, nõges, Korte ja keeda termoses keeva veega. Puljongi infundeeritakse üleöö. Tarbitakse kolm korda päevas. Rukis ja stellaat pruulitakse termos. Joo piiramatus koguses pärast sööki. Eriti hea stellaadist ja noorest rukkist valmistatud taimetee aitab traumajärgsete piirkondade ravis. Lodjapuu, viburnum ja kibuvitsad - taimemarjad valatakse keeva veega ja lastakse 8 tundi tõmmata. Joo nagu teed ilma piiranguteta. Vajadusel lisage mett. Toitumine aju atroofia korral Aju funktsioneerimiseks on vaja tarbida järgmisi komponente ja vitamiine sisaldavaid toite: Parem on toidust välja jätta jahu. Suitsutatud ja praetud toidud ei sobi söömiseks. Kreeka pähklid, rasvane kala, köögiviljad ja puuviljad on ajule kasulikud.. Atroofiliste ilmingutega patsiendid peaksid suitsetamisest loobuma, narkootikume ja alkoholi tarvitama. Õige toitumine koos füüsiliselt aktiivse eluviisiga peatab närvirakkude surma ja aitab kaasa patsiendi tavapärasele elule. Aju atroofia on destruktiivsed muutused, mis kutsuvad esile elundikudede ammendumist, elujõu halvenemist ja funktsioonide kaotust. Sellega kaasneb närvirakkude surm ja närviühenduste purunemine keemiliselt või funktsionaalselt seotud rühmades. Ajukoe maht väheneb. Destruktiivsed protsessid levivad erinevatesse osakondadesse - ajukoores ja kortikaalsetes (subkortikaalsetes) piirkondades. Sageli esineb seda üle 50-aastastel patsientidel. Diagnoositud vastsündinutel ja alla üheaastastel lastel. Arstid annavad eitava vastuse küsimusele, kas ajus esinev aju atroofia mõjutab eluiga. Neuronid surevad järk-järgult. Esialgsetest patoloogia tunnustest kuni seisundini võib kuluda rohkem kui 20 aastat, kui suur osa ajust atroofeerub koos järgneva dementsuse arenguga. Patsiendi surm on tavaliselt tingitud muudest haigustest, mis põhjustavad keha talitlushäireid, eluga kokkusobimatuid. Arutelu selle üle, kui kaua atroofiliste kahjustustega patsiendid elavad, peegeldavad valesti patoloogia tunnuseid ja mõju. Aju atroofia ei vähenda eluiga, kuid halvendab oluliselt selle kvaliteeti. Viib dementsuse, puude tekkimiseni. Inimene ei ole võimeline eneseteeninduseks, vajab pidevat meditsiinilist järelevalvet ja hooldust. Sageli sunnitud veetma oma ülejäänud elu spetsialiseeritud ambulatooriumis. Ajus esinevad atroofilised muutused näevad välja nagu tserebrospinaalvedeliku mahu kompenseeriv suurenemine neuronite osakaalu vähenemise taustal (aju parenhüüm). Seisund sarnaneb vesipeaga selle erinevusega, et see ei kajasta koe mahu fookuskaotust, vaid progresseeruvaid patoloogilisi muutusi neis. See väljendub füüsiliste ja vaimsete funktsioonide osalises kadumises, mida provotseerib ajukoe teatud piirkonna lokaalne kahjustus. Haiguse kulg on 4 etappi. Ajus esineva 1. astme atroofia korral on iseloomulik väljendunud sümptomite puudumine. Inimene võib kogeda peavalu, kalduvus depressioonile, emotsionaalselt ebastabiilne, muutub ärrituvaks ja vinguvaks. Tuleb toime erialase tegevuse tavapäraste ülesannetega, elab täisväärtuslikku elu. Kui te ravi ei alusta, arendab kerge algvorm järk-järgult 2. astmesse, kui inimene kaotab suhtlemisoskuse, emotsionaalse ühenduse teistega. Neuroloogilised sümptomid on rohkem väljendunud - motoorne düsfunktsioon, liikumise koordinatsiooni häire. Patoloogilised protsessid põhjustavad paratamatut ja pöördumatut dementsust. Kolmanda astmega kaasneb surm - halli ja valge aine piirkondade nekroos, millest aju on üles ehitatud. Patsient ei kontrolli oma käitumist, vajab sageli haiglaravi ja pidevat meditsiinilist järelevalvet. Aju atroofia pilti täiskasvanutel ja eakatel patsientidel illustreerivad sümptomid: Mitterahuldava tervisliku seisundi kaebuste arv väheneb, kui kortikaalse atroofia hävitavad protsessid suurenevad. See on murettekitav signaal, mis näitab enda füüsilise ja vaimse seisundi adekvaatse tajumise halvenemist.. Ajus esinev subatroofia on neuronite surma staadiumile eelnev seisund. Haiguse mehhanism on juba alanud, hävitavad protsessid on alanud, kuid keha kompenseerib tekkinud rikkumisi iseseisvalt. Subatroofsete muutustega kaasnevad kerged sümptomid. Bipolaarne kortikaalne atroofia toimub mõlema poolkera kudedes. Avaldub Alzheimeri tõvest. Aju aine struktuuride orgaanilist kahjustust, mis areneb pideva kokkupuute korral etanooliga, nimetatakse toksiliseks entsefalopaatiaks. Mõjutab kõiki aju osi. Kortikaalsed kihid ja väikeaju on eriti tundlikud alkoholi negatiivsete mõjude suhtes. Sageli viib kolju närvide halvatuseni. Otsmikusagarad vastutavad käitumise, intelligentsuse, emotsioonide ja moraalsete omaduste eest - omadused, mis iseloomustavad teadlikku isiksust. Hõlmab mitut kohta - väikeaju, basaaltuumasid, seljaaju. Kui mõistate üksikasjalikult teemat, mis on atroofilised degeneratiivsed muutused, mis on aju mõjutanud multisüsteemilises vormis, siis tasub märkida progresseeruvat kulgu, väikeaju ataksiat (motoorse düsfunktsiooni) ja autonoomse puudulikkuse sündroomi. Avaldub tasakaalu kaotuse, jäsemete värisemise, ebanormaalse kõnnaku, erektsioonihäiretega. Hilisematel etappidel täheldatakse minestamist, pearinglust, parkinsonismi, enureesi, liigutuste koordinatsiooni puudumist. Kortikaalne atroofia väljendub esiosas kortikaalsetes struktuurides paiknevate neuronite surmaga. Otsmikusagarad vastutavad kõne funktsiooni, emotsionaalse käitumise eest, määravad isikuomadused, reguleerivad inimese motoorset tegevust - vabatahtlike liikumiste kavandamist ja sooritamist. Kortikaalne atroofia ajus mõjutab loetletud võimeid halvasti. Inimene ei suuda selgitada põhjuseid ega hinnata tehtud toimingute tagajärgi. Iseloomulik märk, mis näitab atroofiat, mis on mõjutanud ajupoolkera otsmikusagaraid, on regressiivsed muutused ja isiksuse degradeerumine. Kognitiivsed võimed vähenevad, võime mõelda, meeles pidada, keskenduda kaob. Aju on osakond, mis vastutab motoorse koordinatsiooni eest. Destruktiivsed muutused ilmnevad luu- ja lihaskonna süsteemi talitlushäirete, tasakaaluhäire, neelamisfunktsiooni häirete ja silmade kontrolli all. Skeletilihase korseti toon väheneb. Inimesel on raske hoida oma pead sirges asendis. Enurees on tavaline. Esialgsed atroofia tunnused, mis mõjutavad aju kudesid ja struktuure, ilmnevad tavaliselt üle 45-aastastel inimestel. Patoloogiat diagnoositakse sagedamini naispatsientidel. Tüüpilised sümptomid: Psühho-emotsionaalse tausta häire. Meeleolu kõikumine, depressioon, suurenenud ärrituvus. Motoorne düsfunktsioon, häiritud liikumiste koordineerimine ja peenmotoorika. Diencephalon. Termoregulatsioonisüsteemi töö patoloogilised kõrvalekalded, hemostaasi süsteemi aktiivsuse ja ainevahetuse häired. Sellised märgid nagu impulsiivsus, varem iseloomutu ebaviisakus, suurenenud seksuaalsus, vähenenud enesekontroll, apaatia viitavad kesknärvisüsteemi peaorgani talitlushäiretele.. Mõistes ajus esineva atroofia teemat, tuleb märkida, et see on alati sekundaarne diagnoos, mis areneb pikaajalise kesknärvisüsteemi kahjustava mõju taustal. Arstid nimetavad mitu põhjust, miks ajurakud surevad: Krooniline aneemia - ebapiisav hapnikuvarustus. See seisund tekib hemoglobiini ja punaste vereliblede vähese kontsentratsiooni tõttu veres, mis tarnivad kudedesse hapnikku. Suured kasvajad, mis suruvad ümbritsevaid kudesid kokku ja häirivad aju normaalset verevoolu. Täielikult ravida on võimatu. Kompleksne ravi viiakse läbi eesmärgiga taastada närvisüsteemi normaalne toimimine, reguleerida ainevahetusprotsesse medulla rakkudes, normaliseerida verevoolu ja kudede verevarustust. Haigust ravitakse konservatiivsete meetoditega. Õige ravimiteraapia pärsib haiguse arengut. Võttes arvesse sümptomeid, määrab neuroloog rühmade ravimeid: Vererõhku alandavad ja verepilti parandavad vererõhku alandavad ravimid ja trombotsüütidevastased ained. Samaaegselt ravimteraapiaga säilitatakse raviskeem. Patsiendile näidatakse jalutuskäike värskes õhus, doseeritud kehalist aktiivsust, tervislikku ja tasakaalustatud toitumist, vaimse tegevusega seotud tegevusi vaimsete võimete parandamiseks, mälutreeninguid. Patoloogia on sageli arteriaalse hüpertensiooni ja ateroskleroosi tagajärg. Negatiivsete tagajärgede vältimiseks on soovitatav õigeaegselt ravida haigusi, mis provotseerivad atroofilisi protsesse medulla kudedes. Arstid soovitavad loobuda halbadest harjumustest, elada tervislikke eluviise, koormata aju loogiliste ülesannetega, stimuleerida intellektuaalset tegevust. Aju atroofia on pikaajaline patoloogiline protsess, mis õige ravi puudumisel viib dementsuse, puude ja täieliku sõltumiseni saatjatest. Sageli vajab patsient haiglaravi. Haiguse õigeaegseks tuvastamiseks ja peatamiseks on esimeste murettekitavate sümptomite korral parem pöörduda neuroloogi poole. Aju kaal on naistel keskmiselt 1300 g ja meestel 1400 g. Maksimaalse jõuab see vanuses 30–40 aastat. Järgmisel perioodil algab selle aeglane esialgne langus. Aju atroofiliste muutuste kiirenemine algab 60 aasta pärast, naistel mõnevõrra varem. Kuid on märkimisväärseid individuaalseid kõrvalekaldeid keskmisest. Need on tingitud geneetilistest mõjudest, ateroskleroosi arengust. 70. eluaastaks ületab aju maht 90% koljuõõne mahust, seejärel väheneb järk-järgult 80% -ni. Atroofia makroskoopiline ilming on keerdude väike kitsenemine ja soonte süvenemine. Valge aine mahu vähenemine viib vatsakeste laienemiseni; pehme kest on makroskoopiliselt kõvenenud sidemete mõõduka suurenemise tõttu. Aju seniilne atroofia ise ei ole dementsuse põhjus. Varem kasutatud termin "seniilne dementsus" ei korreleeru ühegi morfoloogiliselt ega kliiniliselt selgelt eristuva subjektiga. Vanadus ja dementsus pole sünonüümid. Aju kipub kahanema. Selle kaal võib olla väiksem kui 900 g. Keerud kitsenevad, sooned laienevad. Maksimaalsed muutused toimuvad kuklaluu- ja otsmikusagarates. Mõjutatud on valge aine, hipokampus, basaalganglionid. Väikeaju ja pagasiruum jäävad suures osas muutumatuks. Atroofiaga kaasneb külgvatsakeste (hüdrotsefaal) suurenemine. Peamine struktuurimuutus on astrotsüütide paljunemisel täheldatud neuronite järkjärguline bipolaarne (mõlemad poolkerad - mõjutatud poolkerad) väljasuremine. Külgnevas valges olekus demonstreeritakse demüeliniseerumist, närvikiudude kadu. Püsivate neuronite tsütoplasmas esinevad Peak'i kehad, mis on ümarad arügrofiilsed koosseisud. Need on moodustatud atüüpiliste neurofibrillide põimikust; nende päritolu on ebaselge. Picki tõbi on keskmise ja kõrge vanuse haigus. Seda esineb juhuslikult, harvemini perekondades. See põhjustab umbes 5% kõigist dementsuse juhtumitest. Rohkem mõjutab mehi. Peamine struktuurimuutus on ajurakkude surm sabas ja põhituumas. Muutused algavad väikeste, hiljem suurte neuronite arvu vähenemisega, samaaegselt suureneb gliiarakkude arv. Neuronite pöördumatut kaotust erineval määral täheldatakse ekstrapüramidaalse süsteemi teistes tuumades, ajukoores, väikeajus. Basaalsete ganglionide atroofia, eriti kaudaalse tuuma redutseerimine õhukeseks kihiks, põhjustab külgvatsakeste olulist laienemist. Vesipea viib sageli CSF tsüstini. Haigus algab tavaliselt 30–50-aastaselt, harva nooremas eas. Talle on tüüpiline autosoomne dominantne päranditüüp lokaliseerimisega 4. kromosoomis. Haigus progresseerub 15-20 aasta jooksul. Parkinsoni tõvega kaasneva kortikaalse ajuatroofia peamine struktuurimuutus on neuronite järkjärguline kadumine substantia nigra ja lookuse pigmenteerunud tuumades, vähemal määral vaguse närvi selja motoorses tuumas. Neuronaalse nekroosiga kaasneb astrotsüütide paljunemine. Püsivate neuronite tsütoplasmas on Lewy kehad, sageli ühes rakus mitu. Arvukaid Lewy kehasid võib leida ka hüpotalamusest ning teistest kesk- ja perifeerse närvisüsteemi piirkondadest; ajukoorte suurem kaasatus on osa dementsuse kliinilisest esitusest. Kliiniliste sümptomite raskusaste on seotud dopamiini sisaldavate neuronite kadumisega. Dopamiin väheneb märkimisväärselt ka kesknärvisüsteemi teistes osades, peamiselt striatumis.. Aju atroofiaga, selle ajukoorega, eferentsete ja aferentsete aju radadega. Nende hulka kuulub palju haruldasi üksusi, millel on erinev topograafia ja degeneratiivsete muutuste määr. Morfoloogilised muutused võivad olla fokaalsed, hajusad, mõjutada mõnda ajutrauma süsteemi (olivopontocerebellar atroofia, dentoalveolaarne atroofia, optocholedent degeneratsioon). Tserebellaarne degeneratsioon on samuti osa selgroo degeneratsioonidest (morbus Friedreich) ja paraneoplastilistest muutustest. Hulgiskleroos on autoimmuunne põletikuline, demüeliniseeriv ja neurodegeneratiivne haigus, mille põhjustab ebanormaalne immuunvastus närvisüsteemi, aju ja seljaaju vastu. Teadmised neuroaaksonaalse tsütoskeleti kahjustumise või kadumiseni viivatest protsessidest ja mehhanismidest kasvavad järk-järgult.. Histopatoloogilised leiud näitavad ajus märkimisväärseid halli aine kõrvalekaldeid koos valgeaine kahjustustega (eriti ajukoores, taalamus ja muudes ajuosades, mida üheskoos nimetatakse tumehalliks). Nendes struktuurides toimuvad samad muutused nagu valges olekus, kuid aktiveeritud mikroglia ülekaalus ja müeliini sisaldavate makrofaagide olemasolul. Puudus B12 dieedis on rasedatele ohtlik. See võib provotseerida vastsündinu alakaalulist insuliiniresistentsust. Need. lapsel on suurenenud risk haigestuda diabeeti. Raske depressiooni ja kroonilise stressi põhjustatud aju atroofia võib põhjustada emotsionaalseid ja kognitiivseid probleeme. Yale'i ülikooli teadlased on tuvastanud selle nähtuse ühe põhjuse. Nad võrdlesid depressiivse ja mitte-depressiivse ajukoe geeniekspressiooni. Proovid saadi ajupangast, kus doonororganeid hoitakse teadusuuringute jaoks. Depressiooniga inimeste ajus ilmnesid närviimpulsse muundavaid neuroneid ühendavate sünapside struktuuri ja funktsiooni säilitamiseks vajalike geenide vähenenud ekspressiooni tunnused. Vähemalt 5 neist geenidest on reguleeritud ühe GATA1 transkriptsioonifaktoriga. Selle aktiveerimine "lülitab" välja sünapside säilitamiseks vajalikud geenid. Nende arv väheneb, sünapsid nõrgenevad, mis omakorda viib aju massi vähenemiseni, subatroofse seisundi tekkimiseni. Selle aktiveerimine katselistel närilistel põhjustas depressiooni sümptomeid. See viitab sellele, et GATA1 on seotud mitte ainult aju mahu vähenemisega, vaid ka depressioonisümptomite tekkimisega. Teadlased oletavad ka, et selle geneetilised variandid võivad mõjutada inimese vastuvõtlikkust stressile ja depressioonile.. Kui mõõdukas alkoholi joomine võib südamele kasulik olla, on liigne joomine ajuvaenlane.. Ehkki vanas eas on aju kerge atroofia tavaline, näitavad uuringud, et protsess on alkohoolikul palju kiirem ja tagajärjed dramaatilisemad.. Paraku puudub aju atroofia sihipärane ravi. Reeglina määrab arst ravi pärast põhihaiguse diagnoosi seadmist uuringute tulemuste põhjal (CT, nimme punktsioon, MRI jne). Selle eesmärk on hõlbustada patsiendi elu, kõrvaldada sümptomid ja potentsiaalselt ravida selle põhjust.. Dementsuseni viivatel tingimustel puuduvad ka tõhusad ravimeetmed; saadaval on ainult sümptomite leevendamiseks mõeldud ravimid ja tugiteenused (spetsialist ja kodu). Tänapäeval on mõnede haiguste peatamiseks võimeline ainult arenev tüvirakkude kasutamise meetod. Võib-olla suudab inimene tänu uusimatele meetoditele terve aju elada küpse kõrge eani.. Ravimil Vestibo on väljendunud histamiini aktiivsus H1 ja H3 retseptorite suhtes, sellel on vasodilatatsiooni (vasodilatatsiooni) toime. Vesipiibu suitsetamist peavad paljud ohutuks alternatiiviks sigarettidele ja nad ei saa aru, miks mõned inimesed on vesipiibust väga haiged. Artiklis kirjeldatakse, kas selline hobi on tõesti ohutu ja miks idamaise aksessuaariga suitsetamine põhjustab iiveldust, peavalu või peapööritust..


text: Kahjustus haigus laatsaret uus dieet ravimid Beaver riigi Muu tõbi, mis hõlmaks toitainete ainevahetust või hoida Uued Dieediravimid Kick eemaldada oma kaldpinnal kaotus täna vahele kunstlikud magusained teadlased Yale ' i Ülikool on leidnud ikke vahel kunstlik uus dieet narkootikumide magusaine kasutades üles ja suurenenud panna rida rasvumise ja ülejääk kõht välja rasva, kuid nixing neid oma dieeti võiks aidata teil kannatavad lahti nende soovimatu naela Rear Delt Flys 3 Seab Uued Dieediravimid 15 On antioftalmiline tegur erinevaid bioloogilise protsessi toidulisandeid mööda kaubaautod, mis võib elada leitud uus dieet ravimite toidupoes ja narkootikumide kauplustes. Nad ei anta olla kallis,kuid nad tina tassima üles hädavajalikke toitaineid toitumine ajal põletatud välja-ülespoole. Gastroenteroloog võib propageerida vitamiini konkreetse brändi ja pakkuda nõu, kuidas palju nad peaksid elama kasutada. Vedel orgaanilise protsessi toidulisandeid ei tohiks elada kasutada ainsa seemne kaloreid, aga kui nad on mõeldud ainult tõsta toitumine kuni rohkem toitu saab elada lisada.


text: Prefekt on või on olnud mitme ametimehe nimetus: Prefekt (politsei) on politseiprefektuuri juhtiv kõrgem politseiametnik Prefekt (haldusüksus) on suure territoriaalse haldusüksuse ülem Prefekt (Vana-Rooma) oli Rooma ametnik, kelle määrasid ametisse magistraadid või keiser kõrgem vaimulik katoliku kirikus, vaata kardinalprefekt


Käesolev seadus jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril.


Toidukraam maksab poes liialt vähe!? - Maaleht Toidukraam maksab poes liialt vähe!? Leivapäts klassikalises mõistes ei müü juba mõnda aega.Foto: Raivo Tasso Eesti toidutööstust tabas viimase aasta-poolteise jooksul tõsine tagasilöök, nii vähese kasumlikkusega toimetasid meie toidulauda katvad ettevõtted viimati üleilmse majanduskriisi ajal 2000ndate lõpus. Teatavasti pole toidutööstus kunagi teab mis kõrge kasumimarginaali teenimisega hiilanud. Teisalt pole eestimaalased juba aastaid nautinud sedavõrd madalaid toidukraami hindasid kui praegu. Samas, toidutööstuse kasumlikkus viimase kahe aasta jooksul üha kukub. Tänavu esimese poolaasta jooksul kaotasid toidutööstuse sektori ettevõtted mullusega võrreldes poole oma kogukasumist – 50 miljoni euro suurune kogukasum kahanes tänavu 25 miljoni euro suuruseks. Toorpiim siirdub piiri taha ASi Valio Eesti tegevjuht Maido Solovjov analüüsib, et kuigi põllumeestest piimatootjad on vaatamata kriisile suutnud tootmismahu hoida viimaste aastate vältel stabiilsena, on piimalehmade arv vähenenud 99 000-lt 88 000ni, samas aga toodang on kasvanud kaheksa protsenti. „Kriis on muutnud tootmist efektiivsemaks,” nendib Solovjov. „Toodame toorpiima 185 protsenti oma vajadusest, mis tähendab, et paljud piimatootjad on orienteeritud ekspordile. Ja nüüd on selge, et need, kes kriisi üle elasid võidavad nende arvelt, kes selles kriisis olid sunnitud tootmise lõpetama.” Tõepoolest – piiri taha müüakse praegu kolmandik Eestimaal toodetud toorpiimast. Solovjovi sõnul tõusevad toorpiima kokkuostuhinnad praegu kõikjal Euroopas 10–15 protsenti kuus ja see tõus peaks tema hinnangul jätkuma ka novembris. Balti riikidest on see hind kõige madalam Leedus, kõrgeim Eestis, kus praegu makstakse piima kokkuostuhinnana 25–28 senti kilogrammi eest. „Elame justkui uue buumieelses ajas. Pärast kvootide kaotamist, kui igaüks võis toota palju tahab, muutusid varumishinnad väga hüplikuks,” kirjeldab Maido Solovjov. „Hinnalage keegi muidugi ei tea.” Solovjovi sõnul ei jää tulemata piimatoodete hinnatõus ka jaemüügis. Kuigi viimase aasta madalad hinnad kogu Euroopas on kaasa toonud selle, et importtoodang hakkab meie poodide piimakraamiriiulitel võimust võtma. „Piimasektor kannatab alainvesteeringute käes. See on majandusliku madalseisu tagajärg,” iseloomustab Maido Solovjov. „Iseäranis pärast Venemaa majandusembargot konkureerivad kõik kõigiga ja see konkurents üha tiheneb. Ning ilmselt viib see ettevõtete arvu vähenemiseni.” Eesti alustas sigade sisseostmist Atria Eesti tegevdirektor Olle Horm kinnitab, et konsolideerumine toimub ka lihatööstuses – kui 2004. aastal enne Eesti ühinemist Euroopa Liiduga oli meil umbes 300 lihatööstust, siis nüüd on neid koos väikeste talutootjatega 50–60. Samas – 90 protsenti sektori kogukäibest annavad viis suuremat ettevõtet. „Kui statistilisi arve vaadata, on lihatööstuses justkui kõik hästi – müügitulu püsib stabiilne, kasumit teenitakse ka. Aga murelikuks teeb asjaolu, et tapamahud langevad, viimase poolaasta vältel on langus olnud kaheksa protsenti ja selle järelmõjuna väheneb ka eksport,” kirjeldab Horm olukorda lihatööstuses. „Selleni on viinud ennekõike seakatk ja Euroopas valitsev ületootmine. Sigade arv on järsult vähenenud ja elu näitab, et väheneb edasi.” Olle Horm möönab, et läbi ajaloo pole Eestisse kunagi elussigu sisse toodud, kuid nüüd, viimase aasta jooksul, on imporditud sigade arv tõusnud 24 000ni. Liha ja lihatoodete ekspordikäive oli tänavu kolme kuuga 16,6 miljonit eurot, mis varasema aastaga vähenes 9,8%, imporditi 27,1 miljoni euro väärtuses liha ja lihatooteid, impordikäive kasvas 6,7%. Eesti sealihaga isevarustatuse tase on kukkunud 80 protsendi kanti. „Nüüdseks on Euroopas sealiha ületootmine jäänud ajalukku,” kinnitab Horm. Veel üks ajastu märk lihatootmises on Hormi sõnul tõsiasi, et lihatootjad siirduvad ka ise tööstusse. Näiteks Vastse-Kuuste ja Rey lihatööstused ostsid endale just lihatootjad. Aktsiisitõusu peab peatama Olvi Gruppi kuuluva ASi A. Le Coq äridirektor Peep Akkel märgib, et joogitööstuses hakkavad üha enam tooni andma väikeettevõtted, kuigi kogukäibest annavad nad heal juhul vaid kümnendiku. Siiski mõjutavad need ettevõtted suurfirmasid, sest ka viimased peavad üha enam keskenduma väikepartiide tootmisele, mis on omahinnalt loomulikult kallimad masstootmisega võrreldes. Kõigis tootegruppides on joogitööstust tabanud viimastel aastatel langus, ainsana on kerkinud joogivee tootmine ja müük. Kõige suurem kukkumine toimus kangete alkohoolsete jookide müügikäibes – 16 protsenti võrreldes eelmise aastaga. „Eestis ma tunnetan, et noorem rahvas ei joo alkohoolseid jooke nii palju, kui meil ühiskonnas üldiselt arvatakse,” ütleb Akkel. Aktsiisitõus, mis järgmisel aastal küünib kümne protsendini, hirmutab joogitööstureid. Teada on, et ka Lätis tõuseb aktsiisimäär 2017. aastal 7%, aga ikkagi jääb see meie tõusule alla ja hinnavahe poodides selle tõttu üha süveneb. Akkel leiab, et maksude tõstmisega peagi enam riigikassat täita ei õnnestu. „See ei täida enam oma algset eesmärki ja maksude tõstmisega tuleks mõneks ajaks pidurit tõmmata,” märgib ta. „Sellega me kaotame konkurentsis, sest sisendid kallinevad pikaajalise trendina niikuinii – suhkur, teravili, pakkematerjalid.” Leivapäts pole enam hinnas ASi Leibur juhatuse esimees Asso Lankots kinnitab, et ekspordi osa on pagaritööstuses nagunii väike, mistõttu pole viimase aja toidukaubandust mõjutanud poliitilised tegurid Leiburit kuigivõrd puudutanud. Üldiselt hindab ta pagaritööstuse turgu aga veel mitte kuigi küpseks, sest meil annavad paar suuremat leiva-saiatootjat sektori kogukäibest vaid 67%, naaberriikides aga juba 80%. Viimase aja suuremaks saavutuseks peab Lankots suuremate pagaritööstuste vahelist kokkulepet, mille kohaselt täisteratooteks võib nimetada vaid sellist toodet, mille täisterasisaldus on vähemalt 50%. „Leivapäts klassikalises mõistes ei müü juba mõnda aega. Maad võtab nn võileivandus – väikesed tooted, mida viljeleb urbanistlik elustiil,” selgitab Lankots. „Selle suundumusega peavad tootjad kaasa minema.” Vaatamata toodangu suurenemisele on lihatööstuse müügitulu langenud


source: fineweb

text: Maximilian Schell Tema isa oli Šveitsi kirjanik Hermann Ferdinand Schell ja ema Austria näitlejanna Margarethe Noé von Nordberg. Peres oli peale Maximiliani veel kolm last, kes kõik tegelesid näitlemisega. Õde Maria Schell ja vend Karl Schell olid vanemad, õde Immy Schell oli pere noorim laps. Pärast anšlussi, aastal 1938 asus perekond elama Šveitsi Zürichisse. Aastal 1962 võitis ta parima meespeaosatäitja Oscari kaitseadvokaat Hans Rolfe rolli eest filmis "Nürnbergi protsess". Sama rolli eest sai ta ka Kuldgloobuse. Oscari nominentide hulgas oli ta veel kahel korral. Aastal 1976 rolli eest filmis "The Man in the Glass Booth" ja 1978. aastal meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Julia". Maximilian Schell oli Angelina Jolie ristiisa.


text: Percy Bysshe Shelley (4. august 1792 – 8. juuli 1822) oli inglise romantiline luuletaja, kelle kuulsate luuletuste hulgas on "Ozymandias", "Ode to the West Wind" ja "To a Skylark". Shelley sündis väga jõukas Sussexi maa-aadli perekonnas baronetitiitli pärijana. Ta sai hariduse Eton College'is ja Oxfordi Ülikooli University College'is. Tema esimene avaldatud teos oli gooti romaan "Zastrozzi" (1810), milles ta väljendas oma ateismi kelm Zastrozzi kuju kaudu. Samal aastal avaldas Shelley koos oma õega raamatu "Original Poetry by Victor and Cazire". Oxfordis õppides andis ta välja luulekogu "Posthumous Fragments of Margaret Nicholson". Võib-olla tegi kaastööd kaasüliõpilane Thomas Jefferson Hogg. 1811 avaldas Shelley pamfleti "Ateismi paratamatus" ("The Necessity of Atheism"), mille pärast ta pidi koos Hoggiga Oxfordist lahkuma. Isa sekkumisel oleks ta võinud ülikooli edasi jääda, kui ta oleks oma vaadetest lahti öelnud. Ta keeldus ning see viis täieliku suhete katkemiseni isaga. Aastal 1811 põgenes Shelley Šotimaale ning abiellus kohvikupidaja tütre Harriet Westbrookiga. Seejärel siirdus ta Järvepiirkonda kirjutama, kuid varsti pärast seda külastas Iirimaad, et kirjutada poliitilisi pamflette. 1813 avaldas ta poeemi "Queen Mab: A Philosophical Poem". See oli mõjutatud briti filosoofist William Godwinist ning väljendas tolle radikaalset filosoofiat. Shelley, kes oli õnnetus abielus, armus Godwini ja Mary Wollstonecrafti tütresse Marysse. Juulis 1814 põgenesid nad mandrile, läbides Prantsusmaa ja jõudes Šveitsi. Kuue nädala pärast sai neil raha otsa ja nad naasid Inglismaale. Teosed "Luuletusi". Tõlkinud Minni Nurme, järelsõna Villem Alttoa, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960 "Valik lüürikat". Tõlkinud ja eessõna: Ants Oras, järelsõna Anne Lange, Hortus Litterarum, Tallinn 1998 Kirjandus "André Maurois, Ariel ehk Shelley elulugu". Prantsuse keelest tõlkinud ja eessõna: Lydia Raudsepp, EKS, Tartu 1928 Ants Oras, "Percy Bysshe Shelley ja tema luule" – Looming, 1935, nr 2, lk 209–218 ja Ants Oras, "Ilus, haljas. Luulekool III", Ilmamaa, Tartu 2007, lk 49–61 Jüri Talvet, "Kas Orase Shelley või Shelley Oras?" (raamatu "Valik lüürikat" tõlkearvustus) – Looming 1999, nr 2, lk 310–315 ja Jüri Talveti raamatus "Tõrjumatu äär", Ilmamaa, Tartu 2005, lk. 408–416 Anne Lange, "Orase Shelley" – Keel ja Kirjandus 2004, nr 1, lk 11–24 (ülevaade Ants Orase väitekirjast "Statistical inquiry into the use of colour names in the longer poems of Shelley" – "Statistiline uurimus Shelley pikemate poeemide värvinimedest", 1923) Vikerkaar 2004, nr. 7–8 (inglise romantismi erinumber) Anne Lange, "Ants Oras". Ilmamaa, Tartu 2005, peatükk "Ood läänetuulele" lk 57–81 Inglise kirjanikud Taimetoitlased Sündinud 1792 Surnud 1822


Kuigi Valge Maja on öelnud, et asi puudutas ainult salastamata süsteemi, esitab see kirjeldus vääralt sissetungi tõsidust. Häkkerid said ligipääsu tundlikule informatsioonile, nagu reaalajas mitteavalikud üksikasjad presidendi päevakava kohta. Kuigi see informatsioon ei ole salastatud, on see siiski ülimalt tundlik ja välisriikide luureagentuuride jaoks hinnaline, teatasid USA ametnikud CNN-ile. Valge Maja teatas oktoobris, et märkas kahtlast tegevust salastamata võrgus, mis teenindab presidendi täidesaatvat bürood. Sissetungi uurimises osalevad nii föderaalne juurdlusbüroo (FBI), salateenistus kui ka luureagentuurid. Seda peetakse üheks keerukamaks rünnakuks USA valitsuse süsteemide vastu. Sissetung toimus üle maailma asuvate arvutite kaudu, kuid uurijad leidsid koode ja muid märke, mis nende hinnangul viitavad Venemaa valitsuse heaks töötavatele häkkeritele. President Barack Obama rahvusliku julgeoleku nõuniku asetäitja Ben Rhodes ütles, et eraldi süsteemi kasutamine Valges Majas salastatud informatsiooni jaoks kaitses tundlikke rahvusliku julgeolekuga seotud andmeid häkkerite kätte sattumise eest. „Me ei usu, et meie salastatud süsteemid ohtu sattusid,“ ütles Rhodes teisipäeval CNN-ile. „Me uuendame pidevalt oma salastamata süsteemi turvameetmeid, aga meile on ausalt öeldud, et me ei peaks panema tundlikku informatsiooni sellesse süsteemi. Teiste sõnadega, kui te teete midagi salajast, peate te seda tegema ühes e-postisüsteemis, ühes telefonisüsteemis. Ausalt öeldes peate te tegutsema nii nagu võiks informatsioon ohtu sattuda, kui see ei ole salastatud süsteemis.“ Et Valgesse Majja pääseda, tungisid häkkerid kõigepealt sisse riigidepartemangu, usuvad uurijad. Vaatamata ameeriklaste jõupingutustele, on Vene häkkeritel ikka uuesti õnnestunud riigidepartemangu arvutisüsteemi sisse murda. Ühe ametniku sõnul on Vene häkkerid riigidepartemangu süsteemi juba kuid „omanud“ ning pole selge, kas häkkerid on suudetud sealt täielikult välja tõrjuda. Vene kübersissetungide raevukus viimastel kuudel on tabanud USA ametnikke üllatusena ning viinud selle ohu ümberhindamiseni.


text: Linnast väljuv teelõik on eeskujulik – lai, sile ja sirge. Nähtavus on hea, märgistused selged ja Narva poole viivaid ridu esialgu koguni kolm, hiljem kaks. Miks pole seal lubatud sõita 110 km/h, vaid piirkiirust on tõstetud alles alates kohast, kus eelmiselgi aastal? «Kuna käimas on ehitusjärelevalve kontrolltoimingud, ei saa veel täpsemalt öelda, millal saame suurendada piikiirust 110 km/h,» vastas maanteeameti avalike suhete osakonna juhataja Tiina Reismann. Seni kehtib tavapärane maanteekiirus 90 km/h, kuid kohati ei lubata isegi nii kiiresti sõita. «Loo-Maardu linnapoolsel maanteelõigul on ühel lühikesel 700-800 meetri pikkusel lõigul kiirus 70 km/h kehtestatud põhjusel, et tegemist on mitme liiklusvoo ühinemisega, kus mõned rajad liituvad ja mõned nö kasvavad hiljem juurde,» selgitas Reismann. «Ohutuse tagamiseks on sellel lõigul kiirus projekteeritud 70 km/h.»


text: Converse ▷ ▷ Converse E-pood Sizeer.ee ▷▷ Sizeer Brändid Converse (132) Tulemused 132 -st 35,5 37 38 38,5 40 CONVERSE CHUCK TAYLOR ALL STAR CX LO-FI CONVERSE CHUCK 70 - PU - COLD CEMENT Converse – linna stiili staar Kas otsite midagi, mis rõhutab iga linna riietuse iseloomu? Ehk vajate täiuslikke jalatseid kevadeks, suveks ja isegi soojaks sügiseks? Või vajate jalatseid, milles on kombineeritud mugavus, vastupidavus ja mis kõige tähtsam, on suurepärase väljanägemisega? Kui vastate "jah, mul on seda vaja!" Kõigi nende küsimuste puhul, siis on meil teile tähtis teadaanne: Converse ketsid jõudsid just teie must-have nimekirja! Iseloomuliku logoga ikoonilised jalatsid on aastakümneid olnud üks kõige sagedamini valitud kergete linnajalatsite mudelitest, mis sobivad ideaalselt kõigile ja igaks sündmuseks. Kas see ei kõla mitte suurepäraselt? Me garanteerime - Converse ketsidel on veelgi rohkem eeliseid. Avastage need kõik ja valige jalatsid, mis teile kõige rohkem meeldivad! Ameerikalik vabadus Seda kaubamärki tunnevad peaaegu kõik. Logo ikooniline täht on aastakümneid olnud märk nii erakordsest vastupidavusest, kui ka täiuslikust väljanägemisest. Tänavariiete austajad kui ka sportlased ja ennekõike korvpallurid on sellest teadlikud. Tosse, mida me täna hindame ja armastame, soovitas teiste seas Chuck Taylor ise. Ameerika tantsupõrandate staar ja üks korvpallimeistreid maailma mastaabis, pole kunagi varjanud oma sümpaatiat tähega kaubamärgi vastu, hinnates mitte ainult jalatsite kõrgeimat kvaliteeti, vaid ka selle fenomenaalset välimust. Kui Chuck Taylor hakkas brändist kõva häälega rääkima ja tantsupõrandal stiilsetes tossudes uhkeldama, soovisid tema fännid ja seejärel kõik sportlikus stiilis mugavusearmastajad talle muljet avaldanud jalatseid ka endale soetada. Nii sündis legend! Täna on brändi esimese influenceri nime saanud Converse Chuck Taylor All Star üks enim valitud mudeleid maailmas. Nende välimus, mis on selgelt seotud otse Ameerika suurlinnade kasutusmugavusega, täiendab ideaalselt iga linna riietust. Kas olete meiega? Suurepärane - Chuck Tailor All Star – just see on õige! Converse – ole proff! Klassikaline välimus on suurepärane - eriti nüüd, retro trendi ajastul. Aga kas on ka alternatiive? Muidugi! Sizeeris mõistame suurepäraselt, et iga tõeline streetweari fänn soovib otsustada oma jalatsite ja stiili kooskõla suhtes. Tehke oma välimus ausaks - Converse ketsid aitavad teil seda saavutada! Suurepärane valik fännidele - kes on inspireeritud varasematest trendidest - on kõrge Converse Chuck 70, mis meenutab mõnikümmend aastat tagasi kantud trendi. Või äkki valite madala versiooni? Suurepärane otsus - see võimaldab teil stiili ühendada teise olulise trendiga, milleks on paljastatud pahkluud. Pole päris see? Otsige edasi, täiuslikud jalatsid on kindlasti siin. Converse Pro Leather on suurepärane pakkumine linnatrendide armastajatele. Ja ka need pole ikka veel kõik võimalused, mida kuulus Ameerika kaubamärk teile pakub. Neid on endiselt veel - näiteks Converse Chuck Taylor One Star - ainulaadne, klassikaline, ajatu ... lihtsalt suurepärane! Millise versiooni ikoonilistest ketsidest soovite teie? Otsus on teie! Võite kindel olla, et panustate parimale: tunnustatud kvaliteet, erakordne mugavus ja fenomenaalne välimus, mis viib teie stiilid täiesti uuele tasemele. Converse on lihtsalt professionaal ning teil peab kindlasti olema oma paar! Vali Converse jalatsid: Kõik jalanõudTalvetossuddTalvesaapadTennised Vali Converse riided: Kõik riidedT-särgid Vali Converse aksessuaarid: Kõik aksessuaaridSussikotid Vali sugu tooted kaubamärgilt Converse: Hetkel vaatate: Converse Saadaval olevate mudelite arv: 132 Converse ketsid, rehvidest jalatsiteks Converse on üks kaubamärke, mille päritolu on seotud täiesti erineva tööstusharuga kui see, kus täna tegutsetakse. 1908. aastal asutas Marquis Mills Converse ettevõtte The Converse Rubber Company, mis pidi spetsialiseeruma autorehvide tootmisele. Pärast aastast tegutsemist alustas ettevõte aga kummist tallaga jalatsite tootmist, mis olid esialgu mõeldud korvpalli mängimiseks. Täht, logo ajalugu Converse kaubamärki on kujutatud ringis asetseva tähega. Seda märki propageeris suurepärane korvpallur Charles "Chuck" H. Taylor - The Akron Firestone-i ja The Buffalo Germans-i mängija. Charles oli Converse reklaamimisega niivõrd seotud, et otsustas isegi müüjaks hakata. Brändi kiindumus ja müümise meelestatus tõid kiiresti tulemusi. 1923. aastal tõi ettevõte äärmiselt rahuldavate töötulemuste tulemusena turule tema nime kandva Converse ketside mudeli - Chuck Taylor All Star. See mudel on Jack Purcelli ja One Stari kõrval üks kaubamärgi lipulaev. Converse populaarsus "Converse" muutus väga kiiresti kultusjalatsiks, mida sportlased väga sageli eelistasid. Seitsmekümnendatel aastatel valitsesid nad spordisaalides ja tantsupõrandatel. Kahjuks tõrjuti bränd varsti pärast seda teiste kaubamärkide poolt turu tüüpilisest spordisegmendist välja. Seetõttu otsustas ettevõte käivitada noorte seas tohutu reklaamikampaania. Tänu kampaaniale sai Converse uue sihtmärgi ning ketsid ja tennised, mille logoks on täht, said noorte subkultuuris uue tähenduse. Tänu ettevõtte laiale valikule, mis sisaldab isegi soojustatud mudeleid, saab Converse jalatseid aastaringselt kanda. Kuulsused ketsides Arvukad kuulsused on aidanud kaasa Converse jalatsite prestiižse iseloomu loomisele. Converse jalatseid kannavad sellised staarid nagu Jennifer Ariston, Rihanna, Madonna ja Ben Affleck. Converse on mõeldud nii lastele, teismelistele kui täiskasvanutele. Jalatsid pakuvad kõrget kvaliteett, mis tagab pikaajalise kasutamise. Vali Converse hooaja tooted: Vaadake populaarseid Converse kollektsioone: Converse Chuck Taylor All Star Converse Chuck 70 Converse Keith Haring Converse Run Star Hike Converse Run Star Motion Converse Renew Converse Cold Classics Allahindlus Converse Viimased eksemplaarid Converse Converse Seasonal Sale Outlet Converse Converse - Black Friday


NATO kohtumise turvamine maksab üle 80 miljoni(45) Siseministeerium küsis NATO liikmesriikide välisministrite kohtumise turvamiseks valitsuselt lisaraha, sest kärbitud eelarve tingimustes ei jätku neil piiri sulgemiseks ja korra tagamiseks ressursse. 22. ja 23. aprillil võõrustab Tallinn igakevadist NATO liikmesriikide välisministrite mitteametlikku kohtumist. Sellel osaleb kuni 56 riigi delegatsiooni ja ligi 400 ajakirjanikku. Samal ajal toimub Tallinnas ka Lennart Meri teaduskonverents, vahendavad ERR UUdised. Ürituse tõttu kehtestatakse Eesti sisepiiridel seitsmeks päevaks piirikontroll. Kohtumise turvamine läheb maksma üle 80 miljoni krooni. Siseministeeriumil pole aga selleks vajalikku raha ja tööjõudu, seisis valitsusele saadetud seletuskirjas, millega ministeerium palus ürituseks eraldada 24 227 070 krooni lisaraha.


23:40 20. Jaanuar 2020 09:30 07.08.2019 lühendatud link TALLINN, 6. august — Sputnik. Väljaande Bloomberg andmete kohaselt kaotasid 500 rikkaimat ärimeest ühtekokku 117 miljardit dollarit, vahendab RIA Noovsti. Turgude kokkuvarisemist põhjendas Bloomberg Hiina ja USA vaheliste kaubandussuhete teravnemisega. Donald Trump teatas esimesel augustil, et alates septembrist kehtestab Washington Hiinast pärit kaupadele ühtekokku 300 miljardi dollari väärtuses kümneprotsendilise tollimaksu. Mõne päeva pärast langetas Hiina Rahvapank jüani kurssi dollari suhtes läinud aasta detsembrist arvates madalaimale tasemele. Kokkuvõtteid kaubandussõja tandritelt: USA ja HRV hoiavad "vägesid" veel tagasi >> Vastuseks sellele kandis USA rahandusministeerium Hiina valuutaga manipuleerivate riikide nimekirja. USA rahandusministeerium kavatseb ühtlasi pöörduda Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole. Pekingist kinnitatakse, et nad ei kavatse muuta jüaani Ameerika Ühendriikidega peetava kaubandussõja tööriistaks, põhjendades Hiina valuuta kõikuvust välisteguritega. Hiina RV kaubandusministeerium teatab, et Hiina ettevõtted katkestasid ajutiselt ameeriklaste põllumajandustoodete ostmise, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti teisipäeval. Need meetmed rakendati vastusena Washingtoni otsusele kehtestada esimesest septembrist kümneprotsendilised imporditollid Hiina kaupadele koguväärtusega 300 miljardit dollarit. Ühtlasi kaalub Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu tollikomitee võimalust tõsta sisseveotolle USA põllumajandustoodangu tarnetele, mille osas on sõlmitud lepingud pärast 3. augustit. Järjekordne teravnemine USA ja Hiina vastasseisus leidis aset kahepoolsete kaubanduskõneluste 12. vooru tulemusena, kui osapooltel ei õnnestunud läbirääkimiste raames kaubandussõja lahendamisel edu saavutada. Enne seda, 2019. aasta mais, pärast kõneluste 11. vooru, mis osutus samuti läbikukkunuks, otsustasid osapooled kehtestada vastastikused kaubandustollid – USA Hiina impordile 200 miljardi dollari ulatuses ja Hiina USA kaupadele 60 miljardi dollari ulatuses. miljonär, majandus, Hiina, USA


text: Vaese Kuuba suur võlu: elurõõmsad inimesed ja võimalus molutada Vaese Kuuba suur võlu: elurõõmsad inimesed ja võimalus molutada (1) Asso Ladva, 17. detsember 2021 13:08 EI OLE PUNAMÜTSIKE: Kohalikud naised ja sigaritega vanamehed on kenasti riides ja turistid saavad siis nendega koos poseerida, väikese tasu eest ning vahel saab isegi musi kah, ütleb pildil poseeriv Jaak Nilson.Foto: Jaak Nilson "Nutimaailm alles hakkab nendeni jõudma ja see tähendab, et inimesed suhtlevad omavahel reaalselt. Nende väärtused on hoopis teistsugused kui meil. See on natukene äraspidine maailm," räägib Tartu fotograaf Jaak Nilson, kuidas saareriik Kuuba on tema elu muutnud. Tutvus Kuubaga sai tal alguse neli aastat tagasi. Väljamaareisile polnud ta enne seda sattunud pea kümmekond aastat ning pärast suuri muutusi elus tekkis võimalus sõita Kuubale. Nüüd on ta seal käinud mitu korda, viimasest käigust on tänu kogu maailma haaranud koroonahullusele möödas juba kaks aastat, kuid nüüd on ta jälle seal. Juba neljas kord.


Sotsiaaldemokraatide naiskogu Kadri poolt korraldatud piketil leidis aset kõnekoosolek, kus esinesid riigikogu liige Marianne Mikko, Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir, tervise- ja tööminister Rannar Vassiljev (SDE), Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni president Riina Piigli, riigikogu liikmed Viktoria Ladõnskaja (IRL), Yoko Alender (RE) ja Mihkel Raud (SDE). Ürituse korraldajate sõnul on sooline palgalõhe Eestis Euroopa Liidu sügavaim ehk 29,9 protsenti ning palgalõhe kasvab paraku üle pensionilõheks, mis jätab naised ka pensionieas vaesusesse. Ühtlasi korraldab Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon ka sellel aastal "Tilliga ja tillita" kampaaniat, mille eesmärgiks on humoorikas võtmes juhtida tähelepanu meeste ja naiste palgaerinevustele.


text: Avaldatud: 05. jaanuar 2012 Kell 11:57 Miks esitada küsimusi, millele vastamine on vabatahtlik - millist informatsiooni sellistest vastustest saab? Näiteks küsimus religiooni kohta. Mida saadud vastustega peale hakata? Ene-Margit Tiit: Usk on üldiselt tundlik teema ja seda ka rahvusvaheliselt ei küsita kohustusliku küsimusena. Eestis on seni enamik loendatavaid sellele küsimusele vastanud, üldjuhul kõik need, kelle jaoks usk on oluline. Kas sellel on mõtet - tänapäeval enamus sotsioloogilisi uuringuid on vabatahtlikud ja metoodika selleks, kuidas valimi põhjal saadud tulemusi laiendada, on olemas. See on aga tellijate ülesanne, kes religiooniga seotud küsimusi koos muude tunnustega analüüsivad. Ma ei aru sellest, et kui mina täidan leibkonna loenduse, siis kas minuga ühte eluruumi jagav elukaaslane peab uuesti vastama küsimustele? Kas mina pean/võin vastata tema usu ja hariduse kohta ise? Katrin Karu: Kui üks leibkonnaliige on kõik loendusankeedid (st leibkonna- ja eluruumiankeedi ning kõigi leibkonnaliikmete isikuankeedid) täitnud ja kinnitanud, siis teine leibkonnaliige enam midagi täitma ei pea. Soovi korral saab ta enda isikuankeedis Teie märgitud vastuseid parandada või täita enda kohta päris uue ankeedi. Et ankeetide topelttäitmist vältida, on soovitav omavahel kokku leppida, kes ankeedid täidab. Leibkonnaankeedi täidab esimesena e-loenduse keskkonda sisseloginud leibkonnaliige. Kui ta on leibkonna nimekirja kinnitanud, siis saab ta soovi korral täita ka kõigi leibkonnaliikmete isikuankeedid. Et teised leibkonnaliikmed ise oma isikuankeete täita saaksid, tuleks leibkonnaankeedi täitjal kindlasti märkida ankeeti nende isikukoodid. Küsimused usu ja hariduse kohta leiab isikuankeedist, mille võiks täita iga vähemalt 15-aastane leibkonnaliige ise. Kui teine leibkonnaliige neid vastuseid teab, siis võib omavahelisel kokkuleppel ka üks inimene kõik ankeedid ära täita. Kas 31.12.11 seisuga alla 3-aastase (2,8-aastase) lapse puhul piisab, kui ta andmed kirja panna ainult leibkonna ankeedis või tuleb ka tema kohta täita isikuandmete ankeet? Katrin Karu: Jah, ka alla 3-aastase lapse kohta tuleb täita eraldi isikuankeet, kuid tegemist on lühiankeediga, kus küsimusi on väga vähe. Enamik küsimusi isikuankeedis on üldjuhul vähemalt 3-aastase isiku kohta, mis tähendab, et nendest küsimustest suunatakse alla 3-aastase lapse isikuankeedis vastaja lihtsalt edasi. Kuidas mõjutavad e-rahvaloenduses esile kerkinud IT-probleemid küsitluse tulemuse usaldusväärsust? Ene-Margit Tiit: Tulemuste kvaliteeti mõjutavaid IT probleeme pole seni tuvastatud. Miks üritatakse vabandada kõiki süsteemi probleeme ülekoormusega, kui suurem osa neist paistab olevat põhjustatud loogikavigadest? Kas keegi kavatseb võtta vastutuse süsteemi puudujääkide pärast, mis on raisanud suure hulga paljude inimeste aega ja täiesti ilmselt vähendanud uuringu tulemuste usaldusväärsust? Allan Randlepp: Ülekoormusega on seotud peamiselt need teise inimese nime ja isikukoodi sisaldanud veateate nägemise üksikjuhtumid ja esmaspäevased pankadest sisenemisega seotud probleemid. Ülekoormuse tõttu oli esmaspäeval e-vastaja rakendus aeglane ja ei jõudnud piisavalt kiiresti pankade infosüsteemidega suhelda. Ene-Margit Tiit: Loendusmeeskond väga tänab inimesi nende kannatlikkuse eest, seda eriti ajal, kui süsteem kannatas ülekoormuse all. Uuringu tulemuste usaldusväärsuses küsimust pole tekkinud. EPL Kelli Seiton 04. jaanuar 2012 Rahvaloendusest: lõik artiklist: /Automaatkontroll Juba loendatud inimeste andmed jõuavad Tiidu sõnul serverisse turvakanalit pidi ja muudetakse pärast automaatset identifitseerimist anonüümseks – ankeedist lahutatakse inimese nimi, isikukood ja aadress. Inimsilm täidetud ankeete ei näe ja ka automaatne identifitseerimine on vajalik vaid selleks, et teha kindlaks, et iga inimese kohta oleks vaid üks ankeet. „Nii pea kui ankeet on kinnitatud ja jõuab andmebaasi, toimub kõik automaatselt, võib-olla isegi momentaanselt,” ütles Tiit. Pärast andmete kinnitamist ei saa tema kinnitusel enam keegi neid isikuga kokku viia./ Kas enne inimese nime, isikukoodi ja aadressi lahutamist ankeedist võrreldakse andmeid mõne Eestis oleva registriga? Kas kinnitamine toimub ainult ankeeditäitja poolt või kellegi veel teise poolt? Kes kontrollib enne kinnitamist? Kuidas kontrollitakse võrdlevalt enne anonüümseks muutmist/muutumist ankeeti peale ankeeditäitmise lõpetamist ja täitjapoolset kinnitamist? Ene-Margit Tiit: Jah, andmeid võrreldakse algselt rahvastikuregistriga, aga see võrdlus on automaatne. Kinnitamine toimub kasutaja poolt ning ankeedi olek märgitakse seejärel automaatselt. Enne kinnitamist kontrollib ikka inimene ise ja automaatika. Enne vastuse salvestamist peaks kasutaja kindlasti küsimuse ülelugema ja kontrollima vastuse. Mingit võrdlevat kontrollimist lisaks automaatsetele loogilistele kontrollidele ei ole. Kui inimene on ankeedi kinnitanud, siis vastuseid rohkem millegagi ei võrrelda. Miks öeldi, et amet on loenduseks valmis, ent rahva ette lasti vigane küsitlusprogramm? Allan Randlepp: Tänaseks päevaks on ennast e-loendanud juba üle 150 000 inimese, mis on märk sellest, et süsteem toimib. Loendust halvavaid tõrkeid pole esinenud. Nii paljude kasutajate korral on mõningate tõrgete esinemine isegi vältimatu. Tõrgete leidmiseks monitoorime süsteemi pidevalt ning meie klienditugi püüab võimalikult kiiresti lahendada inimestel tekkinud küsimusi. Miks küsitakse küsimusi, mis otseselt ei puuduta rahvaarvu ega eluruume, näiteks küsimused usu, haiguste ja tööandja kohta? Ene-Margit Tiit: Rahvaloenduse programm näeb rahvusvaheliselt ja traditsiooniliselt ette mitte üksnes rahvastiku arvukuse, vaid ka selle mitmekülgse iseloomustuse väljaselgitamist. Kuidas te kindlustate et need elektroonilised andmed ei kao, st. me ei või ju interneti peale igavesti kindlad olla. Kuidas te dubleerite või salvestate selle kõik? Rain Haviko: Loendusel kasutatakse vastaja arvuti ja serveri vahel turvalist https ühendust. E-vastamise käigus esitatud andmeid ei hoita internetis, vaid need salvestatakse Statistikaameti kontrolli all olevasse andmebaasiserverisse, mida varundatakse perioodiliselt kasutades selleks paralleelselt mitut erinevat tehnoloogiat. Miks kasutatakse rahvaloenduse puhul tarkvara, mis on loodud sisuliselt kõige jaoks (viidi läbi ka näiteks põllumajandusloendus)? Miks ei loodud rahvaloenduse jaoks eraldi tarkvara? Allan Randlepp: Uuringute läbiviimine ongi üks Statistikaameti oluline tegevus. Seetõttu pole otstarbekas ja majanduslikult mõistlik iga uuringu jaoks eraldi tarkvara luua. Tegemist on universaalse tarkvaraga ja seda sai kasutada ka põllumajandusloendusel. Pärast rahvaloendust jääb tarkvara kasutusele ka järgmiste uuringute läbiviimiseks. Mis tarkvaraga on kaitstud rahvaloendaja sülearvutis salvestatud andmed? Infolehes oli kirjutatud, et see on turvaline, aga ühtegi nimetust ei olnud. Ei saa olla kindel, et rahvaloendaja arvutit ei varastata ning tuhandete inimeste andmed ei lähe kuskile võrku. IT-mehena tahaks täpset vastust, mitte üldist "see on väga turvaline tarkvara". Äkki vajab REL2011 security auditit? Katrin Karu:Loendajate tööks kasutatavate sülearvutite kõvakettad on krüpteeritud, ning sellega seotult seal paiknevad andmed kaitstud. REL2011 turvalahendusele on tehtud turvaaudit 2010. aasta lõpus. Täitsin enda osa leibkonnast ära ja teised leibkonna liikmed täidavad ise. Kuid kui tahtsin lõpetada, siis näitas küsitlus, et minu ankeet on poolik, kuigi olin kõik teemad eraldi lõpetatuks märkinud. Selleks, et ankeedist lahkuda, pidin ennast lihtsalt välja logima. Kas mu ankeet on nüüd siis lõpetatud või tuleb rahavaloendaja siiski veel koju? Katrin Karu: Iga eluruumis elava leibkonna kohta täidetakse üks ankeedikomplekt (leibkonnaankeet + eluruumiankeet + kõigi leibkonnaliikmete isikuankeedid). On leibkonnaliikmete endi otsustada kas üks inimene täidab ära kõigi teiste isikuankeedid või teeb seda iga liige hiljem talle sobival ajal jaanuarikuu jooksul. Sealjuures on oluline, et viimane leibkonnaliige kes isikuankeeti täidab, lõpetaks enda leibkonna loenduse, vajutades lehel "Koond" nupul "Kinnita" (eelduseks, et kõik ankeedid on staatuses "Lõpetatud"). Mina ja kaasa, kes elame samal pinnal täitsime küsimustiku eraldi. Kumbki kaaslase kohta küsimustikku täita ei oska, samas pooleli jätta ka ei taha. Mis edasi saab? Kas peame küsitluse lõpetamiseks kumbki teineteise kasutaja alt oma andmed lõpuni sisestama (ehk siis topelt)? Kas poleks mõistlik vastusevalik, et leibkonnakaaslane täidab enda andmed oma konto alt? Katrin Karu: Vastus on leitav eelmise küsimuse juurest. Kas te ei karda, et interneti teel küsimusi vastates tuleb veaprotsent liiga kõrge? Ene-Margit Tiit: Me ei näe põhjust, miks peaks veaprotsent kõrgem tulema. Teiste riikide kogemus on näidanud, et interneti teel vastatakse täpsemalt. Kogu rahvaloendus on ju üles ehitatud aususele ning interneti teel vastates võib kindel olla, et keegi teine teie vastuseid teada ei saa. Kas e-loenduse esimestel päevadel probleemse tarkvara tõttu sunnitult antud valed vastused ei kalluta teie arvates uuringu tulemusi? Pean silmas just nimelt inimesi, kes oleksid meelsasti andnud õigeid vastuseid, kuid ei saanud seda teha - aga on loetud vastanuteks. Ene-Margit Tiit: Pooleli jäänud ankeetide puhul, olgu siin põhjuseks tarkvara või loendatav ise, külastab leibkonda hiljem loendaja. Meile teadaolevalt kasutajad, kellel oli probleeme leibkonnasuhete märkimisega, ankeete ei lõpetanud. Arusaadav on, et küsitakse leibkonna suurust ja mingit sorti analüüsi jaoks on ehk tõesti oluline teada ka suhtestaatust kooselavate inimeste vahel. Ent milleks on vajalik teada nt partneri nime, isikukoodi, tööalaseid andmeid jt väga isiklikke asju? Kellele ja milleks sellised andmed vajalikud on? Ene-Margit Tiit: Leibkondade struktuuri selgitamine on üks olulisi rahva ja eluruumide loenduse eesmärke, selle kohta ei saa andmeid muudest allikatest. See võimaldab selgitada probleemsete leibkondade (üksikud, üksikvanemad) jaotust piirkonniti. Partneri nimi ja muud andmed on vajalikud, sest ka tema kuulub loendamisele. Tööalased andmed (mida uuritakse kõigis riikides) on vajalikud Eesti rahvastiku tööalase potentsiaali (ametioskuste, hariduse, tegevusvaldkonna) regionaalse paiknemise selgitamiseks, samuti töörände ulatuse kindlaks tegemiseks. See on vajalik otstarbekaks majanduse kavandamiseks. Kas samasse leibkonda kuuluvad inimesed peavad loendama samal ajal, või saab ka nii, et üks täidab jaanuaris, teine veebruari? Katrin Karu: Ankeedi täitmisel tuleks tähelepanu pöörata sellele, et esimene leibkonnaliige, kes e-loenduse keskkonda siseneb, peab kõigepealt kinnitama leibkonnaliikmete nimekirja. Alles seejärel võivad teised leibkonnaliikmed oma isikuankeete täitma hakata. Palume ühe leibkonna liikmetel samaaegselt leibkonna ja eluruumi ankeete mitte täita, vältimaks ootamatuid veateateid. Tuletame meelde, et interneti teel saab rahvaloendusel osaleda perioodil 31. detsember 2011 - 31. jaanuar 2012. Neid, kes end sel perioodil interneti teel ei loenda, külastab loendaja. Laps sündis detsembri viimastel päevadel, nime veel pole, kuid isikukood on. Kas tuleks see laps ka kirja panna? Samas, nimeväli on ju kohustuslik. Katrin Karu: Vastsündinu puhul ei ole nimeväli kohustuslik, oluline on märkida isikukood, sünniaeg, sugu. Nimelahtrisse võib sellisel juhul kirjutada "vastsündinu". 4. jaanuari Eesti Päevalehest võib lugeda Ene-Margit Tiidu kommentaari, et pärast andmete kinnitamist toimub kõik automaatselt ja keegi ei saa neid andmeid enam isikuga kokku viia. Samas tuleb rahvaloenduse küsimustikus anda oma kontaktandmed "juhuks, kui ankeedis on vaja midagi täpsustada". Kuidas te sellist vastuolu seletate? Ene-Margit Tiit: Kontaktandmeid kasutatakse poolelijäänud ankeetide korral, et loendaja võiks leppida kokku küsitluse aja. Ülejäänud juhtudel kontaktandmeid ei kasutata. Miks peab märkima tööandja nimetuse, kui statistiliselt kogutakse tegelikult andmeid tegevusvaldkonna kohta ehk siis miks ma ei või märkida oma tööandja tegevusvaldkonda (nt transport jne)? Ene-Margit Tiit: Tööalased andmed, mida uuritakse kõigis riikides, on vajalikud Eesti rahvastiku tööalase potentsiaali ja tööst tingitud pendelrände uurimiseks. Väga oluline on teada saada, kuidas inimesed liiguvad, ent pelgalt tööandja tegevusala järgi me seda teada ei saa. Lgp professor Ene-Margit Tiit, palun selgitage matemaatikule, kuidas saab usaldada andmeid, mille kohta ei ole täit kindlust, kas need on korrektsed ja terviklikud ning pole mitme isiku andmeid kokku segatud või pole üks isik kasvõi tahtmatult teise isiku andmeid muutnud? Ene-Margit Tiit: Loenduse nagu ka kõigi küsitluste puhul usaldatakse vastajat ja eeldatakse, et esitatud andmed on korrektsed. Loenduse puhul pole põhjust anda ekslikke vastuseid. Loomulikult on tulemustes paratamatu ka teatav juhuslik viga. Loenduse reeglid ütlevad, et gümnaasiumi lõpetanud kutseomandaja ja kõrgkoolis käija ei ole leibkonna liige. Miks minu kui ema leibkonda ei kuulu mu lihane laps, kes õpib kõrgkoolis ja elab ja õpib minu sissetulekust. Kelle leibkonda kuulub sel juhul laps, kel ei ole sentigi taskuraha, kui mina ei anna? Samas, kui tudeng küsib toimetulekutoetust, siis seda ei anta põhjendusega, et ta kuulub vanemate leibkonda. Kuidas saavad ühe riigi erinevad asutused üht mõistet nii erinevalt väänata? Ene-Margit Tiit: Üliõpilaste loendamine õppimisjärgses elukohas on rahvusvaheliselt kokku lepitud tava. See on oluline, et saaksime teada, kus meie inimesed tegelikult elavad ja seega on asukoha mõttes oluline loendada üliõpilased just õppimisjärgses elukohas. Samas saavad üliõpilased teise elukohana märkida ka näiteks vanematekodu ja nii saame statistikat inimeste liikumise kohta. Kui tudeng ennast eraldi leibkonnana loendab, siis saab ta ankeedis märkida oma elatusallikaks leibkonnaliikmete või teiste isikute poolse ülalpidamise. Seega saame teada nii selle, kus üliõpilased elavad kui ka selle, mis on nende elatusallikas. Rahvaloendusel märgitud elukoht ei mõjuta mingil moel tudengitele makstavaid toetusi. Mida teha siis, kui peab oma aadressi sisestama, ja kui vastust ei anna, saab kaardilt vaadata, aga mis siis, kui millegipärast ei ole minu pere eramut kaardil ka mitte? Samas naabrite krunt ja üks krunt, kus keegi ei ela, on kaardil. Muudel Eesti kaartidel on meie maja ja aadress olemas. Rain Haviko: Maaametist pärit kaardipildi andmed on seisuga jaanuar 2011 ja aadressandmed seisuga mai 2010. Antud probleemi korral on soovitav kaardil hoone asukoht ise märkida ja seejärel kõrvaloleval vormil aadressiandmed sisestada. Miks on doktorikraadi omajad ja residentuuri lõpetanud kokku liidetud? Sellisel juhul ei saa me ju andmeid mitte kummagi kohta. Ene-Margit Tiit: Rahusvaheliselt loetakse nad samaväärseteks. Siinkohal on eesmärk andmeid koguda rahvusvahelise klassifikaatori järgi. Kahjuks ei suuda ka rahvaloendus ära kirjeldada kogu elurikkust:) Minul pole juba mitmendat päeva õnnestunud e-küsitlust täita, sest annab kogu aeg veateate: Ootamatu viga. Milles asi? Katrin Karu: Teade "ootamatu viga" tekib enamasti veebilehitseja "tagasi" nupu kasutamisest või sama veebilehitsejaga järjest mitme inimese poolt e-loendusel osalemisest. Andmete korrektsuse tagamiseks kuvatakse sel juhul "ootamatu viga" teade ning jätkamiseks peaks e-ankeedist väljuma (kasutades nuppu "välju"), brauseri ajalugu puhastama ja brauseri aknad taaskäivitama. Juhul kui veateade jääb ikkagi korduma, palume Teil pöörduda klienditoe poole telefonil 625 9100. Kas kuskil on uuritud seda fenomeni või oskate ise kommenteerida, miks osa inimesi rahvaloendusest keeldub, andmetega vassib või nende kohta valetab või näib midagi kartvat? Ene-Margit Tiit: Fenomeni meile teadaolevalt uuritud ei ole, sest see näib olevat üsna uus nähtus. Vähemalt Eesti rahvaloenduste ajaloos pole varem rahvaloendusel osalemisega probleeme olnud. Karin Volmer: Kasutajatoele laekuvate küsimuste ning meediakajastuse põhjal näeme, et mõned keelduda soovijad väljendavad sellega oma isiklikku maailmavalu. Iga suure ettevõtmise puhul on nii pooldajaid kui ka vastaseid. Loendusmeeskond teeb kõik selleks, et inimesed mõistaksid rahvaloenduse vajalikkust. Loenduse hüüdlause on "Igaüks loeb!" ja me väga loodame, et kui loenduse põhjal koostatud statistika kasutusse läheb, saame kindlad olla, et igaühte on arvestatud. Milliseid järeldusi tehakse selle lahtri alusel, kui osa inimesi otsustab oma sünnikoha määrata geograafia ja teised kehtinud riigikorra alusel? Ene-Margit: Küsimus on esitatud nii, et see oleks vastajatele lihtsam. Vana haldusjaotus teisendatakse automaatselt kaasaegseks. Ilmselgelt on enamike süsteemiprobleemide allikaks programm, mis iga hiirekliki või väljasisestuse peale serveri poole pöördub, ummistades serverit mittevajalike päringutega ja aeglustades sisestusprotseduuri vähemalt suurusjärgu võrra. Miks on kasutatud sellist ebaefektiivset süsteemi? Rain Haviko: Kõikjal kus on võimalik tehakse ankeedis serveri poole pöördumised "Salvesta ja jätka" nupu vajutusel. Sõltuvalt ankeedi ülesehitusest ei ole see igalpool võimalik, kuna kasutatakse sisestatud vastusest lähtuvaid suunamisi järgmisele küsimusele ning ankeedi sisest andmete eeltäitmist. Viimase rahvaloenduse ajal käis mind loendamas usklik, kes sisuliselt sundis mind "üles tunnistama", et ma pole siiski ateist, vaid millessegi kõrgemasse ikkagi usun ja tegi ka vastava märkme registrisse. Olin alles 18 ja üksinda härra loendajaga vastamisi, nii et ei osanud sellisele survele vastu seista. Peale veerandtunnist ülekuulamist usu teemal andsin alla. Kuidas kommenteerite sellist olukorda? Katrin Karu: Loendajate valikul arvestati kandidaatide keele- ja suhtlemisoskust ja kontrolliti nende usaldusväärsust selleks tööks. Kõik loendajad on saanud põhjaliku loendajakoolituse ning nad on sooritanud koolituse lõpus eksami, mille tulemused näitasid, kas neil on piisavalt teadmisi, et loendajaks saada. Loendaja on teadlik seadusest tulenevatest kohustustest hoida kogutavaid andmeid salastatuna. Kui loendaja seda reeglit rikub, on võimalik alustada tema vastu menetlust seaduse rikkumise eest. Kindlasti ei või loendaja kuidagi mõjutada/kallutada loendatava poolt antavaid vastuseid. On jäänud mulje, et elusale küsitlejale vastates võib soovi korral jätta rohkem küsimusi vastuseta kui e-ankeedis. Kas see on ekslik? Enw-Margit: Vastamata jätmine on ebasoovitav kõigil juhtudel, mõningate küsimuste puhul on see siiski võimalik mõlemal juhul. Olen ajutiselt Eestist eemal ning ei oska aadressilahtrisse midagi kirjutada. Eelmise üürilepingu lõpetasin ja uue teen Eestisse naastes. Ilma aadressi märkimata ei saa aga andmete sisestamist jätkata. Kuidas kommenteerite? Ene-Margit Tiit:Kui Te olete ajutiselt (alla aasta) Eestist eemal, siis tuleb märkida Eesti elukoht või oma leibkonna elukoht Eestis. Kui olete Eestist pikemalt (üle aasta) eemal olnud, siis märkige elukoht välismaal. Sel juhul Te Eesti püsielanikuna loendamisele ei kuulu. Mis saab, kui ma ei tea või ei mäleta, kus emad-isad, vanaemad-vanaisad sündinud on või muid teiste inimeste isiklikke andmeid ning kui küsida pole ka enam kellegi käest? Katrin Karu: Ankeedis on võimalik vastata ka "ei tea". Küll aga tasub see võimalusel kas või enda jaoks siiski välja uurida:) Loenduse seisukohast on oluline uurida meie rahvastiku rännet. Mille tingis see, et minu ankeedis olid juba vastusevariandid teatud kohtadel nagu perekonnaseis, rahvus, vanemate rahvus ja keel juba ära märgitud? Samuti puudus võimalus vastata lapse hariduse kohta pärast tema isikuandmete täitmist (alla 15-aastane laps), vaid tuli kohe ankeedi lõpetamise valik. Katrin Karu: Need eeltäidetud vastused pärinevad rahvastikuregistrist eesmärgiga muuta loendamise protsess kasutajale kiiremaks ja mugavamaks. Kui vastused on valed, siis saab neid muuta. Alla 15-aastase lapse puhul ei küsita hariduse kohta kuna põhihariduse omandamine on kohustuslik ja loendusel eeldatakse, et kooliealine laps täidab oma koolikohustust. Sellega on ankeet lühem ja täitmine võtab vähem aega. Kui mina täidan rahvaloenduse ankeeti ja ma ei kuulu oma peres leibkonda, sest ma olen üliõpilane ja õpin mujal, kas ma siis ei saagi ennast oma elukohas elavate pereliikmete alla lugeda? (Täpsustuseks: Ankeedis on link, kus peab märkima minuga samas elukohas elavate liikmete nimed, kuid kõrvale on märgitud, et kui peres on keegi, kes õpib mujal üliõpilasena vms, seda ei märgita) See tähendab, et mina, kui ankeedi täitja, ei märgi ennast oma elukohas oleva pere juurde? Katrin Karu: Rahvaloendusel arvestatakse leibkondi ja see mõiste ei ole võrdne perekonna mõistega. Seega olete ikka oma perekonna liige, selle pärast muretsema ei pea:) Rahvusvaheliselt on kokku lepitud, et üliõpilased loendatakse oma õppimisjärgses elukohas, omaette leibkonnana. Kui sõltute majanduslikult oma perekonnast, siis saate selle märkida elatusallika küsimuse juures. Miks süsteem ei tuvasta, kui sisse logiv inimene on juba kellegi poolt mingisse leibkonda kirja pandud, vaid nõuab esmalt elukoha andmeid ning kui need ei klapi, siis tekitab uue ankeedi? Isikukood on ju ometi sama? Katrin Karu: Ankeeti sisenedes peab loendatav kõigepealt märkima oma tegeliku elukoha aadressi, ning seejärel, juhul kui ta on märgitud samal aadressil elava leibkonna liikmeks (leibkonnaankeet peab olema eelnevalt lõpetatud), kuvatakse valik, kas nõustuda pakutud leibkonnaga (nupp "Nõustun") või luua uus leibkond (nupp "Loo uus leibkond"). Sellega on võimalik vältida olukorda, kus loendatav märgitakse korraga mitme leibkonna liikmeks. Leibkonna valikuga nõustudes või uut luues hiljem ümber otsustada ei saa. Kas rahvaloendus ei arvesta töötavaid tudengeid? Kui olen kord juba pannud end töötavaks või tööd otsivaks, siis muud ei küsita midagi, näiteks tudeerimise või ajateenistuse, lapsega kodus olemise vms kohta. Kohas, kus sai haridust märkida, puudus aga variant lõpetamata kõrgharidus. Ene-Margit Tiit: Õppimise kohta loendusankeedis infot ei küsita, sest õppimise andmed võetakse Eesti hariduse Infosüsteemist ja lisatakse loendusandmetele, et vastajate koormust vähendada. Siit saadakse info ka lõpetamata kõrghariduse kohta. Kuidas kommenteerite: kui professor Ene-Margit Tiit ütleb, et isikut identifitseerivad andmed eraldatakse koheselt ja automaatselt ankeedi vastustest, siis miks ma ikka veel saan oma ankeeti vaadata? Kuidas on see võimalik? Seal peab olema ühene seos andmebaasis, vastasel juhul ei saaks ma oma vastuseid ikka veel, mitmeid tunde pärast sisestamist, vaadata. Ene-Margit Tiit: Ilmselt on Teie ankeet lõpetamata, palun lõpetage ankeet, vajutage nuppu "Kinnitan", väljuge ankeedist ja sulgege brauseri aken. Tööasukoha küsimuses puudus rippmenüüs Tallinna Kesklinna võimalus, Lasnamäed ja Mustamäed sai panna. Pool tundi kulus selle küsimuse juurest edasi minemiseks, kuna tahtsin täpselt vastata, kuid lõpuks panin lihtsalt Lasnamäe, kuna muidu küsimusest edasi minna ei saanud. Miks pole valikus Kesklinna? Katrin Karu: Aadressiotsingusse tuleks kirjutada "Kesklinna linnaosa" ja siis peaks ta rippmenüüsse ilmuma. Programm märkis vea tõttu mind kahe koos elava sõbraga ühte leibkonda ning ankeet sai lõpetatud, kuna arvasin, et panin 3 erinevat leibkonda (meil erinev sissetulek ja kulutused). Seega nüüüd jään mina nendega nö. ühte leibkonda kuni järgmise rahvaloenduseni? Või on kuidagi võimalik neid veel minu leibkonnast maha võtta? Ene-Margit Tiit: Teil endal pole võimalik viga parandada, aga kui Teie kaaslastel on ankeedid täitmata, siis võivad nemad täita leibkonnaankeet õigesti ning duplikaatakeet kõrvaldatakse. Miks pole olemas või pole avalikustatud statistikaameti poolt kogutud andmete organisatsioonilise, infotehnilise ja füüsilise kaitse nõuded, mida peab oma määrusega Vabariigi Valitsus kehtestama? Kui pole olemas seadustaud kaitset andmete kogumisele ja töötlemisele, siis miks peab andma isik statistikaametile oma andmeid? Katrin Karu: Määrust ei ole avaldatud seepärast, et Statistikaamet on rakendamas ISKE meetmeid, ning need meetmed reguleerivad organisatsioonilise, infotehnoloogilise ja füüsilise kaitse nõuded. Statistikaamet soovib rakendada konfidentsiaalsuse kõrgeimat taset. Miks ei võinud kasutusele võtta võimsamat serverit, et see tahhomeeter pidevalt punases ei passiks? Tänapäeval saab ju võimsat arvutustehnikat rentida sobivaks perioodiks, ei ole vaja kohe hinnalist masinat endale soetada Allan Randlepp: Tahhomeeter oli pikemalt punases 2. jaanuaril. Enne ja pärast seda on koormus olnud optimaalne ja tahhomeeter valdavalt rohelises. Suuremat koormust on oodata jälle jaanuari lõpus e-loenduse viimastel päevadel. § 32. Andmete säilitamine (2) Riikliku statistika tegija hoiab füüsilise isiku üksikandmeid nende kontrollimise ajal koos isikukoodiga. Pärast kontrollimist säilitatakse isikukood teistest isiku andmetest eraldi, tagades nende hilisema ühendamise võimaluse. Sellest ka küsimused. *Mis eesmärkidel võib koos isikukoodiga isiku üksikandmeid esitada? *Kas koos nimega võib alati isiku üksikandmeid levitada? Ene-Margit Tiit: Statistikaamet levitab ainult anonümiseeritud kujule viidud andmeid. See tähendab, et kõik isikut tuvastada võimaldavad andmed on muudest andmetest eraldatud. Rahvaloenduse tulemuste kohta avaldatakse üksnes isikustamata kokkuvõtlikud andmed. Seda mida konkreetne inimene vastas, teab ainult tema ise. § 35 Konfidentsiaalsete andmete levitamine (7) Riikliku statistika tegija võib isiku nõusolekuta levitada kaudset tuvastamist võimaldavaid füüsilise isiku andmeid soo, vanuse ja asustusüksuse järgi. *Kaudse tuvastamise järgselt on võimalik isikut otseselt tuvastada, kuna loendusel esitatud andmed on inimese kohta väga rikkalikud. Küsimus. Miks võib levitada isikut kaudselt tuvastavaid andmeid? Ene-Margit Tiit: Antud sätte eesmärk on võimaldada Statistikaametil Eesti väiksust silmas pidades statistikat toota. Rahvaloenduse väljundis jälgitakse konfidentsiaalsuse printsiipi ja kõik tabelid on viidud kujule, kus inimeste tuvastamine ka kaudselt pole võimalik. Seda on jälgitud ka eelmiste rahvaloenduste puhul, vt näiteks 2000. aasta rahvaloenduse väljundit: http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvaloendus/Rahvaloendus.asp. Kuidas on FIEdega? Kas vastates valida: 1 Palk, töötasu 2 Tulu ettevõtlusest / talupidamisest / äritegevusest? Katrin Karu: FIEd peaksid märkima variandi 2: tulu ettevõtlusest. Kas loendusandmete levitamine on dokumenteeritud nii, et seda saavad jälgida kõik kes soovivad? Ene-Margit Tiit: Loendusandmete levitamist reguleerib riikliku statistika seadus. Kogu avaldatud statistikaga saab tutvuda Statistikaameti avalikus andmebaasis, vt näiteks 2000. aasta rahvaloenduse väljundit: http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvaloendus/Rahvaloendus.asp. Kuidas loetakse üle kodutud, vaimseselt ebastaabilsed inimesed (haiglas), vangid? Ene-Margit Tiit: Selleks on olemas rahvusvaheliselt välja töötatud metoodika. Neid inimesi loendatakse asutuste juures, näiteks kodutuid varjupaikades ja supiköökides, vange vanglates jne. Täname Postimees.ee lugejate küsimustele vastamise eest! Täname lugejaid asjalike küsimuste eest ja soovime edukat e-loendamist.


text: Paul Ariste (kuni 1927. aastani Paul Berg; 21. jaanuar (vkj)/ 3. veebruar 1905 Rääbise, Võtikvere vald, Torma kihelkond, Tartumaa – 2. veebruar 1990 Tallinn) oli eesti keeleteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1954). Elukäik Lapsepõlv ja õpinguaastad Tema vanemad olid Rääbise mõisa sepp Aleksander Berg ja Liisa Berg. Lapsepõlves elas ta mõnda aega Puurmanis. Ta õppis Tõikvere külakoolis kuni 1916. aastani, mil pere kolis Tallinna. 1917. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis ja lõpetas selle (kooli nimeks oli vahepeal saanud Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasium) 1925. Keeltehuvilisena asus ta veel koolis käies õppima esperantot. Tema esimene publikatsioon oligi 1921. aastal ilmunud esperantokeelne artikkel "La livoj", milles ta kirjutas liivlastest. 1925. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1930. aastal. Ülikooliõpingute ajal astus ta EYS Veljesto liikmeks. Õpingute kõrvalt töötas Ariste aastatel 1925–1927 Eesti Rahva Muuseumi Arhiivraamatukogus ja 1927–1931 Eesti Rahvaluule Arhiivis. 1931. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistriväitekirja teemal "Eesti-rootsi laensõnad eesti keeles". 1931–1933 täiendas Ariste ennast Tartu Ülikooli stipendiaadina Helsingi, Uppsala ja Hamburgi Ülikoolis. 1939. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis väitekirja "Hiiu murrete häälikud" ja sai doktorikraadi. Teadlaskarjääri algus ja sõja-aastad Pärast õpinguid välisülikoolides sai Aristest 1933. aastal Tartu Ülikooli õppejõud. Ariste võttis sõna ka eesti keele arengut puudutavatel teemadel, näiteks leidis ta 1937. aastal, et keeleuuenduste käigus on liiga kergekäeliselt eesti keelde üle võetud tõlkelaene ja eriti just saksa keelest. Sõja-aastatel jätkas Ariste Eestis oma teadlasetööd. Saksa okupatsiooni ajal oli esimest korda võimalik tutvuma minna vadjalaste asualadega, mis enne sõda olid olnud väljaspool Eesti piire. 1942. aastal kuuluski Ariste Eerik Laidi eestvedamisel toimunud ekspeditsiooni osaliste hulka. Väidetavalt olevat just siis saanud alguse tema suur kirg vadjalaste suhtes. Elu Nõukogude perioodil Aastatel 1944–1946 oli Ariste eesti keele ja soome-ugri keelte kateedri juhataja, seejärel 1946–1977 soome-ugri keelte kateedri juhataja. 1949. aastal sai ta professoriks. Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 1954. aastal keeleteaduse alal. Ta oli 10. maist 1945 kuni 9. maini 1946 poliitilistel põhjustel vangistatud, mille järel muutus võimudele lojaalseks. 1958. aastal püüti teda värvata ka KGB agentuurvõrku, ent ta keeldus sellest. Äraütlemine ei takistanud siiski tema edaspidist karjääri ja teadustegevust, samuti võimaldati tal korduvalt välismaale pääseda. Ülikoolis õpetas Ariste soome-ugri keeli, üldkeeleteadust, soome, rootsi, läti, alamsaksa ja esperanto keelt. Ühtlasi rajas ta eesti fennougristikakoolkonna ja õpetas välja palju Nõukogude Liidu soome-ugri rahvaste seast pärit keeleteadlasi. Ta oli üle kuuekümne väitekirja juhendaja. Ariste suri 2. veebruaril 1990. Kuna ta oli õigeusklik, toimus tema ülikooli aulas aset leidnud ärasaatmine õigeusu kombe kohaselt. Ta maeti Tartusse Vana-Jaani kalmistule. Teadustöö Paul Ariste meelisuurimisobjekt oli vadja keel, samuti vadjalaste rahvaluule ja etnograafia. Esimest korda külastas Ariste vadjalaste asualasid Saksa okupatsiooni ajal 1942. aastal, ent tihedamalt hakkas ta sinna uurimisretki korraldama pärast sõda. Nende retkede käigus kujunesid tal välja kindlad keelejuhid, kellele ta enim tähelepanu pööras. Madis Arukask on leidnud, et seetõttu jäid nii mõnedki potentsiaalsed informandid kõrvale. Lisaks vadjalastele tegeles ta veel mitme teise teemaga. Töid Ta on avaldanud umbes 1300 teaduslikku tööd, sealhulgas umbes 50 raamatut. "Vadja päevikud 1942–1980" (koostanud, saatesõna ja kommentaarid: Ergo-Hart Västrik). // Litteraria nr 22. Eesti Kirjandusmuuseum. Tartu 2005, 237 lk "Mälestusi" (trükiks ette valmistanud Mart Orav). Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 2008, 362 lk Tunnustus 1954 Eesti NSV Teaduste Akadeemia akadeemik 1959 ja 1982 Eesti NSV riiklik preemia 1965 Eesti NSV teeneline teadlane 1966 Ungari Teaduste Akadeemia auliige 1969 Soome Teaduste Akadeemia välisliige ja Helsingi Ülikooli audoktor 1971 Szegedi Ülikooli audoktor 1980 Soome Akadeemia välisliige 1981 Lenini orden 1982 Tartu aukodanik 1985 Tööpunalipu orden 1985 Eesti Teaduste Akadeemia medal Mälestuse jäädvustamine Paul Ariste medal Isiklikku Perekond Paul Ariste abikaasa oli etnoloog ja arheoloog Erna Ariste. Olev Remsu romaanis "Tapjad" (kirjastus Tänapäev, 2017) on kursusejuhendaja akadeemik Pergi prototüüüp Paul Ariste. Iseloom Aristel oli soov igal aastal publikatsioonide arvu (ja muu poolest) Tartu ülikooli õppejõudude seas esimene olla ja see tal ka õnnestus. Kurioosumina üritas ta alati ka palga maksmisel letis esimene olla, mistõttu läks ta kohale juba tükk aega enne kassa avamist. 1936. aastal kinnitas Paul Ariste ajalehele Rahvaleht, et on juba kooliajast olnud taimetoitlane, ehkki "olevat vahepeal mitu korda liha maitsnud". Ariste tundis üliõpilaste ja üldse inimeste vastu väga suurt huvi. Väidetavalt olevat ta tundnud 100 000 eesti inimest. Ariste eelistas meessoost üliõpilasi, pidades neid võimekamateks. Fennougristikaüliõpilastele tegi ta vana kombe kohaselt kohvikus välja. Keelte õppimine Paul Ariste oli tuntud polülingvist. Keele õppimist alustas ta alati selle keele foneetika põhjalikust tundmaõppimisest. Pärast seda, kui Ariste avastas, et sõna "manguma" on pärit mustlaskeelest, õppis ta selle keele ära ning kasutas seda oskust igal võimalusel. Mustlased hüüdsid teda valgeks mustlaseks. Vaata ka Oudekki Figurova Viited Kirjandus Huno Rätsep. "Akadeemik Paul Ariste". Perioodika, Tallinn 1980, 56 lk. "Professor Paul Ariste biobibliograafia 1921–2000 = Professor Paul Ariste: Biobibliographie 1921–2000" (koostanud Mare Onga). Tartu Ülikooli Raamatukogu. 2000, 256 lk. Kristi Salve. Paul Ariste ja vepsa rahvaluule. Mäetagused nr 23, 2003, lk 167–184. Ott Kurs. "Aristega Vadjas". Akadeemia 9/ 2005, lk 2027–2033. Jaan Õispuu. "Paul Ariste Vadja päevikud". Keel ja Kirjandus 11/ 2005, lk 931–937. Ott Kurs. "Rajamaade rahvaid". Tartu 2006, lk 79–85. Välislingid Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Info Paul Ariste kohta (koos fotoga) endise Soome-Ugri Rahvaste Infokeskuse (SURI) kodulehel Paul Ariste bibliograafia (Tartu Ülikooli raamatukogu andmebaas) Paul Ariste virtuaalnäitusel "Kolm keelemeest" Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul Eesti keeleteadlased Eesti fennougristid Eesti pedagoogid Eesti polüglotid Eesti esperantistid Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna professorid Eesti Teaduste Akadeemia liikmed Õpetatud Eesti Seltsi liikmed Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmed Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlased EYS Veljesto liikmed Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased Eesti NSV teenelised teadlased Helsingi Ülikooli audoktorid Tartu aukodanikud Perekonnanimede kaitseregister Eesti represseeritud isikud Vana-Jaani kalmistule maetud Sündinud 1905 Surnud 1990