Lisasüüdistused, mis Kohverile reedel esitati, seisnevad ebaseaduslikud piiriületuses ja relvade salakaubaveos. "Kinni pidamise ajal oli Kohveril kaasas püstol koos laskemoonaga, uurijad süüdistavad teda selles, et ta ületas riigipiiri koos relvaga vastava loata," täpsustas Aksjonov. Reedesel ülekuulamisel näidati Kohveri väidetavast piiririkkumisest tehtud videosalvestisi, Aksjonov ei täpsustanud, kus ja kelle poolt videod salvestatud olid. Rohkemat ülekuulamise käigust ta samuti ei avalikustanud. Järgmine ülekuulamine toimub eeldatavasti kolmapäeval.


source: fineweb

text: Terminoloogia Terminoloogia on laiemas tähenduses õpetus oskus- ehk erialakeelest, kitsamas tähenduses õpetus oskussõnadest ehk terminitest[1]. Mõnikord võidakse eesti keeles mõista "terminoloogia" all ka mingi eriala terminite kogumit või kõikide eriala termineid kokku[1]. Eesti korraldab terminoloogia-alast tööd eeskätt Eesti Terminoloogia Ühing (Eter). Sisukord Termini "terminoloogia" käsitlus eesti oskuskeeles[muuda | redigeeri lähteteksti] Eesti keeles on Uno Mereste terminile "terminoloogia" andnud neli tähendust (mõistet)[2]. Mereste järgi tuleks põhimõttelise ja praktilise tähtsuse huvides eristada "terminoloogiat" ontoloogilises ja gnoseoloogilises mõttes[3]. Ontoloogilises ehk esemelises tähenduses peab Mereste silmas mingil erialal või ka kõigil mis tahes erialal kokku tarvitatavate oskussõnade hulka[4]. Gnoseoloogilises ehk tunnetuslikus mõttes peab Mereste silmas eeskätt õpetust oskussõnadest, nende tuletamisest, korraldamisest ja tarvitamisest[5]. Lisaks sellele kaheks jaotamisele jagab Mereste "terminoloogia" kaheks eri mõisteks ka rakendusala ulatuse järgi[6]. Selle kohaselt määratleb ta "terminoloogiat" kitsamas mõttes, s.o "hõlmab ainult oskussmõistetele vajalike keeleliste ekvivalentide andmise resp. leidmise, kinnistamise jms"[7]. Laiemas mõttes aga "hõlmab ka nende tarvitamise stiililised ja muud momendid" ([[rektsioon, sõnajärjestus, lubatavad sünonüümid, lühendid, rangelt erialase sisuga lausete sõnastamine, lubatud elliptilisus jms)[8]. Need kaks liigitust ristuvad ja sõna "terminoloogia" taha moodustub neli mõistet[9]: |terminoloogia||ontoloogilises mõttes||gnoseoloogilises mõttes| |kitsamas mõttes||oskussõnavara||oskussõnaõpetus| |laiemas mõttes||oskuskeel||oskuskeeleõpetus| Vaata ka[muuda | redigeeri lähteteksti] - Leksikoloogia - Keemiaterminoloogia - Oskussõnastike loend (valdkonniti esitatud loend eesti keelt sisaldavatest oskussõnastikest) Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] Viidatud allikad[muuda | redigeeri lähteteksti] - U. Mereste, 2000. Oskuskeel ja seaduste keeleline rüü. Artikleid ja lühiuurimusi. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. 526 lk.


Body H&M, 68 (126486564) - Osta.ee Sokid, papud (293) Body H&M, 68 Eseme ID: 126486564 Eseme ID: 126486564 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 7 päeva E 12.08.2019 22:41:41 E 02.09.2019 22:41:41 zaza123100% / 16 / Vaata müüja teisi esemeid Ilus kingad , 35 suurus Ilus kingad, 35 suurus Ilus kleit H&M, 68 H&M kleit,68 (4-6 kuud) HM soe kottkombe. Suurus 62/68 Korralikud riided beebitüdruku 50-62


source: wikipedia

text: Vanarooma mütoloogia ehk rooma mütoloogia on muinasroomlaste uskumused, rituaalid ja kombed, mis on seotud üleloomulikuga. Kristlus tõrjus hiljem muinasroomlaste religioonid täielikult välja. Muinasroomlaste algset religiooni on hilisemad arvukad ja üksteisele vasturääkivad uskumused ning suure hulga vanakreeka mütoloogia omaksvõtmine nii palju muutnud, et seda ei saa enam täpselt rekonstrueerida. Et religioon oli juba enne kirjaliku traditsiooni algust palju muutunud, siis ei tundnud selle algset kuju ka kõige varasemad religioonist kirjutanud vanarooma autorid, näiteks 1. sajandi eKr õpetlane Marcus Terentius Varro. Teisi klassikalisi autoreid, näiteks Ovidiust, kes kirjutas poeemi "Fasti", mõjutasid hellenistlikud eeskujud. Nad kasutasid rooma pärimuse lünkade täitmiseks kreeka uskumusi. Vana-Rooma ametlike preestrite rituaalipraktika tegi selgelt vahet kahel jumalate klassil: di indigetes 'põlisjumalad' ja di novensides ehk novensiles 'uusjumalad'. Di indigetes olid Vana-Rooma riigi algsed jumalad (vaata Vanarooma põlisjumalate loend). Nende nimesid ja loomust näitasid kõige varasemate preestrite tiitlid ja kalendripühad. Uusjumalad olid hilisemad jumalused, kelle kultus toodi Rooma ajaloolisel ajal. Tavaliselt on kultuse alguse aeg teada ning see oli seotud mingi konkreetse hädaga. Peale põlisjumalate olid vanarooma jumaluste hulgas nn spetsiaaljumalad, kelle poole pöörduti seoses mõne kindla tegevusega, näiteks seoses viljalõikusega. Katkendid vanadest rituaalidest näiteks kündmise või külvamise juures näitavad, et iga toimingu juures hüüti appi eraldi jumalust, kusjuures jumaluse nimi oli tuletatud vastavat toimingut tähistavast tegusõnast. Neid jumalusi võib pidada abijumalusteks, kelle poole pöörduti tähtsamate jumaluste kõrval. Varane rooma kultus ei olnud niivõrd polüteism kui polüdemonism: olenditest, kelle poole pöörduti, teati vaevalt midagi peale nime ja funktsiooni ning olendi numen 'vägi' avaldus väga spetsialiseeritud moel. Põlisjumalate ja nendele pühendatud pühade iseloom näitab, et muinasroomlased ei olnud üksnes põlluharijad, vaid ka sõdalased. Jumalad esindasid igapäevaelu praktilisi vajadusi. Ettenähtud riitustest ja ohverdustest peeti rangelt kinni. Janus ja Vesta valvasid vastavalt ust ja kodukollet, laarid kaitsesid põldu ja maja, Pales kaitses karjamaid, Saturnus külvamist, Ceres viljakasvu, Pomona puuvilju ning Consus ja Ops viljasaaki. Isegi jumalate valitsejat Jupiteri austati sellepärast, et ta oma vihmaga oli põldudele ja viinamarjaistandustele kasulik. Jupiteri tegevusväli oli laiahaardelisem. Oma piksenoolega juhtis ta inimeste tegevust ning kaitses roomlaste sõjategevust väljaspool Roomat. Varajasel ajajärgul olid tähtsateks jumalateks Mars ja Quirinus, keda sageli omavahel samastati. Mars oli noorte meeste ja nende tegevuste, eriti sõja jumal; teda austati märtsis ja oktoobris. Arvatakse, et Quirinus oli sõjaväe patroon rahuajal. Kõige varasema panteoni eesotsas oli kolmik Jupiter, Mars ja Quirinus (kelle kolm preestrit ehk flamen'id olid kõige kõrgemat järku preestrid) ning Janus ja Vesta. Varasemal ajal ei olnud need jumalad kuigi isikupärased ning nende abielud ega sugupuud polnud teada. Erinevalt vanakreeka jumalatest ei omistatud neile surelikesarnast elu ning nende tegevusest ei ole palju lugusid. Vanemat kultust seostati Rooma teise kuninga Numa Pompiliusega, kelle abikaasa ja nõuandja usuti olevat olnud allikate ja sünnituse jumalanna Egeria, keda hilisemates kirjanduslikes allikates sageli samastatakse nümfiga. Uusi elemente lisati kultusele juba üsna varakult. Tarquiniuste dünastiale omistab legend suure Kapitooliumi kolmiku (Jupiter, Juno ja Minerva) etteotsa seadmise. Lisandusteks olid veel Diana kultus Aventinuse künkal ning maailmaajaloo ennustusraamatud libri Sibyllini, mis legendi kohaselt ostis Tarquinius Superbus 6. sajandi lõpus eKr Kyme sibüllilt. Sedamööda, kuidas Rooma vallutas uusi alasid, võeti omaks teiste rahvaste jumalaid. Vallutatud alade jumalaid austati tavaliselt samamoodi nagu rooma jumalaid. Paljudel juhtudel paigutati uued jumalad Roomas uutesse pühamutesse. Linna elama asunud võõramaalastel lubati jätkata oma jumalate kultust. Peale Castori ja Polluxi tõid vallutused Itaalias rooma panteoni nähtavasti ka Diana, Minerva, Herculese, Venuse ja teised, vähemad jumalused, kellest mõned olid itali jumalused, teised algselt pärit Vana-Kreekast. Tähtsad rooma jumalused samastati lõpuks antropomorfsemate kreeka jumalate ja jumalannadega, kellelt võeti üle ka atribuudid ja müüdid. Et mõned templid olid pühendatud Roomale, siis on oletatud, et oli olemas Roma-nimeline jumalus. Tegelikult on see üksnes retooriline allegooria, riigi sümboolne personifikatsioon, mis ilmus kõigepealt Rooma müntidele (nummus) (269 eKr) ning hiljem Locris (Calabrias) 204 eKr. Võib-olla on teised rahvad omistanud Romale jumaluse atribuute. Seda allegooriat rõhutavad templid rajati Smürnas (195 eKr) ning kultus on teada Ephesosest, Sardisest ja Deloselt. Segadust võis tekitada ka keisri jumalikkus: et Augustus oli omamoodi pooljumal, siis tema religioosne austamine võis laieneda isikustatud linnale. Rooma pühadekalender andis tunnistust külalislahkusest vallutatud alade kultuste ja jumaluste vastu. Iidseid pühasid oli vähe. Mõned kõige vanemad säilisid siiski paganliku impeeriumi lõpuni, kandes edasi mälestust algelise põllundusrahva viljakus- ja lepitusriitustest. Uute jumalate auks hakati pidama uusi pühasid. Lõpuks oli pühasid juba rohkem kui tööpäevi. Kõige tähtsamad pühad olid saturnaalid (Saturnalia), luperkaalid (Lupercalia), Equiria ja sekulaarmängud (ludi saeculares). Impeeriumi ajal pühitseti saturnaale seitse päeva, 17. detsembrist 23. detsembrini talvise pööripäeva aegu. Kogu äritegevus katkestati, orjadele anti ajutine vabadus, vahetati kingitusi ning põhiliselt lõbutseti. Luperkaalid olid iidne püha, millel algselt austati karjasejumalat Lupercust. Neid pühitseti 15. veebruaril Lupercali koopa juures Palatinuse mäel, kus emahunt olevat üles kasvatanud Rooma linna legendaarsed asutajad kaksikud Romuluse ja Remuse. Nendega seotud Rooma legendide seas on legend Faustulusest, lambakarjusest, kes olevat leidnud kaksikud hundikoopast ning võtnud enda juurde koju, kus tema naine Acca Larentia kasvatas nad üles. Vaata Rooma asutamine. Equiria oli püha Marsi auks. Seda peeti 27. veebruaril ja 14. märtsil, mis traditsioonilielt oli uuteks sõjakäikudeks valmistumise aeg. Korraldati hobuste võiduajamisi Campus Martiusel. Sekulaarmänge, mille kavas olid nii atleetide etendused kui ka ohverdused, peeti ebakorrapäraste intervallidega, traditsiooniliselt umbes üks kord saja aasta kohta, et märkida uue saeculum'i ehk ajajärgu algust. Idee järgi peeti neid siis, kui suri viimane inimene, kes oli näinud eelmisi sekulaarmänge. See traditsioon taaselustati Augustuse poolt etendusena ja Horatius pühendas neile oodide tsükli. Ka Rooma templite arv ja arhitektuur näitavad vastuvõtlikkust kõikidele maailma religioonidele. Kõige vanemad Rooma templid jäljendavad etruskide templeid, nagu suur tempel Capitolinuse künkal, mis 509 eKr pühendati Kapitooliumi kolmikule (Jupiterile, Junole ja Minervale). Nagu etruski eeskujudki, kõrgus tempel suurel poodiumil ning sinna pääses üksnes hoone esiküljele jäävaid astmeid pidi, erinevalt kreeka templite, kuhu tavaliselt viisid astmed igast küljest. Ka fassaad oli teistsugune kui kreeka templitel: sammaskäik oli sügavam kui enamikus kreeka templites (6 samba sügavune) ning asetses üksnes fassaadi ees. Templi sisemus jaotus mitmeks suureks ruumiks kultuseskulptuuridele. Rooma Marsi väljakul asus Isise ja Serapise tempel, mis oli ehitatud Egiptuse materjalist. Seal leidis aset Egiptuse jumalanna Isise kultus. Rooma templitest kõige märkimisväärsemad olid Jupiter Capitolinuse tempel ja Pantheon. Pantheon ehitati aastatel 117–138 pKr keiser Hadrianuse käsul ning pühendati kõikidele jumalatele. Tempel rajati väiksema templi asemele, mille oli lasknud ehitada kindral ja riigimees Agrippa. 607 sai Pantheonist kristlik kirik ning praegu on see Itaalia rahvuslik mälestis, Raffaeli ning ühendatud Itaalia mitme kuninga matmispaik. Et Rooma religiooni kanti üle kreeka jumalate antropomorfsed jooned ning haritud roomlaste seas sai valdavaks kreeka filosoofia, jäid vabad riitused üha enam unarusse ning 1. sajandil eKr vanade preestriametikohtade usuline tähtsus vähenes kiiresti. Paljud mehed, keda patriitslik päritolu kutsus preestriametiks, ei uskunud riitustesse, kui selleks just ei olnud poliitilist vajadust, ja harimatute inimeste mass hakkas üha enam huvituma võõramaa riitustest. Siiski jäid pontifex maximus'e ja auguri koht ihaldatud poliitilisteks kohtadeks. Julius Caesar kasutas enda valimist pontifex maximus'eks selleks, et avaldada mõju preestritele. Keiser Augustus, kes ise oli preester, võttis ette kultusereformi vana süsteemi taastamiseks. Varasemal rituaalil oli küll vähe pistmist moraaliga, vaid tegemist oli suhtega inimeste ja mähtamatute jõudude vahel, milles jumalate teenimise eest saadi vastutasuks turvalisus. Siiski oli see kaasa toonud vagaduse ja religioosse distsipliini, mille tõttu Augustus püüdis kultust kasutada korra tagamiseks riigis. Augustuse ajal sai Vergiliuse eepose "Aeneis" järgi tuntuks legend Rooma linna asutamisest Trooja sõja kangelase Aenease poolt. Hoolimata Augustuse reformidest keskendus Rooma impeeriumi religioon üha enam keisrikoja ümber ning lõpuks hakati keisreid pärast surma jumalaks kuulutama. Jumalaks kuulutamine sai alguse juba enne keisririigi rajamist Julius Caesariga. Ka keisrid Augustus, Claudius, Vespasianus ja Titus kuulutati jumalaks ning pärast Nervat (valitses 96–98) jäid vähesed keisrid sellest aust ilma. Keisririigi ajal said populaarseks ning levisid laialt paljud võõramaa kultused, näiteks Egiptuse jumalanna Isise ja Iraani jumala Mithrase kultus. Viimane oli mõneti sarnane kristlusega. Ka kristlus levis hoolimata tagakiusamistest Nero ja Diocletianuse ajal. Constantinus I ajal (oli ainuvalitseja 324–337) sai kristlusest keisririigi ametlik religioon. Keiser Theodosius I ediktiga 392 keelati kõik paganlikud kultused. Vaata ka Vanarooma põlisjumalate loend Vanarooma usund Amor Arria Aurora faunid Janus Pales


text: Oksiidid on keemilised ained, mis koosnevad kahest elemendist, millest üks on hapnik, ning mille molekulis hapnikuaatomite vahel puudub keemiline side. Vananenud kirjanduses (peamiselt 20. sajandi I poolel) tähistati oksiidi terminiga "hapend". Metallioksiidid on reeglina aluselised ning neis esineb kas iooniline või kovalentne polaarne side. Mittemetallioksiidid on reeglina happelised ning neis esineb kovalentne polaarne side. Oksiidid tekivad kahe lihtaine vahelise redoksreaktsiooni käigus, milles hapnik käitub oksüdeerijana. Oksiide on mõningatel juhtudel võimalik saada ka metalli reageerimisel veega, need tekivad ka paljude ebapüsivate ainete lagunemisel. Metallioksiidid on erineva värvusega tahked kristalsed ained. Üks tähtsamaid metallioksiide argielus on kaltsiumoksiid CaO ehk kustutamata lubi. Seda saadakse tööstuses lubjakivi lagundamisel kõrgel temperatuuril. Argielus puutume kokku muudegi metallioksiididega. Laialt kasutatav metall alumiinium kattub õhuhapnikuga reageerimisel õhukese oksiidikihiga. See kiht on nii tihe, et kaitseb metalli edasise oksüdeerumise eest. Seepärast on alumiinium tavatingimustes õhu ja vee suhtes hea vastupidavusega. Ka raua pinnal tekkiv rooste koosneb põhiliselt oksiidist. Raud(III)oksiid on aga kohev ega kaitse rauda edasise roostetamise eest. Oksiide saadakse: Metallide reageerimisel hapnikuga Mittemetallide reageerimisel hapnikuga Orgaaniliste ainete põlemisel Lahustumatute hüdroksiidide lagundamisel Näited H2O ehk vesi – laialdaselt levinud lahusti, elusolendite peamine komponent. Fe2O3/FeO/Fe3O4 ehk rauarooste Al2O3 ehk alumiiniumoksiid, millest saadakse alumiiniumi. CaO''' ehk kustutamata lubi, tähtis ehituses. Vaata ka Väävli oksiidid Neutraalsed oksiidid


Opositsioon: KeRa pakt toob uued K-tehingud(113) Tallinna volikogu opositsiooni hinnangul tõotab Keskerakonna ja Rahvaliidu koostöö pealinnas uusi korruptiivseid tehinguid, mille läbisurumiseks läheb volikogus vaja lisajõude. Tallinna volikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Remo Holsmer ei pea Keskerakonna ja Rahvaliidu lähenemist pealinnas üllatuslikuks, vaid pragmaatiliseks koostööks. Seda näitas umbes kuu tagasi volikogus toimunud linnale miljardeid maksev korteriehituse hääletamine, mille ajal oli näha Rahvaliidu ja Keskerakonna vahel väga sooje suhteid, teatas Holsmer Delfile. Holsmeri sõnul on nn KeRa pakt võtnud uue vormi varade jagamiseks — see on pragmaatiliste erakondade praktiline koostöö. „Kahtlaste korteritehingutega seotud koostöö nende kahe erakonna vahel on tõepoolest hästi sujunud. Volikokku on tulemas järjekordne k-korterite otsustuskorras müümine, eks Keskerakond leidis, et vajab lisajõudu nende läbi surumiseks. Nii võetaksegi nüüd Rahvaliit kampa,” lausus Holsmer. „Nende kahe erakonna teineteise leidmise tulemus saab olema korruptsioonikahtlustega ning paljude inimeste õiglustunnet riivavad tehingud Tallinnas.” Sotsiaaldemokraatide arvates näitab Keskerakonna ja Rahvaliidu koostööläbirääkimine seda, et volikogu keskfraktsioon ei ole enam ühtne ning võimu kindlustamiseks ja korruptsioonimaiguliste tehingute läbisurumiseks vajab Savisaar hädasti liitlasi. Kuna Rahvaliidu Tallinna piirkond on alati toetanud lähenemist Keskerakonnale, on volikogu kolme rahvaliitlase kaasamine pealinna valitsemisse asjade loomulik käik, ütles volikogu sotsiaaldemokraatide esimees Jaak Juske. “Arvestades Rahvaliidu pingelist siseelu ja ülimadalat toetust, võib Rahvaliidu Tallinna tuumik kohalike valimiste eel Keskerakonnaga ka ametlikult liituda,” lisas Juske.


brünett, ühis, kolledž, õpilane, võluv, ahvatlema, leviku, 18 a, 18yo, tihe tuss, sõrmestus, teismelise


Kaubandus- ja teenindusruumid (147) Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 115 1 18.07.19 Tallinn, Kesklinn TALLINN, KESKLINN, PÄRNU MNT 41 A, äripind, valmis, teeninduspind, 1/3, 2 WC-d, üldpind 115 m2; Üürida südalinnas toitlustuspind. Vabaneb augusti alguseks. Võimalik avatud olla 24/7. Pinnal olemas 2 kööki. Üks on saalis avatud köök ja teine eraldi ruumina. Paar väiksemat ladu ja kliendi W... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 3 276,60 1 17.07.19 Võru VÕRU, korras, äripind, kivimaja, kaubanduspind, 1/4, 3 tuba, üldpind 276.6 m2, keskküte, telefon, Internet, signalisatsioon, maakler: Margus Ader; Tasuta parkimine, Võru linnas Tartu tänaval rentida kaubandus-büroopind. Viimased 10 aastat on olnud see kasu... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 2 42,70 1 17.07.19 Tartu, Veeriku Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 106 1 15.07.19 Tallinn, Kesklinn TALLINN, KESKLINN, KOPLI 69B, uus, äripind, kinnisasi, katastri nr 78408:805:0430, kaubanduspind, teeninduspind, 1/2, üldpind 106 m2, keskküte, Internet, sundventilatsioon; Selle aasta lõpus valmib Põhja-Tallinnas, aadressil Kopli 69b 2-korruseline kaubanduskeskus, kus ankurüürnik... Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 146 835 15.07.19 Jõgevamaa, Jõgeva vald, Siimusti alevik JÕGEVAMAA, JÕGEVA VALD, SIIMUSTI ALEVIK, KAAVE TEE 12, korras, äripind, kivimaja, kontor, teeninduspind, kaubanduspind, üldpind 146 m2, krunt 835 m2, profiilplekk, elektriküte, kaabel-TV, telefon, Internet, telefoniliin, signalisatsioon, turvauks, boiler, linna kanalisatsioon, tööstusvool; Müüa heas korras ärihoone ... Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 350 1 471 15.07.19 Narva NARVA, LAVRETSOVI 8, IDA-VIRUMAA, äripind, kinnisasi, kivimaja, katastri nr 51101:002:0083, toitlustus, korruseid 3, 0 WC-d, üldpind 350 m2, krunt 1471 m2, keskküte, TV, kaabel-TV, Internet, turvauks, dush, garaazh, mööbel, külmik, elekter, parkimine hoovis, elektripliit, lokaalne kanalisatsio... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 466 1 13.07.19 Pärnu PÄRNU, PAPINIIDU 5, uus, äripind, katastri nr 62514:170:0031, kaubanduspind, 1/2, üldpind 466 m2, keskküte, Internet, signalisatsioon, sundventilatsioon; Sillakeskus on 2008 a. valminud kaasaegne ärilinnak, mis on kergesti ligipääsetav ning piirkonnas lihtsalt leitav selles as... Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 87,80 1 155 13.07.19 Pärnu PÄRNU, ARU TN 20, äripind, katastri nr 62507:048:6430, teeninduspind, ehitusaasta 1938, korruseid 1, üldpind 87.8 m2, krunt 1155 m2; Aru tn on elamumaa ja ärimaa sihtotstarve. (40/60) Aru tn paikneb aktiivses linnatsoonis, mis on jätkuvalt arenguetapis. Pärnu jõe ääres ... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 163 1 12.07.19 Tallinn, Lasnamäe TALLINN, LASNAMÄE, SUUR-SÕJAMÄE 50A, äripind, kaubanduspind, teeninduspind, 1/3, üldpind 163 m2, gaasiküte; Üürile anda väga hea nähtavusega äripind Suur-Sõjamäe 50a hoones. ÄRIPIND • Üldpind 163m2 • Hästi hoitud ning esinduslik • Väga hea nähtavus ja ligipääs Suur-Sõjamäe teelt ... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 1 50 1 11.07.19 Tallinn, Kesklinn Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 828 1 10.07.19 Tallinn, Lasnamäe TALLINN, LASNAMÄE, SUUR-SÕJAMÄE 50A, äripind, kaubanduspind, 1/3, 2 WC-d, üldpind 828 m2, elekter; Üürile anda logistiliselt hea asukohaga vitriinakendega müügiesindus/kauplus ja tootmisruumid aadressil Suur-Sõjamäe 50a. Pinnastruktuur: • Showruum - 208m2 • Ladu - 620m2 KAUBAND... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 1 600 5 900 1 10.07.19 Kohtla-Järve, Järve KOHTLA-JÄRVE, JÄRVE, JÄRVEKÜLA TEE 32A, renoveeritud, äripind, katastri nr 32216:003:0100, kaubanduspind, ladu, 1/1, 2 vannituba, 2 WC-d, üldpind 1600 m2, krunt 5900 m2, elektriküte, dush, sundventilatsioon, tööstusvool; Endine vanalinna turuhoone. Kinnistud Järveküla tee 32a, 32b (fassaa... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 25 1 09.07.19 Tallinn, Kesklinn Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 1 50 1 09.07.19 Tallinn, Kesklinn Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 5 160 1 612 1 08.07.19 Tallinn, Lasnamäe TALLINN, LASNAMÄE, SUUR-SÕJAMÄE 35B, äripind, kivimaja, teeninduspind, ehitusaasta 1998, 1/2, 5 tuba, üldpind 160 m2, krunt 1612 m2, gaasiküte, turvauks, dush, maakler: Tarvo Tavast; Müüa toitlustuskoha üürileping Suur-Sõjamäe ärilinnakus. Pakkumisel on I korruse baari / catering pind kus ... Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 5 121 08.07.19 Raplamaa, Kohila vald, Kohila alev RAPLAMAA, KOHILA VALD, KOHILA ALEV, TUHAMÄE 1, äripind, katastri nr 31801:002:0012, kaubanduspind, krunt 5121 m2, maakler: Risto Paju; MÜÜA KINNISTU KOOS VALMIS PROJEKTIGA LADU/TOOTMISHOONE EHITUSEKS! HAKKA KOHE EHITAMA! AVATUD PAKKUMISTELE! MÜÜGIPAKKUMINE SISALD... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 117,20 1 07.07.19 Tallinn, Kristiine TALLINN, KRISTIINE, SÕPRUSE PST 155, äripind, kaubanduspind, teeninduspind, 1/2, üldpind 117.2 m2; Üürile anda kaubanduseks või teeninduseks sobiv äripind Sõpruse pst ääres. ÄRIPIND • Üldpind 117,2m2 • Personaalne san. sõlm • Hästi nähtav ning valgusküllane • Vitriinaknad • Rekla... Kaubandus- ja teenindusruumid, rendile andmine 1 34 1 03.07.19 Tartumaa, Tartu vald TARTUMAA, TARTU VALD, TEHASE 21, KARLOVA, KARLOVA, äripind, kivimaja, kaubanduspind, teeninduspind, 1/3, 1 tuba, 0 WC-d, üldpind 34 m2, keskküte, Internet, trepikoda lukus, dush, WC ja vannituba eraldi, pesumasin, elekter, parkimine hoovis, tööstusvool; Rendile anda äripind juurdepääsuga otse Tehase t... Kaubandus- ja teenindusruumid, müük 65,50 1 02.07.19 Pärnu alus4 toalisedkauplussaanbaarilettmuuds-90wifiuksed, aknadtoitlustus18-112kii16750 wuued15uusvideovalvewcsuusadsoojuspump17raam


Riigi ja kodaniku vahelise suhtluse kujundamine


hõbe - Mysaver.pl Paljud inimesed kipuvad alateadlikult seostama sõna „odav” sõnaga „inetu”. Ajalugu näitab, et paljudest algselt riskantseteks või küsitavateks peetud investeeringutest on saanud muljetavaldavat tootlust toovad varad. Kas see käib ka hõbeda ... Mitte igaühel pole võimalik taskust ühekorraga välja käia 4,5 tuhat zlotti eesmärgiga osta unts kulda. Väärismetallides säästa on siiski odavam kui appi võtta hõbe, eriti aga hõbemündid. Oma teenuste lehel ...


source: CulturaX

text: Kuidas kindlaks teha , kas keegi valetab - Tips for you - Tipsed.Com Kuidas kindlaks teha , kas keegi valetab Ausus on üks tähtsamaid osi mingit seost.Õppimine, kuidas öelda, kas keegi valetab võib olla kasulik oskus, eriti kui te kahtlustate, keda sa armastad on seda vähem-kui-aus.Harilik valetamist võib olla märk sügavam probleem, nii isik, kes asub ja neile on ta tegelenud.Vaadates väike muutus käitumises võib märku isikul on küsimusi ausalt. See kõik Hääle Sageli muutus nii keegi räägib saab signaali, et ta ei räägi tõtt.FBI kriminaalmenetluse profiler ja kuritegevuse analüütik Greg McCrary ütleb "Real Simple" ajakirja artiklis "Kuidas kindlaks teha, kas keegi valetab", et ta hakkab intervjuusid paludes isikul küsimused ta juba teab vastust, nagu nimi ja sünniaeg, et anda intervjueeritava võimalus rääkida tavalise häälega.Kui vokaal muster on loodud, et ta liigub küsimustele ta ei tea vastust.Kui isiku vokaal mustrid vahetustega järsku, kiirendades, aeglustades või muutuvad rahutuks, tõenäoliselt on inimene valetab, kinnitab McCrary. Teatud kehakeel, nagu kuidas inimene liigub peas, kui ta räägib, võib olla "punane lipp" ebaaususe.Kui inimene on rääkinud äkki kostab ebatavalist pea liikumine, see võiks olla, et ta valetab sulle, soovitab käitumuslikud analüütik ja kehakeele ekspert dr Lillian Glass, on Business Insider artikli "11 Märgid Keegi valetab, et Sa. "Pea jobu tagasi, kalluta ühele poole või kummardame vahetult enne inimene vastab küsimusele millegi alla tõtt. Midagi Silmad kiire silmapilgutus, kus muidu normaalne või kurb näoilme võib olla märk sellest, et keegi valetab.Need microexpressions - näoilmeid, et näidata üles alla teise isiku nägu - võib olla raske tuvastada nende jaoks, kes ei ole koolitatud otsima neid, hoiatab Clark uustulnuk, JD, õigusteaduse professor ülikoolisCalifornia Hastings College of Law, Huffington Post artikkel "Kuidas kindlaks teha, kas keegi valetab sulle."Aga kui te märkate kiire silmapilgutus nagu ebatavaline käitumine vestluse ajal kellegagi tead hästi, võib see olla märk sellest, et ta on seda vähem kui aus. Sageli muutus määr hapnikutarbimine võib olla märk sellest, et keegi valetab.Kui inimene valetab, ta võib hakata hingata tugevalt, ütleb Klaas.See raske hingamine on tingitud suurenenud südame löögisagedust ja vererõhku.Sisuliselt inimene valetab on lõõtsutama, sest ta on närvis, ärritunud ja pinges oma jõupingutusi, et varjata tõde.


text: Iraan ületab kümne päeva pärast rikastatud uraani lubatud piiri | Välismaa | ERR Iraan ületab kümne päeva pärast rikastatud uraani lubatud piiri ({{contentCtrl.commentsTotal}}) {{1560776940000 | amCalendar}} Tuumajaam Iraanis Arakis. Autor/allikas: Hamid Foroutan/ISNA/AP/Scanpix Iraan teatas, et ületab tuumaleppega lubatud rikastatud uraani varude piiri 27. juunil. Iraani aatomienergia agentuuri teatel on riik neljakordistanud materjali hulka, mida kasutatakse tuumakütuse ja ka tuumarelvade valmistamiseks, vahendas BBC. Pressiesindaja Behrouz Kamalvandi ütles, et "stardiloendus rikastatud uraani 300-kilogrammilise varu ületamiseks on alanud". "Kümne päeva pärast me ületame selle piiri," ütles Kamalvandi. "See tugineb [tuumaleppe] artiklitele 26 ja 36 ning see otsus võetakse tagasi, kui teised osapooled oma kohustusi täidavad," lisas ta, viidates klauslitele, mis sätestavad selle, kuidas Iraan ja teised riigid leppe rikkumisele vastavad. Kamalvandi ütles, et Euroopa riikidel on veel aega tegutseda ja kaitsta Iraani USA sanktsioonide eest. Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa on hoiatanud Iraani, et see ei rikuks 2015. aastal sõlmitud tuumalepet, millest USA president Donald Trumpi juhtimisel eelmisel aastal lahkus. Euroopa riigid on öelnud, et vastasel juhul ei jää neil muud üle, kui taaskehtestada oma sanktsioonid, mis tuumaleppe sõlmimisel tühistati. USA taaskehtestatud sanktsioonid jõustusid pärast seda, kui riik leppest lahkus. Trump tahab, et Iraan räägiks leppe uuesti läbi ning nõustuks kärpima oma ballistiliste rakettide programmi ja lõpetama pahatahtliku tegevuse Lähis-Idas. Maikuus vihjas Iraan, et kavatseb taganeda leppega seatud mõne tingimuse täitmisest. Esmaspäeval kordas Iraan oma ähvardust. Iraani ja USA suhted on viimastel päevadel veelgi halvenenud. Omaani lahes rünnati kahte naftatankerit ning USA süüdistab selles Iraani.


„Kärgatas uus pauk! Head sõbrad, paugutame! Pauk, pauk, pauk,“ õhutas Soini rahvast, vahendab Ilta-Sanomat. „Põlissoomlased, kandidaadid, liikmed, valijad. Hääle jõud on tohutu. Ükshaaval hääli kogutakse ja igaüks loetakse. Ja valimised toimuvad lõpuni ja me tõesti käisime need lõpuni,“ ütles Soini. „Põlissoomlased on saanud rahva liikvele töö, oma programmi, hea poliitika ja usuga oma tegudesse, usuga oma liini. Siin olid osadel näod veidi kaamed, kui eelhääletuse tulemused tulid. Mis, kas ei olnud või? Ehk me oleme siin kodumaal, Soomes püsivalt, sest meid vajatakse. On peo ja tänu aeg,“ jätkas Soini. „Tehtud töö andis tulemuse. Täna on palgapäev! Head sõbrad, võidud ei sünni tühjast, iseenesest, tegime algse külvi, Soome rahvas andis kasvu!“ kuulutas Soini. Soini sõnul lähevad Põlissoomlased valitsusläbirääkimistele pea püsti ja jalad maas.


Teismeline Perses Poolt Tema Sõber Edasi The ...


008000 EL teeb regionaalpoliitika raames kohapealseid investeeringuid. Kõigile ELi piirkondadele ja linnadele suunatud regionaalpoliitika hõlmab majanduskasvu ja tööhõive suurendamise meetmeid ning elukvaliteedi parandamiseks mõeldud strateegilisi investeeringuid. Tänu sellele ELi solidaarsuse aktiivsele vormile saavad ka vähemarenenud piirkondades elavad inimesed kasutada maailma suurima turu pakutavaid võimalusi. ELi regionaalpoliitika abil püütakse esile kutsuda muudatusi viies põhivaldkonnas: Kuigi üldine poliitika määratakse kindlaks ELi tasandil, vastutavad rahaliste vahendite igapäevase haldamise eest Euroopa Komisjon ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ühiselt.


text: Galba (Servius Sulpicius Galba Imperator Caesar Augustus; sünninimi Servius Sulpicius Galba; 24. detsember 3 eKr – 15. jaanuar 69 pKr Roomas) oli Vana-Rooma keiser 8. juunist 68 kuni surmani, valitsedes seega umbes 7 kuud. Tema valitsemist on iseloomustatud jäiga ja kindlana, kuigi tema nõuandjaid on nimetatud korruptiivseteks. Galba oli konsul Gaius Sulpicius Galba poeg ning tema ema oli Mummia Achaica. Ta oli pärit rikkast ja väärikast suguvõsast. Lisaks nautis ta keiser Augustuse ja Tiberiuse soosingut. Oma karjääri senaatorina alustas ta aastal 33 pKr olles siis 36-aastane. Aastatel 40–42 pKr sai ta ühe väeüksuse juhiks Ülem-Germaania aladel ning 44–45 pKr teenis ta Aafrikas prokonsulina. 60. aastal määrati Galba Hispaania Citeriori provintsi juhiks, kus ta teenis 68. aastani. Uskudes, et keiser Nero plaanib teda mõrvata, nõustus Galba osalema valitseva keisri vastases mässus. Ettepaneku tegi Gallia Ludunensise provintsi juht Vindex. Seejärel lõi Galba Hispaanias uue leegioni, misjärel värbas ta ka teistest impeeriumi piirkondadest omale ustavaid mehi. Samal ajal kaotas Vindex lahingu Reini ääres seal paiknevate leegionite vastu. Pretooria prefekt Gaius Nymphidius Sabinus meelitas keiserlikku ihukaitset Nerot hülgama, mille järel keiser 9. juunil 68 sooritas enesetapu. Nero surma järel marssis Galba Rooma ning senat kuulutas ta keisriks. Galba katsed kärpida Nero-aegseid ekstravagantseid kulutusi olid äärmiselt ebapopulaarsed, mida võimendasid Nero loodud väeüksuste likvideerimine ja oponentide, nagu Lucius Clodius Macer hukkamine, kes oli alustanud mässu justnimelt Nero vastu, lõigates läbi Rooma varustatuse teraviljaga. Galba keeldus maksmast ka tasu pretoriaanidele, mis viis uue keisri ühe lähima liitlase, Nymphidiuse mõrvani. Keiser premeeris Vindexile lojaalseid väeosi Gallias, mis tekitas pahameelt Vindexi alistanud Ülem-Germaania väeüksustes. 1. jaanuaril 69 keeldusid need Ülem-Germaania väeosad vanduma truudust Galbale ning ühinesid Alam-Germaania leegionite otsusega kuulutada keisriks Vitellius. Kui seni oli Galba oma järglaseks määranud Otho, siis senati toetuse võitmiseks otsustas keiser kuulutada oma järglaseks Lucius Calpurnius Piso Frugi Licinianuse, kes oli pärit auväärsest Rooma perekonnast. Endine Galba ustav liitlane Otho pöördus nüüd keisri vastu ja võitis pretoriaanide poolehoiu, lubadusega neid rahaliselt premeerida. Pretoriaanid mõrvasid seejärel 15. jaanuaril keiser Galba ja ka tema soosiku Piso Rooma Foorumil. Ajaloolane Tacitus on kirjutanud Galbast: "See oli kõigi arvamus, et ta oli võimeline valitsema impeeriumi, mida ta kunagi ei valitsenud." Vaata ka Nelja keisri aasta Viited Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 3 eKr Surnud 69


text: Ajaks nimetatakse nii sündmuste järgnevuslikku korrastatust kui ka sündmuste omavahelist kaugust selles korrastatuses. Sündmused leiavad aset üksteise järel ehk varem ja hiljem. On ka võimalik mõõta, kui palju varem või hiljem teisest sündmusest mingi sündmus aset leiab. Sel juhul mõõdetakse, kui palju aega on möödunud ühest sündmusest teiseni. Üks võimalus määratleda mõisteid "varem" ja "hiljem" põhineb põhjuslikkusel: kui mingi sündmus põhjustab teise sündmuse, siis ta leiab aset teisest sündmusest varem. Püüd aega filosoofiliselt lahti mõtestada tekitab palju raskusi ja lahkarvamusi Aja mõõtmise täiustamine kalendrite ja kellade väljatöötamise teel on edendanud teaduse arengut. See oli algselt üks astronoomia põhiülesandeid. Ajal on ka suur ühiskondlik tähtsus: tal on majanduslik väärtus ("aeg on raha") ning inimesed tajuvad aega kui piiratud ressurssi. Sündmuste kestuse ja nendevaheliste ajavahemike mõõtmiseks on kasutusele võetud ajaühikud. Aluseks on võetud perioodilised protsessid, nagu päikese näiv liikumine taevas, kuu faasid ja pendli võnkumine. SI-süsteemis on aja mõõtühikuks sekund, mille kaudu defineeritakse suuremad ühikud minut, tund, ööpäev, nädal, kuu, aasta, aastakümme, sajand ja aastatuhat. Aja mõõtmise vahendid on kellad. Väga täpseid kelli nimetatakse sageli kronomeetriteks. Tänapäeval on kõige täpsemateks kelladeks aatomkellad. Käibel on mitmed järjepidevad ajaskaalad: maailmaaeg, rahvusvaheline aatomiaeg, millel põhinevad teised ajaskaalad, koordineeritud maailmaaeg, mis on tsiviilaja standard, Maa-aeg jne. Ööpäevade, nädalate, kuude ja aastate möödumise jälgimiseks on leiutatud kalendrid. Filosoofia Filosoofilised probleemid seoses ajaga on näiteks: Kas aeg on absoluutne või põhineb suhetel? Kas aeg ilma muutumiseta on mõeldav? Kas aeg tõesti "möödub" või on arusaam minevikust, olevikust ja tulevikust täiesti subjektiivne, põhinedes üksnes meelepettel? Zenoni apooriad esitasid väljakutse antiikaja ajamõistele, mis eeldas aja lõputut jagatavust, ning viisid hiljem matemaatilise analüüsi väljakujunemisele. Parmenides, keda Zenon järgis, oli seisukohal, et aeg, liikumine ja muutumine on illusoorsed. Hiljem on sarnane seisukoht olnud John McTaggart Ellis McTaggartil ("The Unreality of Time"). Isaac Newton ja Gottfried Wilhelm Leibniz olid eri seisukohtadel absoluutse aja küsimuses. Newton pidas aega, nagu ruumigi, reaalseks sündmuste mahutiks. Leibniz pidas aega, nagu ruumigi, mõisteliseks vahendiks sündmustevaheliste seoste kirjeldamiseks. Ta pidas aega koos ruumi ja arvuga fundamentaalseks osaks abstraktsest mõistestikust, mille abil me sündmusi järjestame, mõõdame nende kestust ning võrdleme objektide liikumist. Seega ei olnud aeg Leibnizi jaoks mingi "voolav" entiteet, millest objektid "läbi liiguvad", ega sündmuste "mahuti". Leibnizi kontseptsioon põrkus pangeargumendile, kuid selle rehabiliteeris Machi printsiip. Tänapäeva füüsikas on aegruumi kõverus samasugune objekti omadus nagu mass ja ruumala. Immanuel Kanti "Puhta mõistuse kriitika" järgi on aeg koos ruumiga kogemuse aprioorne arv, mis teeb kogemuse võimalikuks. Need ei ole substantsid, vaid vahendid, mille abil me oma kogemust struktureerime. Nietzsche väitis raamatus "Nõnda kõneles Zarathustra", et aeg on tsirkulaarne ("igavene taastulek"). Martin Heideggeri filosoofias on aeg seotud olemisega. Aja objektiivsuse küsimus Me kogeme aega psühholoogilise ajana: aeg näib voolavat, kusjuures kord kiiremini, kord aeglasemalt. Me eeldame tavaliselt, et psühholoogiline aeg on subjektiivne peegeldus füüsikalisest ajast, mida mõõdetakse kellaga, ning vastab sellele ligikaudselt. Psühholoogiline aeg võib olla eri inimestel erinev, kuid füüsikaline aeg on kõigile ühine. (Relatiivsusteooriast tuleneb küll, et ka kellaga mõõdetav aeg võib eri inimeste jaoks olla erinev. Kuid need erinevused on kõigile inimestele ühtmoodi teadvustatavad.) Kas füüsikaline aeg on objektiivne? On ju võimalik, et ta on kõigest intersubjektiivne: ta on küll paratamatult kõigile inimestele ühesugune, kuid selle põhjus on seotud inimese või inimtunnetuse loomusega, mitte aja enesega. Aega ennast võib ka mitte olemas olla. Ja kui aeg on olemas, siis ei pruugi ikkagi olemas olla aja voolamist. Aja eksisteerimine või mitteeksisteerimine on ontoloogiline küsimus. Idealistid ja mõned antirealistid, kes eitavad vaimust sõltumatute objektide olemasolu või seavad selle kahtluse alla, eitavad või küsimärgistavad ka aja olemasolu. Kant järgi on aeg koos ruumiga kaemuse aprioorne vorm, mis korrastab inimkogemust, kuid ei kuulu asjale iseeneses. Idealistid (näiteks John McTaggart Ellis McTaggart artiklis "The Unreality of Time") on väitnud, et aeg on illusoorne. Aja defineerimine Aja defineerimine on raske, sest raske on leida lihtsamaid ja tuttavamaid mõisteid. On ka oht langeda vigasesse ringi, defineerides aega aja enese kaudu. Olulisem kui aja defineerimine on filosoofiline selgitus, mis võimaldaks vastata ajaga seotud filosoofilistele küsimustele. Absolutism ja relatsionism Kas aeg on sõltumatu sündmustest ajas? Kui see nii on, siis võib aeg kulgeda ka nii, et aja kulgedes ei toimu maailmas mitte ühtki muutust. Leibniz ja Newton Vaidlus selle üle, kas aeg on absoluutne, st iseseisev reaalsus, mis ei sõltu objektidest, või lihtsalt reaalsete objektide teatud korrastatus, algas vaidlusega Isaac Newtoni (keda esindas Samuel Clarke) ja Gottfried Wilhelm Leibnizi vahel (Leibnizi ja Clarke'i kirjavahetus). Konventsionalism Konventsionalismi järgi on aja ja ruumi geomeetrilised omadused kokkuleppelised. Selle seisukoha esitas esimesena Henri Poincaré. Aja suund Aja suuna probleem tuleneb järgmisest vastuolust. Füüsikas tuntud loodusseadused on ajaliselt pööratavad: Füüsikaseaduste järgi võivad kõik protsessid kulgeda ka tagurpidi. Kõik, mis toimub tagurpidi näidatavas filmis, on füüsikaseaduste järgi võimalik. Ent me ei koge makromaailmas aega pööratavana: klaas võib maha kukkuda ja puruneda, kuid klassikillud ei saa tagasi lennata ja uuesti klaasi moodustada. Me mäletame minevikku, kuid tulevikku ei mäleta. Meile tundub, et me ei saa muuta minevikku, kuid võime mõjutada tulevikku. Lahendus põhjuslikkuse kaudu Sellele probleemile on välja pakutud põhiliselt kahte tüüpi lahendusi. Esimest tüüpi lahenduste kohaselt tuleneb aja suuna olemasolu sellest, et põhjuslikkus on asümmeetriline. Mineviku kohta me teame rohkem sellepärast, et miski minevikus on põhjuseks tagajärjele, mis on meie tajumus. Meile tundub, et me ei saa mõjutada minevikku, kuid saame mõjutada tulevikku, sellepärast et põhjuslikkuse iseloomu tõttu see nii ongi. Ja nii edasi. Sellel lahendusel on kaks suurt raskust. Esiteks on raske põhjuslikkust defineerida, viitamata sellele, et põhjus eelneb ajaliselt tagajärjele. Muidu aga on aja suuna tuletamine põhjuslikkusest tsirkulaarne. Teiseks ei ole põhjuslikkusele viidates võimalik seletada kõiki ajalise asümmeetria ilminguid, näiteks klaasi purunemise puhul. Lahendus termodünaamika kaudu Teist tüüpi lahendused, mis on kõige levinumad, seostavad aja suuna termodünaamikaga. Nimelt ei ole termodünaamika seadused pööratavad: termodünaamika teise seaduse järgi ei saa isoleeritud süsteemis entroopia kahaneda. Sellepärast ei saa klaas kildudest kokku paigutuda. Ent statistiline mehaanika, mis on klassikalisest termodünaamikast fundamentaalsem, peab entroopia kahanemist isoleeritud süsteemis siiski võimalikuks, kuigi äärmiselt ebatõenäoliseks. Lahendus loodusseaduste põhjal Lahenduseks on viidatud ka sellele, et mõned loodusseadused, näiteks nõrga vastastikmõju seadused, ei ole pööratavad. Sellise lahenduse puhul on probleemiks esiteks selliste seaduste perifeersus, mistõttu tundub küsitav, kas nendega saab seletada makroskoopiliste protsesside ajalist ebasümmeetriat, ja teiseks see, et pole kindel, kas vastavad füüsikateooriad vastavad tegelikkusele. Teised võimalikud maailmad Kas mõnes võimalikus maailmas kulgeb aeg tagurpidi, nii et näiteks inimesed mäletavad tulevikku? Aja voolamine John McTaggart Ellis McTaggarti defineerib artiklis "The Unreality of Time" (1908) kaks ajaseeriat, mis iseloomustavad meie ajamõiste eri aspekte. Aja a-seeria vastab meie intuitsioonile, et ajas on saamine ning "nüüd" liigub ajas. A-seeria moodustavad sündmused vastavalt sellele, kas nad on minevikus, olevikus või tulevikus. Aja b-seeria korrastab sündmused vastavalt sellele, kas nad on üksteise suhtes varasemad või hilisemad. McTaggart väidab, et aeg ei ole reaalne, sest a) a-seeria on vastuoluline ja b) b-seeria üksinda ei kirjelda aja loomust, sest a-seeria kirjeldab üht aja olemuslikku aspekti. Selles küsimuses on välja kujunenud kaks leeri. Aja a-teooria pooldajad peavad saamist ajale iseloomulikuks ning püüavad näidata, kuidas b-faktid tulenevad a-faktidest. Aja b-teooria pooldajad seevastu püüavad tuletada a-seeriat b-seeriast, kasutades näiteks aega väljendavaid indeksikaale. Seda eristust võib kirjeldada ka jaotusena ajavormiliseks ajateooriaks ja ajavormituks ajateooriaks. Ajavormitu teooria algvariandi järgi ei ole ajavormid (grammatiline aeg semantiliselt fundamentaalsed, sest need saab analüüsida ajavormituteks terminiteks ("toimub hetkel t", "toimub enne", "toimub üheaegselt"). Hiljem möönsid ajavormitu teooria pooldajad, et ajavormiline väljendusviis ei ole taandatav ajavormitule väljendusviisile, kuid jäid selle juurde, et ajavormiliste väidete tõesustingimused on esitatavad ajavormitute faktide kaudu. Ajavormilise ajateooria pooldajad seevastu ütlevad, et ajavormitu väljendusviis ei ole semantiliselt fundamentaalne, vaid on analüüsitav ajavormiliste terminite kaudu, ning tarvilikud on ajavormilised faktid. See võib tähendada, et on olemas olevikulisus kui taandumatu omadus maailmas. Presentism ja eternism Presentism on seisukoht, mille kohaselt aeg on mitme reaalsuse omavaheline järjestus. Teatud kindlal ajal mõned asjad eksisteerivad ja teised mitte. Meil on tegemist ainult praeguse reaalsusega. Näiteks ei saa öelda, et Homeros eksisteerib, sest praegu ta ei eksisteeri. Eternism on seisukoht, mille kohaselt aeg on samasugune reaalsuse mõõde nagu ruumi kolm mõõdet, mistõttu minevik, olevik ja tulevik on kõik ühevõrra reaalsed. Selle teooria kohaselt Homeros eksisteerib reaalselt. Siiski tuleb paljudes keeltes minevikust, olevikust ja tulevikust rääkides kasutada erinevaid ajavorme. "Kasvava universumi teooria" kohaselt on minevik ja olevik reaalsed, tulevik aga veel mitte. Endurantism ja perdurantism Endurantism on seisukoht, et objekti püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eri aegadel eksisteerib täielikult ("kestab"). Tema ilminguid eri aegadel saab küll üksteisest eraldada, kuid nad on numeeriliselt identsed. Siis asja võetakse kolmemõõtmelisena ja kolmemõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks. Perdurantism on seisukoht, mille kohaselt asja püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eksisteerib pideva reaalsusena, mis koosneb tema eksisteerimisest eri aegadel kui osadest (ta "vältab"). Siis asja võetakse neljamõõtmelisena ja neljamõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks. Kõik sündmused ja protsessid on monoliituniversumi neljamõõtmelised alammonoliidid. Vältav objekt püsib kui oma ajaliste osade ehk ajaliste staadiumide ehk ajaviilude summa. Tavaline seisukoht on endurantism, mis vastab meie intuitsioonile: näiteks leian ma, et kui ma kellegagi vestlen, siis ma vestlen selle isiku kui tervikuga, mitte (ajalise) osaga temast. Perdurantistid (kelle hulka kuulus David Lewis), viitavad muuhulgas sellele, et perdurantism võimaldab muutumist paremini seletada. Üks argument perdurantismi vastu on see, et perdurantism omistab objektile liiga palju ajalisi osasid: objekti püsimise iga sekundi kohta on objektil on vähemalt sama palju alamlõike nagu lõigul nullist üheni. Judith Jarvis Thomson ütleb, et seda on liiga palju, ning peab ebausutavaks seda ajaliste osade eksisteerima hakkamist ja eksisteerimast lakanud. Perdurantism saab vastata, et oleviku ajalised osad ei lakka olemast, vaid lihtsalt need olevikus ei eksisteeri. David Lewise (On the Plurality of Worlds) järgi on põhiline argument perdurantismi kasuks see, et see lahendab kergesti "ajaliste seesmiste omaduste probleemi", sealhulgas Herakleitose paradoksi: samasse jõkke ei saa mitu korda astuda. Mereoloogiline essentsialist nõustub Herakleitosega, terve mõistus mitte. Kestmise kaitsjal on raske Herakleitosele vastu väita, sest jõel on kaks seesmist omadust, nimelt ta koosneb kahest erinevast veekogumist, identsete eristamatuse tõttu ei saa tal aga olla erinevaid omadusi. Perdurantist ütleb, et me ei saa astuda kaks korda samasse jõkke sellepärast, et me astume sama neljamõõtmelise jõe kahte erinevasse ajalisse ossa. Tavaliselt on presentistid ühtlasi endurantistid ja eternistid ühtlasi perdurantistid ning ümberpöördult, kuid mitte tingimata. On näiteks võimalik väita, et aja möödumine annab märku järjestatud reaalsuste seeriast, kuid sellesse kuuluvad objektid eksisteerivad mingil viisil väljaspool reaalsust kui tervikut. Säärased positsioonid on siiski raskesti kaitstavad ja haruldased. Füüsika Enne Albert Einsteini relatiivsusteooriat käsitati aega ja ruumi eraldi mõõtmetena. Einsteini erirelatiivsusteooria sidus aja ja ruumi ühtseks aegruumiks: aega saab mõista üksnes aegruumi osana, aegruumi neljanda mõõtmena, millel on mitmeid ruumimõõtmetega ühiseid omadusi. Tänapäeva füüsika seisukohalt ei ole absoluutset aega olemas, küll aga kasutas seda njuutonlik klassikaline mehaanika, mida rakendatakse tänapäevalgi sageli igapäevaste ülesannete lahendamisel. Relativistlikus füüsikas defineeritakse aeg kui sündmustevaheline kaugus piki aegruumimuutkonna neljandat telge. Sündmustevaheline kaugus sõltub sündmuste vaatlejate suhtelisest kiirusest. Eri kiirusega liikuvate objektide jaoks on aeg erisugune: igal objektil on omaaeg. Eri kiirusega liikuvad inimesed mõõdavad sündmuste toimumise aega ja objektidevahelisi kaugusi erinevate tulemustega. Tõsi küll, need erinevused on väikesed, kui liikumine ei toimu valguse kiirusele lähedasel kiirusel. Iga vaatleja jaoks käiks mööda lendava kosmoselaeva kell aeglasemalt kui oma kell (ja mööda lendavas kosmoselaevas asuva vaatleja jaoks käiks tema kell kiiremini). Paljud elementaarosakesed eksisteerivad laboris väikese kiirusega liikudes murdosa sekundist, kuid mõned osakesed, mis liiguvad valguse kiiruse lähedase kiirusega, jõuavad küllaltki kaugele ja nende eluiga on küllaltki suur. Erirelatiivsusteooria järgi eksisteerib osake kiiresti liikuva osakese inertsiaalsüsteemis tavalise aja ning läbib selles kiirusele vastava aja. Ent paigalseisva taustsüsteemi seisukohast paistab aeg osakese jaoks aeglustuvat. Einstein defineeris aega nii: Peale selle on aeg seotud gravitatsiooniga: täpsed aatomikellad näitavad, et gravitatsiooniväli aeglustab aja kulgu. Tavaliselt peetakse aja kulgu pidevaks, nii et iga ajavahemikku saab jagada väiksemateks osadeks. Ent ühtsustavates füüsikateooriates (kvantgravitatsioon, suur ühtsusteooria, M-teooria) on kaalutlusi, mille kohaselt võiks olla olemas Plancki aeg, millest väiksemaid ajaühikuid ei ole mõtet kasutada, sest aeg ise kulgeb hüppeliselt. Seniajani ei ole päriselt mõistetud, miks aeg on pöördumatu: ajas saab liikuda ainult ühes suunas, nimelt minevikust oleviku kaudu tulevikku. Oletatakse, et on olemas sügavam seos aja pöördumatuse ja termodünaamika teise printsiibi vahel, mille kohaselt kinnises süsteemis ei saa entroopia aja jooksul kahaneda. Rahvusvahelises suuruste süsteemis on aeg üks seitsmest füüsikalisest põhisuurusest. Põhisuurused on valitud nii, et need ei avaldu teiste selle süsteemi suuruste kaudu. Põhisuuruste mõõtühikud, sealhulgas aja ühik sekund, on SI-süsteemi põhiühikud. Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsi 2019. aasta definitsiooni kohaselt on sekund ajavahemik, mille kestel toimub Cs-133 aatomi kahe teatud energiataseme vahelisel üleminekul 9 192 631 770 võnget. Füüsikalise suurusena on aja tähis t, mis tuleneb ladina keele sõnast tempus (aeg). Psühholoogia Inimese ajakogemus avaldub inimese võimes teha vahet varasematel ja hilisematel sündmustel. Inimene elab läbi, kuidas minevik olevikku läbides suubub tulevikku. Ajakogemuse olemasolu inimesel lubab oletada, et aeg ei taandu füüsikalisele reaalsusele. Vaata ka Temporoloogia Sünkroonimine ISO 8601 Allani dispersioon Aeg (keeleteadus) Ajaskaalad: aja mõõtmine, ajateenistus, ajavöönd, astronoomiline aastate numeratsioon, efemeriidiaeg, geoloogiline ajaskaala, Greenwichi aeg, kalender, koordineeritud maailmaaeg, Maa-aeg, meetriline aeg, päikeseaeg, rahvusvaheline aatomiaeg, täheaeg, suveaeg, maailmaaeg eKr, e.m.a., BP Mõõteriistad: kronomeeter, aatomkell, pendelkell, kvartskell, kell, taskukell ehk uur, päikesekell, veekell, liivakell Ühikud: sekund, minut, tund, ööpäev, nädal, kuu (kalender), aasta, sajand, poolestusaeg Dateerimismeetodid: radiomeetriline dateerimine, süsinikmeetod, dendrokronoloogia, varvokronoloogia Samuti: aegruum, aja juhtimine, "Aja lühilugu", ajageograafia, ajalugu, ajamasin, ajaratas, ajaränd, eksponentsiaalne aeg, füüsikafilosoofia, igavik, kestus, kiirus, kronoloogia, lineaarne aeg, Peter Lynds, Maa vanus, minevik, monoliitaeg, muutumine, olevik, omaaeg, periodiseerimine, Plancki aeg, põhjuslikkus, reaalaeg, sakraalne aeg, sündmus, tsükkel, tsükliline aeg, tulevik, tööaeg, vaba aeg Viited Kirjandus Filosoofia Aristoteles. De interpretatione, ptk 9. John McTaggart Ellis McTaggart. The Unreality of Time. – Mind, 1908, kd 17, lk 456–473. Eesti keeles: John McTaggart Ellis McTaggart. Aja ebareaalsus. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 939–957, tõlkinud Anto Unt. Arthur Prior. Thank Goodness That's Over. – Philosophy, 1959, 34. Michael Dummett. A Defence of McTaggart's Proof of the Unreality of Time. – Philosophical Review, 1960, 69, lk 497–504. Ümbertrükk: Truth and Other Enigmas, Cambridge, Mass.: Harvard University Press 1978, lk 351–357. Michael Dummett#McTaggarti aja mittereaalsuse tõestuse kaitse. Peter Van Inwagen. An Essay on Free Will, Oxford: Clarendon Press 1983, ptk 2. Judith Jarvis Thomson. Parthood and Identity across Time. – Journal of Philosophy, 1983, 80, lk 201–220. Jeremy Butterfield. Seeing the Present. – Mind, 1984, 93, lk 161–176. David Lewis. Paradoxes of Time Travel. – David Lewis. Philosophical Papers, kd 2, Oxford University Press 1986, lk 67–80. David Lewis#Ajarännu paradoksid. E. J. Lowe. The indexical fallacy in McTaggart’s proof of the unreality of time. – Mind, 1987, 96(381), lk 62–70. Richard Taylor. Metaphysics, 4. trükk, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall 1992. Storrs McCall. A Model of the Universe, Oxford: Clarendon Press 1994. Veiko Palge. McTaggarti ajaparadoksist ja selle tõlgendustest. – Teaduslugu ja nüüdisaeg IX, 1994, lk 194–204. Ned Markosian. The Open Past. – Philosophical Studies, 1995, 79, lk 95–105. Ned Markosian#Lahtine minevik. Huw Price. Time's Arrow and Archimedes Point: New Directions for the Physics of Time, Oxford: OUP 1996. Michael Tooley. Time, Tense and Causation, Clarendon Press 1997. Julian Barbour. The End of Time, Weidenfeld and Nicolson, Oxford University Press 1999. Craig Callender (toim). Time, reality, and experience. Cambridge: CUP 2001. Richard Healey. Can physics coherently deny the reality of time? Craig Callender, Ralph Edney. Introducing Time, Totem Books 2001. Madis Kõiv, Piret Kuusk. Mis on aeg? – Akadeemia, 2000, nr 1, lk 67–87. Taastrükk: Madis Kõiv. Luhta-minek, Tartu 2005, lk 600–618. Craig Callender, Carl Hoefer. Philosophy of Space-Time Physics. – Peter Machamer, Michael Silberstein (toim). – The Blackwell Guide to the Philosophy of Science, Blackwell Publishers 2002, lk 173–198. Geoffrey Goddu. Time Travel and Changing the Past: (Or How to Kill Yourself and Live to Tell the Tale). – Ratio, 2003, 16 (1), lk 16–32. Vt: Geoffrey Goddu#Ajaränd ja mineviku muutmine: (ehk kuidas end tappa ja jääda ellu ja jutustada). Hugh Mellor. Aeg meie elus. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 958–977, tõlkinud Maris Kaskmann. Madis Kõiv, Piret Kuusk. Aeg ja θεωρία. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 1000–1018. Taastrükk: Madis Kõiv. Luhta-minek, Tartu 2005, lk 619–637. Kristie Miller. Time Travel and the Open Future. – Disputatio, 2005, 1(19), lk 223–232. Veebiversioon. Kristie Miller#Ajaränd ja lahtine tulevik. Kevin Falvey. The View from Nowhen: The McTaggart-Dummett Argument for the Unreality of Time. – Philosophia, 2010, 38, 2, lk 297–312. Craig Callender. Is Time an Illusion? – Scientific American, 2010, lk 58–65. John W. Carroll, Ned Markosian. An Introduction to Metaphysics, Cambridge University Press 2010. Stephan Torre. The Open Future. – Philosophy Compass, 2011, 6, lk 360–373. Vt Stephan Torre#Lahtine tulevik. Corine Besson, Anandi Hattiangadi. The Open Future, Bivalence and Assertion. – Philosophical Studies, 2014, 167, lk 251–271. Corine Besson#Lahtine tulevik, bivalents ja väitmine. Meghan Sullivan. Change we Can Believe In (and Assert). – Noûs, 2014, kd 48, nr 3, lk 474–495. Välislingid Ned Markosian. Time, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2014 Bradley Dowdon. Time, Interneti filosoofiaentsüklopeedia. Astronoomiline aeg Aeg narratiivides Elektrooniline raamatukogu aja teemadel (vene ja inglise keeles) Metrosert AS (Õige aeg Eestis) Hexadecimal Time Aeg 8. klassi mehaanika veebikursuses Piret Kuusk, "Mis on aeg? (Loeng You-Tube ́is. Kestus umbes 2 tundi) Füüsika Filosoofia


text: Pakkudes kvaliteetset majutust Chiang Mai kultuur, poodlemine, vaatamisväärsused piirkonnas, on Royal Panerai Hotel Chiangmai populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. 5. Km kaugusel linnaelevusest, asub see 3-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Käeulatuses on ka Parpao tempel, Chaisriphumi tempel, Ban Nit. Võimalused ja teenused, mida pakub Royal Panerai Hotel Chiangmai, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu WiFi , transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, koosolekuruumid , 24-tunnine vastuvõtt, peretuba. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Royal Panerai Hotel Chiangmai on tark valik Chiang Mai reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


text: Urbanus VII (Giambattista Castagna; 4. august 1521 – 27. september 1590) oli paavst 15. septembrist 27. septembrini 1590. Ta oli 228. paavst. Tema isa Cosimo Castagna oli Genova aadlik. Tema ema Costanza Ricci oli pärit Roomast ning oli kardinal Cristoforo Giacobazzi õde. Giambattista Castagna õppis tsiviil- ja kanoonilist õigust Perugia ülikoolis ning Padova ülikoolis. Ta lõpetas tsiviil- ja kanoonilise õiguse doktorina Bologna ülikooli. 1551 sai temast oma onu kardinal Girolamo Verallo audiitor (sekretär), kes määrati paavsti saadikuks Prantsusmaale. Julius III määras Castagna Signatura gratiae referendiks ja 1. märtsil 1553 nimetati ta Rossano peapiiskopiks. Kardinal Verallo ordineeris Castagna preestriks 30. märtsil ja piiskopiks 4. aprillil 1553. Julius III saatis Castagna kuberneriks Fanosse 14. juunil 1555. Paulus IV ajal oli ta 1559 Città di Castello komissar ning Perugia ja Umbria kuberner. 1562–1563 osales ta Trento kirikukogul. 1565 saadeti ta koos kardinal Ugo Boncompagniga Hispaaniasse nuntsiuseks, kuhu ta jäi 1572. aastani, ristides selles ametis Hispaania kuninga Felipe II tütre. 1573 astus ta Rossano peapiiskopi kohalt tagasi ja sai nuntsiuseks Veneetsias. 29. detsembrist 1576 29. novembrini 1577 oli ta Bologna kuberner, 1578–1580 legaat Flandrias ja Kölnis. Castagna oli Gregorius XIII esindaja Madalmaade rahukonverentsil. 12. detsembril 1583 sai ta San Marcello kardinalpreestriks (pühitseti ametisse 9. jaanuaril 1584). 1584–1585 oli ta legaat Bolognas. 19. novembril 1586 sai temast Rooma inkvisitsiooni peainkvisiitor. Ta osales kardinalina 1585 ja 1590 toimunud konklaavidel. 1590. aasta esimene konklaav Kui Sixtus V 27. augustil 1590 suri, sisenesid 54 kardinali 7. septembril Vatikani paavstipalees alanud konklaavile ja valisid kardinal Castagna 15. septembril paavstiks. Lisaks temale oli valimistel soosikuks ka kardinal Marco Antonio Colonna. Konklaavil tekkis 3 fraktsiooni: Gregorius XIII kardinalid, Sixtus V kardinalid ja Ascanio Colonna järgijad. Kaks viimast fraktsiooni toetasid Marco Antonio Colonna paavstiks saamist. 8. septembril saabus konklaavile kardinal Ludovico Madruzzo, kes tõi kaasa Hispaania kuninga Felipe II koostatud nimekirja prelaatidest, keda kuningas soovis uue kirikupeana näha. Nende seas olid peale Madruzzo veel Tolomeo Gallio, Giovanni Antonio Facchinetti, Girolamo Simoncelli ja Gabriele Paleotti. Algul toetasid kardinalid Galliot, kuid kui kardinal Michele Bonelli keeldus teda pooldamast, sai uueks soosikuks kardinal Ippolito Aldobrandini (hilisem paavst Clemens VIII), kes aga loobus, sest ta polnud vastuvõetav kandidaat Hispaaniale. 9. septembril saabus konklaavile kardinal Niccolò Sfondrati (hilisem paavst Gregorius XIV). Samuti asusid konklaavi töös osalema kardinalid Paleotti ja Federico Cornaro, kes olid haiguse tõttu esimesest voorust eemale jäänud. Õhtul liitus nendega kardinal Scipione Gonzaga. 10. septembril teatas kardinal Madruzzo, et Hispaania oleks rahul, kui paavstiks saaks kardinal Facchinetti. Tema vastu olid aga Toscana hertsog ja kardinal Alessandro Damasceni Peretti, mistõttu Facchinetti kandidatuur ei läinud seekord läbi. Samuti oli hertsog vastu Simoncelli valimisele. Samal päeval liitus kardinalidega Ippolito de' Rossi. 13. septembril tahtsid mõned kardinalid panna tiaara Marco Antonio Colonna pähe, kuid nende katse ei läinud läbi ja seega olid Colonna edasised võimalused järgmiseks paavstiks saada pärsitud. Uueks sobivaks kandidaadiks sai Toscana hertsogi ja Hispaania toetusel Castagna, kes sai järgmisel päeval toimunud voorus 20 häält. Valitsemisaeg Urbanus VII andis 2000 tukatit kardinal Nicolas de Pellevéle ja 1000 tukatit kardinal William Allenile, kes olid kulutanud kogu oma raha konklaavile reisimiseks. Ta lasi koostada nimekirja puudust kannatavatest isikutest ning käskis Rooma pagaritel teha suuremad pätsid ja müüa neid odavamalt. Ta keelas oma kantsleritele siidist rõivaste kandmise. Urbanus VII teatas ka, et ei määra ühtki oma sugulast kuuria ametnikuks. Urbanus VII pärandas kogu oma vara vaestele Rooma tüdrukutele. Järgmisel päeval (teistel andmetel kolm päeva hiljem) pärast valimisi haigestus uus paavst malaariasse. Ta suri enne paavstiks kroonimist 27. septembril veidi enne keskööd ja maeti Vatikani basiilikasse. 21. septembril 1606 maeti tema säilmed ümber Rooma Santa Maria sopra Minerva kirikusse. Urbanus VII valitses 12 päeva, mis on lühim valitsemisaeg ajaloos, sest preester Stephanuse valitsemisaega ei loeta ametlike valitsemisaegade hulka. Francesco Bassano on temast teinud portree. Kirjandus Lorenzo Arrighi. Urbani VII. PM Vita. Bologna, 1614. J. N. D. Kelly. The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Välislingid Artikkel Urbanus VII kohta. (inglise keeles) Urbanus VII elulugu. (inglise keeles) 1590. aasta esimene konklaav. (inglise keeles) 1590. aasta konklaavid. (inglise keeles) Paavstid Sündinud 1521 Surnud 1590


VE: sõnnikuhoidla, Euroopa suurim - www.virumaa.ee « VE: Fukuyama, Francis – ajaloo-lõpu-spetsialist Kohtla-Järvel sündis uus võimuliit » VE: sõnnikuhoidla, Euroopa suurim Ekseko avas Euroopa suurima sõnnikuhoidla Eile avatud hiigelsuured vedelsõnnikumahutid peaksid säästma põhjavett. Ekseko seakombinaat avas eile pidulikult kuus hiiglaslikku rõngasmahutit, millesse ladustatakse põllule laotamist ootav vedelsõnnik. Ekseko tegevdirektor Teet Soorm rääkis, et iga kuu tekitavad ettevõtte rohkem kui 60 000 siga ligi 9000 kuupmeetrit vedelsõnnikut. Valminud rõngasmahutites saab hoida kokku 36 000 kuupmeetrit vedelsõnnikut. Need peaksid moodustama Euroopa suurima vedelsõnnikuhoidla. Ekseko tehnikadirektori Andrus Nõmmela sõnul on aktsiaseltsi E-Betoonelement ehitatud mahutitesse juba sõnnik sisse lastud ja mõnda kohta on tulnud ka parandada, kuid tellija on ehitaja tööga rahul. Tõrred on broneeritud Ekseko arendusdirektor Andres Veide rääkis, et uute mahutite võimas pump lühendab oluliselt aega, mis kulub vedelsõnniku autotsisternidesse pumpamiseks. Soormi sõnul on üks Viljandimaa talumees juba avaldanud soovi broneerida oma põldudele kahe või kolme hiigeltõrre sisu. Tegevdirektor lisas, et tegemist on projekti esimese järguga. Teises etapis rajatakse veel neli mahutit ning piiratakse territoorium aiaga. “Loodetavasti saame sellega valmis järgmisel aastal, kuid see sõltub sellest, kui kiiresti on võimalik Euroopa Liidu struktuurifondidest raha taotleda,” ütles Soorm. Esimesed kuus mahutit läksid kokku maksma 11 miljonit krooni. Sellest 3,9 miljonit tuli SAPARD-i abiprogrammist ja ülejäänu ettevõttelt endalt. Iga betoonist tõrs on üle kuue meetri kõrge ja neljakümnemeetrise läbimõõduga. Arendusdirektor rõõmustas selle üle, et tänu uuele hoidlale vabaneb Ekseko vanade lägatiikide keskkonnaohtlikkusega seotud kahtlustest. Tiikide kohta arvati, et nende kilepõhi annab läbi ja läga valgub põhjavette. Ka Viljandimaa Keskkonnateenistuse juhataja Veikko Kunberg nentis, et varasemaga võrreldes on keskkonnarisk minimaalne. “Vanade tiikide lekkeid pole küll avastatud, kuid pole ka garantiid, et need peavad,” ütles ta. Kunberg avaldas samuti lootust, et edaspidi on haisu vähem, sest sõnniku laadimise ja põllule laotamise aeg lüheneb. 2006. aastaks peab Ekseko mahutid pealt kinni katma. Selleks kavatsetakse kasutada kergkruusa, mis jääb vedelsõnniku peale hõljuma ning teeb selle taseme vajumise ja kerkimise kaasa. Haisu peaks vähemaks jääma ka seetõttu, et seni kasutusel olnud tiikide pind oli palju suurem kui hoidlatel.


text: Vironia Tartu maja 1999-2000 Alternatiivpealkiri filmiarhiivis: "Tartu Maja" 2000 vol1 ja vol2 1999-2000 Korporatsioon Vironia Tallinnas ja Tartus 1999. Tartu konvendihoone nii 1999. aastal kui ka 2000. aasta alguses. Üliõpilaskorporatsioon Vironia tegevus Tallinnas ja Tartus veebruarist juunini 1999. Korporatsioon Vironia Tartu konvendihoone olukord 1999. aastal ja 6. jaanuaril 2000. Vironia A!C! 1994 Maardu mõisas Tantsuõhtul mängib Anti Kammiste ansambel. Korporatsioon Vironia tantsuõhtul 1994. aasta 26. novembril Maardu mõisas mängib Antti Kammiste ansambel. 21. üldlaulupeo tule viimine Alternatiivpealkiri filmiarhiivis: 21.Üldlaulupeo tule viimine Laulupeo tule viimine, kaadris Gustav Ernesaks, Roman Toi, Arnold Rüütel. Laulupeo tule viimine. Kadrioru lossi ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ees. Laulab meeskoor, kaadris Gustav Ernesaks ja Roman Toi. Arnold Rüütel esineb kõnega. Tulekandjad, laulupeo peadirigendid ronivad kaarikutesse. Vironia A!C! 1990 Korporatsioon Vironia 90. aastapäeva vennastuspidu. Vironia M!C! 1990 Alternatiivpealkiri filmiarhiivis: Vironia M!C! 1990 Väänas juuni 1990 Korporatsioon Vironia maikommerss 1990. aastal Eestis. Korporatsiooni Vironia maikommerss Eestis. Külaliste intervjueerimine ja kogunemine Tallinnas. Üritused Väänas. Korporatsioon Vironia Toronto koondise kommerss kevadel 1989 Alternatiivpealkiri filmiarhiivis: Korp!Vironia Toronto koondise mai kommerss 19.mai 1989 Korporatsioon Vironia Toronto koondise kommerss 19. mail 1989 aastal Toronto Tartu kolledži ruumides. Korporatsioon Vironia Toronto koondise seenior Karl Otsa avab vennastuspeo ja annab sõna vil! Lembit Nieländerile kõneks isamaale. Järgneb hümn "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" ja laul "Hellad vennad". Seenior annab sõna vil! Toomas Treile, kes loeb ette vil! Toomas Tamme kõne Vironiale. Järgneb Vironia lipulaul "Vennad, siin on venna käsi". Sõna saab vil! Markus Hess, järgneb laul "Isamaa meel". Sõna saab vil! Nigul Virro, lauldakse "Gaudeamust". Vaheaeg. Vil! Rein Polli alustab "Vennastuslaulu", seejärel juuakse karikatest veini, torgatakse teklid rapiiri otsa ja pannakse pähe tagasi, kinnitakse vennastuse vanne, surutakse kätt ja emmatakse. Sellega kommersi ametlik osa lõpeb. Järgneb lintidele nimede kirjutamine, ... Meeleavaldus Balti riikide toetuseks Raekoja platsil Meeleavaldus Balti riikide toetuseks Raekoja platsil. Meeleavaldus Balti riikide toetuseks Raekoja platsil. Kõneleb Heinz Valk. Hando Runneli luuletust loeb näitleja Sulev Teppard. Kõnedega esinevad Läti rahvarinde juht, Leedu esindaja, Valgevene esindaja, Gruusia esindaja, Mati Hint Eesti esindajana ja Soome esindaja Balti riikide toetusgrupist. Raekoja platsile jõuavad tõrvikud, mis asusid teele Leedust.


text: Kirikukohus karistas vaimulikku noomitusega 1. aprill 1998 00:00 Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulik alamkohus mõistis eile Põlva haigla hingehoidja Peeter Karma süüdi kõlblusevastases teos ning karistas teda noomitusega. EELK vaimulik alamkohus arutas kahe vaimuliku tüli, kus Põlva haigla hingehoidja Peeter Karma süüdistas kohalikku õpetajat Üllar Kaske mitmes patus, Võru praost Andres Mäevere Karmat aga laimavate väljamõeldiste levitamises. Karma Kase-vastased kaebused puudutasid nii varastamist, raamatupidamisdokumentide võltsimist, välissuhete rikkumist kui ka tellitud artikleid, kus olevat kirikut rängalt diskrediteeritud. Oma viimases kaebuses nõudis Karma Kasele kolme noomitust. Kohus leidis, et Üllar Kase süü polnud tõestatud ning seda pole püütudki teha. Kase sõnul oli Karma esitanud sala- ja valekaebusi. Vaimulik alamkohus tõdes, et Peeter Karma on korduvalt rikkunud õpetaja ametivannet, ning karistas teda noomitusega, mõistes vaimuliku süüdi kõlblusevastases teos. Kohtu väitel oli peapiiskop Jaan Kiivit kirikuvalitsuse liiget Peeter Karmat iseloomustanud kui head hingehoidjat, keda varem pole karistatud. Peeter Karma ütles, et sala- või valekaebusi, mida Kask talle ette heidab, ei ole. "Siin on põhimõtteline küsimus: juhtisin kirikuvalitsuse liikmena peapiiskopi tähelepanu teatud väärnähtustele, millele siinsed koguduse liikmed minu tähelepanu suunasid," on Karma kinnitanud Sõnumilehele. "Andsin konkreetsed nimed, kelle kaudu info tuli, ning kirikuvalitsusel on kohustus jälgida meie õpetajate käitumist." Kase sõnul on konflikti algpõhjus see, et 1995. aasta veebruaris ei määratud Põlva koguduse õpetajaks Peeter Karmat, vaid hoopis teda. Kase väitel pole Karma temaga väidetud asjust rääkinud. "Karma ei taha isiklikel põhjustel Kasega tegemist teha, sest teda ei määratud kohale," märkis vaimulik alamkohus. Üllar Kasele on ette heidetud kantslis ropendamist, oma eelmisel töökohal Lüganusel koguduse liikmete ähvardamist ning relvaga vehkimist. Põlva koguduse õpetaja olles on Kask tunnistjate väitel läinud koguduse juhatuse liikmele kallale, joomasena üht tagunud, samuti revidenditega käitunud labaselt. Samas soovis mõne aja eest koos olnud Põlva koguduse täiskogu näha Kase jätkamist õpetajana, pidades teda selle vääriliseks. Kase väitel on temavastast tööd tehtud alates 1994. aasta sügisest ning väga paljud asjad nii majanduslikus kui vaimulikus mõttes, mis koguduses on tehtud, on selle tõttu tugevalt häiritud. "Kuid vaatamata sellele on meie kogudus praegu tuhande liikme suurune ja võin julgelt öelda, et rikkaim maakogudus Eestis," kinnitas Üllar Kask.


ee.ee | Ak Factorem OÜ Ak Factorem Rannamõisa tee 4F, Tallinn, Harjumaa Ak Factorem OÜ 53072516 info@factorem.ee 12108228 279 252EUR ukseplekid pleki müük klaasalumiinium- avatäidete paigaldus klaasalumiiniumist aknad


text: Luup See artikkel räägib suurendusklaasist; teiste tähenduste kohta vaata Luup (täpsustus). Luup (kõnekeeles tuntud ka kui suurendusklaas) on lühikese fookuskaugusega lääts (või läätsede süsteem), mille abil saadakse esemest suurendatud ebakujutis. Kui ese asub täpselt läätse fookuses, siis kujutis tekib lõpmatusse. Nurksuurendus avaldub sel juhul valemiga: - , kus f on läätse fookuskaugus ja d on nn. parima nägemise kaugus (selliselt kauguselt vaadataks objekti ilma luubita). Kui luup asub esemele lähemal kui fookuskaugus, on suurendus väiksem. Luupide abil saadavad suurendused küündivad kuni 25-ni. Maksimaalse suurusega vaatevälja saavutamiseks tuleb silm asetada võimalikult luubi lähedale.


Teema: Võistlused / Uusaastalubadused - TULEMUSED Uus aasta - parem mina? (5) 19.07.2018 16:19, x114 (Viimati luges: Anonüümne lugeja @ 2019-08-13 23:35 ) [vanaastaõhtu] Eksisteerin. Oma urus. Oma inimestega. Kõigil on tore, minul ka kõigi teiste hulgas. Ilmselt. Ma ei tea, kuidas see juhtus, et mu lähedasemad sõbrad ja pere siia sattus, ma ei kutsunud kedagi otseselt külla. Tahtsin vaid aastalõpupidu pidada. Kahe sõbraga. Aga kui juba siin oleme, las siis olla. Homme hommikul liigume eludega edasi. Mõned on toonud kaasa suurema koguse alkoholi. Mõned tõid lihtsalt kingi kaasa, ma ei tea, miks. Sünnipäev on alles paari kuu pärast. Samas, mõndasid näen aastas üksikud korrad. Kes teab. Küsima ka ei hakka, pole ilus. On ju tavaks, et kingitusele mingit taustainfo küsitlust-uuringut ei tehta. Olemine on tore - kõik saavad kõigiga läbi. Mingi hetk aga tunnen, et ma pean sellest seltskonnast lihtsalt välja saama. Tunnen järsku, et ma lihtsalt ei sobi enam sellesse seltskonda. Lähen urust välja, veidi eemale, värsket õhku hingama. Istun majast mõnekümne meetri kaugusel olevale pakule. Hakkan mõtlema, et see seltskond on kuidagi imelik - seal on nii palju erinevaid inimesi ja keegi põhimõttelist ei tea kedagi. Aga järsku saavad kõik kõigiga jube hästi läbi, nagu oleks teineteist juba aastakümneid tundnud. Tundub ebareaalne. Samas ei tundu ka. Otsustan mingi hetk, et lähen tuulutan oma pead lähedalasuvas metsas. Kunagi sain oma uruga kaasa mingi osa mererannast ja 2 hektarit maad, kus kasvab suur paks mets. Rand on kohati kivine, kuid ma olen rahul. Mulle sobib, et kõik hoiavad sellest kivisest rannast ja paksust metsast eemale. Saan tänu sellele aeg-ajalt pead tuulutada. Hakkan vaikselt astuma. Jalutan mööda üksikut teerada, mille olen sinna aastate jooksul sisse tallanud. Ma pole kindel, kas teised üldse teavad, et see teerada, kant eksisteerivad. Aga mulle see sobib, kui nad ei tea. Hakkan mõtlema, mida ma see aasta teinud olen. Tunnen ennast järsku väga halvasti. Mitte nii halvasti, et kõndida ei saaks. Lasen jalgadel ennast tuimalt edasi viia. Mingi hetk jõuan randa. Jõuan hetkeks mõelda, et oh, bless elu, jõudsin kohale ilma hullemate kõrvalnähtudeta. Järgmisel hetkel avastan enda eest okselaigu. Mõtlen, et olgu, lähen natuke edasi. Mõnekümne meetri kaugusel on rändrahn, vahel käin seal istumas. Üritan seekordki sinna jõuda. Jube raske on ronida seekord. Kehva enesetundega. Õnneks alla ei kukkunud, viga ei saanud. Rahn on piisavalt suur, seega saan sellel pikutada. Otsustangi seda teha. Unustasin vist ennist mainida, et mu urg asub koopa lõunapoolel, talve praktiliselt pole. Aastaringi on soe. Vihma õnneks sajab, seega ära ei sure, elu on okei. Vahin taevasse ja mõtlen, et mis mu elu on. Peast hakkavad läbi käima halvemad momendid elust. Nii kaua, kui mäletan, kõik algusest peale. Tahaks oksele hakata. Mingi hetk kaon nende mõtete kõrvalt oma maailmasse veelgi rohkem ära. Ei taju ka enam väga, kas magan või mitte. Mingi hetk tunnen, et keski tegelane katsub mu jalgu. Ta oleks nagu kaisukaru, samas ei ole ka, sest ta elab. Avastan istuli tõustes, et see tegelane on unicorn-panda. Ristsugutis pandast ja unicornist. "Kes sa oled ja mida sa minust tahad?" uurin tegelaselt. "Mina olen su lapsepõlve väljamõeldis. Tulin siia, et saaksin sulle näidata, mis vigasid sa elu jooksul teed. Ja mida sa juba teinud oled. Ah, muidu, Praxu on mu nimi," seletab ta. "Aaga... ma ei taha sinuga tulla.." vastan Praxule ja hakkan ennast lahti rebima. Kahjuks on Praxu jõud liiga tugev. Paari hetke pärast avastan ennast tema turjalt istumast. Liigume kuskile teadmata suunda. Mõtlen vahepeal sõprade-tuttavate peale ka. Peaksin tagasi minema, aga ma ei saa. Samas tundub, nagu aeg oleks peatunud. Liigume tükk aega mulle tundmatusse suunas. Praxu ilmselt teab, kuhu me läheme. Mina igatahes mitte. Lõpuks jõuame välja kuskile kohta, mis näeb välja nagu akvaarium, aga see pole. See on nagu... akvaariumi, mulli ja maja kokkuehitis. Vahin ringi ja ei pane isegi tähele, kui Praxu mind kuskile istuma paneb. Võpatan, kui ta rääkima hakkab. "See on sinu mälestuste pesa. Ja ühtlasi ka näen ma siit ka mingil määral su tulevikku. Nii 10-15 aastat ette," jutustab Praxu. Vaikin mõnda aega. "See peab mingi nali olema...." suudan vaid selle peale öelda. "Ei, see pole mingi nali. Elu ei ole nali," räägib ta siis edasi. "See kõik on reaalsus." Tunnen, et hakkan vist hulluks minema. "Ei, eieieieiei!!" suudan vaid mõelda. Tahan siit vaid ära. See koht mõjub ennast laastavalat. Tahaksin lihtsalt ära minna. Lahkuda. Samas, sisetunne ütleb, et peaksin siiski jääma. Vähemalt mõneks ajaks. Praxu lülitab üle katuse laiuva erkaani. Tunnen, nagu oleksin sattunud "Näljamängudele", kuid tegelikult on see mingit moodi reaalsus. Võib-olla pole ka. Ma ei tea, misasi see on. Ta teeb midagi arvutis ja mõne hetke pärast hakkavad seal jooksma vist kõik asjad, mida ma mäletan. Tahaksin põgeneda. Masendus tuleb peale. "Näitaksin sulle mõningaid olulisi mälestusi ja olukordi, mille oled ehk unustanud. Saaksid tulevikus paremaks inimeseks," sõnab siis Praxu. "Aga ma ei taha vaadata. Ma ei taha seda jama uuesti kogeda. Mkm. Ei," paanitsen natuke. "Istu vagusi ja ma räägin sulle. Ma olen nagu sinu teine mälu, lihtsalt ma ei ela sinuga. Ma elan koopast, tsivilisatsioonist eemal, kuna ma ei taha, et keegi peale sinu minust midagi teaks," räägib ta edasi. Oskan selle jutu peale vaid vaikida. Eks ma kannatan ära. Vaatame ja juurdleme minu elu vigade ja muidu olukordade üle vist vähemalt 2h. Mulle tundus see vaid hetkena. Peale seda, tunnen ennast nagu teine inimene. Ei tahaks reaalsusesse naaseda. Tahaks jääda selle huvitava tegelasega, Praxuga, unicorn-pandaga. Siis aga ütleb ta midagi, mis toob mu mingis mõttes maa peale tagasi. "Tead, sul on aeg minna. Uue aastani on vaid 1,5 tundi, kodus oodatakse sind. Paar tüki mõtlevad, et kus sa oled. Sa oled oma 3-4 tundi ära olnud." "Aga... ma tahan siia jääda. Ma ei taha enam reaalsusesse..." ütlen ja muutun kurvaks. "Kunagi me kohtume jälle," ütleb Praxu lootusrikka häälega. Samas see on lohutav. "Lähme?" küsib ta mult. "Eks peab minema jah, kui sa nii ütled," vastan kurvalt. "Kuule, ära ole kurb. Tea, näeme üsna peagi uuesti," ütleb Praxu ja kallistab mind tugevalt. Kallistan teda vastu. Hakkame liikuma. Teekond võtab vaid 10-15 minutit. Mõtlen, et kas me tulime ka nii kiirelt. Kurb on lahkuda. Praxu paneb mind samasse kohta maha, kus ta mu üles võttis. Ta kallistab mind uuesti tugevalt. "Oli tore kohtuda. Kui raskeks läheb, siis tule siia samma kivi juurde ja löö seda jalaga 2 korda. Tulen siis kohale," räägi Praxu. "Jah... mul oli ka tore. Tore tegelane oled.." "Ole tubli. Näeme. Tsau!" ütleb ta. Läheb ja kaob. "Tsau jah..." ütlen veel kurvalt talle järele. Liigun oma koopa poole. Tee peal mõtlen kõige sell epeale, mida Praxu juures kogesin. Mõtlesin, et see vist aitabki mul paremaks saada. Koju jõudes olid kõik väga õnnelikud, et ma tagasi jõudsin. Südaööni oli veel umbes 10 minutit aega. Mu juurde astub 1 ammune tuttav. "Mis on sinu uue aasta lubadus?" uurib ta. "Minu uusaastalubadus on, et ma saan paremaks inimeseks" vastan talle. Imbun seltskonda. Ja me tähistame uut aastat. Ja kõik on lõpuks hästi. Ärge maha tapke. Ja ärge ise maha surge, kui loete seda :'). 100% väljamõeldis. Ärge seda juttu minuga seostage :~) taksi 2018-12-22 00:17 Chaos 2018-12-22 10:34 ma tänan sind taksi, lmao :'D Marvellous 2018-12-22 23:49 Toimkond saadab moonakoti küpsiste, glögi ja tänukirjaga Helios 2018-12-27 23:56


BROGRUND duširiiul kroomitud 25x4 cm | IKEA Eesti 3-aastane garantii. Loe tingimuste kohta garantiibrošüürist. Tänu toru küljes olevale paindlikule klambrile saad duširiiuli kõrgust hõlpsasti reguleerida. Vesi voolab ära läbi riiuli põhjas olevate avade. Kroomitud pind on kõva, vastupidav ja lihtsasti puhastatav. Brutokaal: 0,29 kg Sobib 19–25 mm läbimõõduga dušitorudele, mis on paigaldatud seinast vähemalt 56 mm kaugusele. Tõhusad dušid igapäevaseks mõnulemiseks Kui hommikul duši all seistes und oma silmist välja hõõrud, tundub vee piserdamine loomulikuna. Kuid maailma värske vee varud on piiratud ning seega peame aitame selle eest hoolt kanda. Seepärast oleme välja töötanud vett ja energiat säästva tehnoloogia oma dušisegistitele. Võtmeks oli leida õige tasakaal veesurve ja veekasutuse vahel, seega kasutad vähem vett, ilma mõnusat dušielamust kaotamata. BROGRUND duširiiul 25x4 kroomitud


Joodikjuht purustas Eesti-Vene piiri(12) Eile sõitis joobes mees Eesti-Vene piiril pikali piiritähise. Hiljem avastati juhtimiselt kõrvaldatud roolijoodik sama autoga sõitmas Värska alevikus, kus ta eiras politsei peatumismärguanned, kuid peeti kinni.Eile kella 14.30 ajal teatati Kagu piirivalvepiirkonnast, et seal peeti kinni sõiduauto Ford Mondeo, mis sõitis pikali piirimärgi. Selgus, et autot juhtis keskmises alkoholijoobes Jaanus (s 1958). Mees kõrvaldati juhtimiselt ning talle vormistati joobes juhtimise eest väärteomaterjalid, teatas Lõuna politseiprefektuur. Piirivalvurid toimetasid tema auto Värska veekeskuse terrotooriumile, teatas Lõuna politseiprefektu. Kella 17.30 ajal märkas Värska alevikus liiklust kontrollinud patrull Värska sanatooriumi poolt lähevat sõiduautot Ford Mondeo, millel puudus esimene registreerimismärk. Juht politsei peatumismärguandele ei reageerinud ning sõitis edasi Värska aleviku suunas. Politseinikud asusid sõidukit jälitama. Auto peatus lõpuks Värska alevikus. Selgus, et tegemist oli sama auto ja juhiga, kes kolm tundi tagasi piirivalvepunktis juhtimiselt kõrvaldati. Seekord toimetati mees kainenema ning karistuse liiklusrikkumiste eest määrab talle kohus. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190975


text: Paiknedes armsas Alona rand - Panglao saar's, naudib Vanilla Sky Resort juhtivat positsiooni Bohol vaatamisväärsused, rannad, restoranid südames. Olles 14.9 km kaugusel linna keskusest ja 12.5 km kaugusel lennujaamast, võlub see 3-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Alona Beach, The Philippine Tarsier Foundation, Momo Beach. Vanilla Sky Resort teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas pesuteenus, restoran, baar basseini kõrval, peretuba, kiirbussi teenus. Külalised võivad valida 11 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Terve päeva võid nautida massaaž, välibassein lõõgastavat atmosfääri. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Bohol's, tee Vanilla Sky Resort'st oma asenduskodu.


TÕNIS MÖLDER: Reformierakond ei soovi pensionäride elu parandada - Arvamus Tänavune korraline 7,6% pensionitõus on viimase kümne aasta suurim ning ületab 3,6% kerkinud hinnakasvu. TÕNIS MÖLDER: Reformierakond ei soovi pensionäride elu parandada (1) Tõnis Mölder, abilinnapea '1. aprillil kasvasid pensionid keskmiselt 7,6%, ent eakate inimeste majanduslik ebavõrdsus on probleem, millega tuleb tegeleda järjepidevalt. Vaadates hindade kasvu, siis on möödunud aastate keskmised pensionitõusud jäänud ilmselgelt vajaka, kuid hea meel on tõdeda, et tänavune korraline pensionitõus on viimase kümne aasta suurim ning ületab 3,6% kerkinud hinnakasvu. Eakad väärivad paremat Riiklikke pensione indekseeritakse enam kui 375 000 inimesel ning seekord eraldati selleks ligi 98 miljonit eurot. See tähendab, et 30-aastase staažiga inimese igakuine keskmine pension suurenes 25 euro ning 44-aastase staažiga inimese oma 31 euro võrra. Kindlasti on tänavune pensionitõus inimestele abiks. Samas on selge, et vajame suuremaid muutusi. Olulist muutust tooks kaasa erakorraline pensionide tõus, mida on Eesti riigis rakendatud mitmeid kordi. Keskmine vanaduspension oli 2017. aasta IV kvartalis 409 eurot, jäädes samal ajal suhtelise vaesuse piirist 60-70 eurot alla poole. Pole normaalne, et iga viies elanik peab kogema suhtelist vaesust, nagu ka fakt, et 2016. aastal erinesid elanikkonna vaeseima ja rikkaima viiendiku sissetulekud 5,8 korda. Sellist olukorda peavad riigijuhid vältima ning usun, et olukorda saab parandada, samuti leian, et eakamad inimesed väärivad paremaid tingimusi. Parempoolsed poliitilised jõud ei ole teinud reaalseid samme selleks, et hoolitseda Eesti eakama elanikkonna eest, ning mitmed erakonnad ei näe võimalustki, et pensionäride elukvaliteeti parandada, sh tõsta ka erakorraliselt pensioneid. Viimati tehti seda 11 aastat tagasi, kui valitsuse üks vedur oli Keskerakond. Kuid väikesed pensionid toovad kaasa muresid ja probleeme tervele leibkonnale. Lähedased hoolivad ja toetavad meid alati, kuid ka riik peab hoolima ja väärtustama oma elanikke. Rohkem tähelepanu ka hooldusabile Kuna keskmisest pensionist ei piisa ka hooldekodu teenuse kohamaksumuse tasumiseks, on pered paratamatult keeruliste valikute ees, kas vähendada oma töökoormust ja hoolitseda ise oma lähedaste eest või kaasata selleks laiemat ringi lähisugulasi, kes suudavad üheskoos pere kulud kanda. Eakate inimeste osa rahvastikus on meil umbes kolmandik ning peame panustama rohkem ka hooldusabile, mille vajaduse kasvuprognoos on samuti tõusujoones. Sotsiaalse ebavõrdsuse ja vaesuse vähenemine peab olema üks riigi eesmärkidest. Ja need peaksid saama ka riigikogu valimiste ajal olulisteks teemadeks, sest vale on mõelda, et nii oluliste probleemide leevendamiseks ei jätku ressursse. Abivajajaid tuleb aidata selleks, et meie majandus oleks jätkusuutlik.


text: Rattapoest laenuks saadud kolm eri tüüpi lukku kaasas proovisid Postimehe ajakirjanikud järele, kas asjatundjate näpunäiteid järgides on pealinna rattahoidjatesse võimalik oma kaherattalist sõpra turvaliselt lukustada. Katsetasime kaheksat eri disainiga rattahoidjat. Kõigepealt proovisime Maakri tänaval olevat spiraali meenutavat rattahoidjat. Tagaratas hoidlasse ning probleemideta sai ratta lukustatud nii kompakt- kui ka trosslukuga. U-lukku saab aga kasutada ainult hoidja külgmistel kohtadel. Kasutud rattahoidjad Solarise keskuse juures on mitu pikka rattahoidjat, aga ratast sinna turvaliselt tallele panna on keeruline. Kui panna ratas esiratast pidi hoidjasse, siis pole ühegi lukuga probleeme, aga nagu tõestas eelmise hooaja «Ringvaate» eksperiment, siis nii ratast kinnitades võib kinost tulles eest leida vaid lukustatud esiratta. Ainus võimalus ratas Solarise ees turvaliselt lukustada on panna ta põiki rattahoidjaga, ainult nii pannes võtab üks ratas ära 10 ratta koha. Aga mis teha, turvalisus maksab. Hoopis keeruline ehk pea võimatu on aga kasutada rattahoidjat, mis koosneb betoonkuplikesest ja metallrõngast. Sellised rattahoidjad on üle Eesti väga levinud. Meie testisime Narva maanteel Tallinna Ülikooli peahoone läheduses olevat hoidikut. Seda hoidikut saavad kasutada vaid ilma käikudeta või sisse ehitatud käiguvahetajaga rataste omanikud. Suurem osa Eesti teedel vuravatest ratastest on aga tänapäeval käikudega ning nende omanikud lõhuvad oma ratta käiguvahetaja lihtsalt ära, kui püüavad tagaratast sinna hoidikusse panna. Lisaks ebamugavusele on selline rattahoidja ka ebaturvaline. Nimelt on jäme metallrõngas kinnitatud betoonist poolkera külge vaid ühe mutriga. Vargal pole vaja hakata luku läbilõikamisega jändama, piisab vaid ühe mutri lahtikeeramisest. Postimehe testitud rattahoidjal oli võimalik betoonpoolkera all olevat mutrit sõrmedega keerata, isegi mutrivõtit polnud vaja. Õnneks Tallinna kesklinnas asendatakse neid tasapisi tänapäevasemate hoiuvariantidega. Stockmanni kaubamaja mõlemad rattahoidjad, Viru keskuse, Nordea panga peahoone ning välisministeeriumi rattahoidjates sai ratta hõlpsasti ja turvaliselt lukku nii U-, kompakt- kui ka trosslukuga. Kokkuvõtteks võib öelda, et rattalukku ostes tuleks mõelda sellele, et lukuga saaks ratast lukustada kõigi võimalike ja võimatute objektide külge: laternapostid, pargipingid, trepikäsipuud, igasugused metallvõred jne. Elu on näidanud, et rattast on vaja eemalduda ikka just seal, kus rattahoidjat ei ole.


(3) Üldkasutatavates kohtades ja jäätmejaamades kasutatavatel jäätmemahutitel peab olema jäätmeliigile vastav tähistus.


Pagari külas jäi mees tulle(3) Täna hommikul Mäetaguse vallas Pagari külas ühekordses elumajas puhkenud tulekahjus hukkus keskealine mees. Häirekeskusele teatati kell 9.42 tulekahjust Mäetaguse vallas Pagari külas elumaja ühes toas, kus põles voodi. Sündmuskohale saadeti neli päästeautot Iisaku ja Jõhvi päästekomandodest, operatiivkorrapidaja ja kiirabiauto. Päästjad tõid tulekahjupaigast välja põleva voodi ees lamanud hukkunud mehe. Tulekahju tekkepõhjus on välja selgitamisel. Sel aastal on Eestis tulekahjudes hukkunud 19 inimest, neist viis Ida-Virumaal.


Joel Luhamets ja Tiit Salumäe pühitsetakse piiskoppideks(8) Homsel jumalateenistusel pühitsetakse Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus piiskoppideks Joel Luhamets ja Tiit Salumäe. Pühitsejaks on EELK peapiiskop Urmas Viilma, kaaspühitsejateks peapiiskop emeeritus Andres Põder ja piiskop Einar Soone. Assisteerivad Soome Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop emeeritus Juha Pihkala, Läti Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop Pavils Bruvers, Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop Aarre Kuukauppi ja Inglismaa Kiriku piiskop Brian Castle. Tiit Salumäe seatakse ametisse 1. mail kell 12 Haapsalu Toom-Niguliste kirikus ning Joel Luhamets seatakse ametisse 25. mail kell 12 Tartu Pauluse kirikus. Tiit Salumäe sündis 1951. aastal Tartus. Õpetajaks ordineeriti ta 1975. aastal. Ta on Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Aastatel 1994-2015 oli ta EELK Konsistooriumi assessor, 1992-2015 Lääne praostkonna praost. Joel Luhamets sündis 1952. aastal Antslas. Õpetajaks ordineeriti ta 1987. aastal. Ta on Tartu Pauluse koguduse õpetaja. Aastatel 1990-2015 oli ta EELK Konsistooriumi assessor, 1991-1997 Viljandi praostkonna praost, 1996-2015 Tartu praostkonna praost. Joel Luhamets ja Tiit Salumäe valiti EELK uuteks piiskoppideks EELK Kirikukogu poolt tänavu 13. jaanuaril. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71300793


text: Honorius (Imperator Caesar Divi Theodosii Flavius Honorius Augustus, 384 –423) oli Lääne-Rooma keiser 395 – 423. Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 384 Surnud 423


text: Tupolev Tu-204 on Venemaal ehitatud kahemootoriline reaktiivlennuk. Kahemootorilise keskmaa-reisilennuki Tu-204 arendustööd algasid aastal 1985, kui oli vaja järglast Tu-154-le. Kohe algusest peale sarnanes Tu-204 väliselt väga USA reisilennukiga Boeing 757. Probleemid Perm PS-90A mootorite arendusega aeglustasid projekti käiku. Esimeste lennukite ehitamine lõpetati ja pandi katseliselt lendama Vnukovo Airlinesi ja Orel Avia teenistuses 1994. Aeroflot testis samal ajal Tu-204S kaubalennuki versiooni. Regulaarlende alustati Tu-204-100-ga alles 1997. aasta suvel. Pärast poliitilisi muutusi Venemaal algas töö Tu-204-120 versiooni kallal, mis sai Rolls-Royce RB-511 mootorid. Pikkus: 46,1 m Tiivaulatus: 41,8 m Lennukaugus täislastis: 4000 km Reisikiirus: 825 km/h Reisijaid: 196–214 Reisilennukid Nõukogude Liidu lennukid Venemaa lennukid


text: "Nimed marmortahvlil" on Eesti sõjafilm, mis põhineb Albert Kivika romaani "Nimed marmortahvlil" ainetel. Film keskendub Eesti Vabadussõjas sõdinud koolipoiste saatusele. Filmi võtted algasid 8. veebruaril 2002 ning kestsid kaks kuud. Film esilinastus Eesti kinodes sama aasta 1. novembril. Film kogus kinodes ligi 168 000 vaatajat, mis oli kuni aastani 2016 Eesti kinokülastuse rekordiks. Film osales ka Kopenhaageni filmifestivalil, kus Taani rahval oli esimest korda võimalus näha Eesti menufilmi. Osades Priit Võigemast – Henn Ahas Indrek Sammul – Ants Ahas Hele Kõre – Marta Alo Kõrve – Käsper Ott Aardam – Kohlapuu Karol Kuntsel – Martinson Anti Reinthal – Tääker Ott Sepp – Mugur Mart Toome – Miljan Argo Aadli – Konsap Bert Raudsep – Käämer Jaan Tätte – kapten (Oskar Eller) Hannes Kaljujärv – salgajuht Peter Franzén – Sulo A. Kallio Guido Kangur – Karakull Martin Veinmann – pataljoniülem (Karl Einbund) Muid fakte "Nimed marmortahvlil" ilmus raamatusse "100 most impressive films of the world" ("100 kõige muljetavaldavamat filmi maailmas"). Saksa kirjastuse välja antav raamat avaldatakse 25 erinevas keeles. "See on väga sümpaatne, et film sellise raamatu kaudu laia maailma jõuab," tõdes filmi produtsent Kristjan Taska. Skandinaavia suurim filmitootja Nordisk Film müüs filmi "Nimed marmortahvlil" Jaapani turule. Film linastus ka Jaapani rahvustelevisioonis. Vaata ka Nimed marmortahvlil (Albert Kivikase romaan) Viited Välislingid Nimed marmortahvlil Taska Filmi kodulehel 2002. aasta filmid Eesti filmid Eesti Vabadussõda Filmid Vabadussõjast


text: Bernadotte'i dünastia on Rootsi kuningadünastia, mis on valitsenud alates 1818. aastast. 1818–1905 valitsesid Bernadotte'id ka Norrat. Ajalugu Vene–Soome sõjas 1807–1809 pidi Rootsi loovutama Venemaale suured maa-alad, nimelt Soome Suurvürstiriigi. Selle tulemusena pidi senine kuningas Gustav IV Adolf tagasi astuma ja troonile tõusis tema lastetu onu Karl XIII. See oli ajutine lahendus ja otsima hakati troonipärijat. 1810 valis Riksdag troonipärijaks Taani printsi Christian Augusti, kes võttis endale uueks nimeks Karl August, kuid suri samal aastal. Mujal Mandri-Euroopas valitses Napoleon I kas vahetult või sõltuvate riikide kaudu. Tema vennad juhtisid Vestfaali, Hispaania ja Hollandi kuningriiki, otsustas Rootsi valida kroonprintsi, keda Napoleon aktsepteerib. 21. augustil 1810 valis Riksdag kroonprintsiks Prantsusmaa marssali Jean-Baptiste Bernadotte'i. Karl XIII lapsendas Bernadotte'i. Jean-Baptiste Bernadotte Bernadotte sündis Prantsusmaal Bearni provintsis Pau linnas. 1798. aastal abiellus ta jõuka siiditöösturi ja kaupmehe tütre Désirée Claryga ja sai seeläbi Napoleoni venna Josephi naise õemeheks. 1804. aastal ülendas Napoleon Bernadotte'i Prantsusmaa marssaliks. Rootsi kroonprintsina võttis Bernadotte endale nimeks Karl Johan ja valitses Karl XIII eest regendina. Tema naine võttis endale nimeks Desideria. 1814. aastal ühendas ta Rootsi ja Norra. Ta valitses Rootsit pärast Karl XIII surma Karl XIV Johanina ja Norrat Karl III Johanina kuni oma surmani 1844. aastal. Talle järgnes troonil tema ainus laps Oskar I, kes sündis veel enne kui ta isa marssaliks sai. Dünastia pärast Karl XIV Johanit 1905 kukutati Bernadotte'i dünastia Norra kuninga kohalt, sest Norra ja Rootsi personaalunioon lõpetati. Viimane Bernadotte Norra kuninga kohal oli Oskar II. Norra valis endale uue kuninga, kelleks sai Taani prints, pärastise nimega Haakon VII. Bernadotte'i dünastia praegune pea on Rootsi kuningas Karl XVI Gustav. Bernadotte'i dünastia kuningad 1818–1844 Karl XIV Johan 1844–1859 Oscar I 1859–1872 Karl XV 1872–1907 Oscar II 1907–1950 Gustaf V 1950–1973 Gustaf VI Adolf 1973–... Carl XVI Gustaf Dünastiad


Mäng Princess Jewel Box. Play online tasuta Intelligentne Kaardimängud Printsess Barbie kleit üles Winx Racing Girls Sõit poistele Lapsed rassi Laste riietuda tüdrukutele Intelligentne Vaata esemed Kohvik Retseptid tüdrukutele Köök Meik Maniküür Mäng Princess Jewel Box Online Mängu kirjeldus: Princess ei ole mitte ainult lossi ja suur hulk töötajaid, mis aitab teda iga päev, printsess on ka oma mängukaardid, kus on suur hulk tuntud tegelaskujusid. Igaüks neist täna, see läheb teile tutvustada mängu ajal poole. Sa pead hiirega juhtida ükskõik kaardid ja usaldav osa puhul, et proovida saada kõige välja kõik suure kaardi. Väikesed loomad: ristsõna Puuviljajaht Tagasi kooli: ralliautod Tänupühad printsessid Diva paparazzi goldie Matemaatikamäng valikvastustega Lol: Ootamatud aastatuhanded Printsess: moes T-särk Põhiline matemaatika Piraat-porgandi maania Riietu rannas Laste koomiksid Mõistatus Herilane pasjanss Sailor Warriors: uus ajajärk Korrutussimulaator Princess ei ole mitte ainult lossi ja suur hulk töötajaid, mis aitab teda iga päev, printsess on ka oma mängukaardid, kus on suur hulk tuntud tegelaskujusid. © playgame24.com - free online mängu Princess Jewel Box (). Play online flash mäng Princess Jewel Box tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Princess Jewel Box ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


text: Hotellid Kopenhaagen, Taani - teie põnevate linnaretkede alguspaik. Frederiksberg hotellid orientiiri Frederiksbergi aed ümbruses – Hotels.com abiga on lihtne leida Frederiksberg hotell orientiiri Frederiksbergi aed ümbruses, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida Frederiksberg hotell orientiiri &Landmarks ümbruses. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed, sh neid sisaldanud tühi taara ja nimetatud jäätmetega immutatud materjalid jne;