text: Slovakkia on merepiirita riik Euroopas. Slovakkia naaberriigid on Poola, Tšehhi, Ukraina, Ungari ja Austria. Asub Kesk-Euroopas või teise liigituse järgi Ida-Euroopas. Slovakkial puudub otsene pääs merele, kuid Doonaud mööda on tal ühendus Musta merega. Slovakkia on alates 1. maist 2004 Euroopa Liidu liige. Loodus Slovakkia maastikku iseloomustab mäeahelike ja madalike vaheldumine. Slovakkias leidub kustunud vulkaane, kanjoneid ja koopaid. Seal on rikkalik taimestik ja loomastik. Paljud loomad ja taimed kuuluvad looduskaitse alla, riigis on üle tuhande looduskaitseala, nende üldpind on üle 10 000 ruutkilomeetri. Slovakkia fauna on vaheldusrikas, sealsetes metsades elab enam kui 40 000 liiki loomi. Suuremateks metsaelanikeks on karud, hundid, metssead ja punahirved. Sealne euroopa piison on suurim maismaal elav imetaja Euroopas. Kõrgetel mägedel pesitsevad röövlinnud: kotkad, kanakullid ja pistrikud. Slovakkia madalatel aladel on aegade kestel tehtud lausraiet, kuid mägedes on suuri metsi veel säilinud. Teiste Euroopa riikidega võrreldes on Slovakkias metsi sootuks rohkem – tervelt 36% riigi üldpindalast. Paljud loomad pesitsevad põldudel ja aasadel; tüüpiliste elanike hulgas on jänesed, vutid ja põldpüüd. Kalu kohtab looduslikes ojades ja jõgedes ning tiikides. Säga, haugi ja karpkala saab püüda Kesk- ja Põhja-Slovakkia veekogudes. Taimestik Madalamas piirkonnas kasvavad põhiliselt pärnad ja pöögid. Kõrgemal mägedes kasvavad eelkõige okaspuud, sest neil on seal ideaalsed kasvutingimused. Tatra mäestiku tippe katvate kivirünkade vahel võivad areneda ainult kõige vähem nõudlikud alpitaimed ja samblikud. Looduslikud riigipiirid Slovakkia põhja- ja loodepiir järgib Karpaatide ahelikke, eraldades Slovakkiat Poolast ja Tšehhist. Piiri Ungari ja Austriaga markeerivad edelas kolm jõge: Morava, Doonau ja Ipoly (Ipeľ). Paljud luuletused ja laulud viitavad Slovakkiale kui maale, mis jääb Tatra mägede ja Doonau jõe vahele. Madalikud Slovakkias on kolm põhilist madalikupiirkonda: Zahorska Nižina läänes, Vychodoslovenska Nižina kagus ja Kisalföld edelas. Mäed Tatrate tipud ulatuvad 2654 meetrini. Sellesse piirkonda kuuluvad Slovakkia ühed mõjusamad maastikuvaated – liustike uuristatud orud, mägijärved ja kosed. Karpaatide mäestiku moodustavad mitmed paralleelsed ahelikud, mille vahele jäävad orud. Slovakkia kõrgeim mägi on Gerlachovský štít, mille mitmest tipust kõrgeim on 2655 meetri kõrgusel. Rahvusliku ärkamise ja ajaloolise sümbolina on oluline mägi ka Kriváň (2495 m), mida peetakse kogu piirkonna ilusamaks ja ihaldusväärsemaks tipuks. Mägi on ka Slovakkia 5-sendisel euromündil. Koopad Eripärased on arvukad lubjakoopad. Mitmed nendest on külastajatele avatud ja nii saab tutvuda sealsete jäiste kambritega. Üsna mitmed koopad on kantud UNESCO ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi nimistusse. Veestik Jõed Slovakkia suurim jõgi on Doonau. See voolab läbi Saksamaa ja Austria ning tähistab looduses ka piiri Ungariga. Suvel, kui jääväljad mägedes hakkavad sulama, tõuseb veetase. Teistes Slovakkia jõgedes nagu Váh, Hron ja Ipoly (Ipeľ) on nivoo kõrgeim märtsis. Doonau järel pikkuselt teine jõgi Váh voolab peaaegu täies pikkuses Slovakkia territooriumil. Järved Enamik Slovakkia järvi on moodustunud jääajal. Igal järvel on oma värvus, mille määrab ümbrus ja kohalik geoloogiline eripära. Iidsed jäämassiivid on uuristanud koski ka Tatratesse. Kõrgeim (umbes 80 meetrit) on Nefcerka. Põhjavesi Slovakkia võib uhkustada paljude mineraalveeallikatega ja tohutu põhjaveevaruga. Allikaid leidub kõikjal, samas kui põhjaveereserv on koondunud Doonau jõe ümbrusse lõunas. Slovakkias on üle 1200 mineraalveeallika ja pole ühtki piirkonda, kus neid ei leiduks. Mõned on parajalt leige veega (üle 20 kraadi), teised üsna kuumad. Kliima Slovakkia kliima on mõõdukas, kuigi erineb madalikel ja mägedes oluliselt. Allpool kohtab kuiva ja sooja ning seal on ka ilm enamasti ettearvatav. Mägedes võib seevastu olla hoopis jahedam ja niiskem. Kõige soojem paikkond Slovakkias on Kisalföld ja kõige jahedam Tatra mäestik. Aastaajad Aastaajad Slovakkias eristuvad selgesti. Talved on Slovakkias üsnagi karmid, eriti just põhjaosas, kus lumi jääb maha enamaks kui sajaks päevaks. Siseveekogud Slovakkia suuremad jõed on Doonau, Hron ja Váh. Ajalugu Esimesed leiud, neandertallaste eluasemete jäljed pärinevad 100 000 aasta tagusest ajast Spiši soojaveeallikate lähedalt. 5000 aastat tagasi tekkisid Slovakkia aladele tekkisid esimesed põlluharijate asundused. 16. sajandist eKr on pärit vanim kivilinn, mis leiti Spiškom Sdvruku lähedal. 5. sajandist eKr – 1. sajandini elasid Slovakkia territooriumil keldid, kes ehitasid linnu, sulatasid rauda ja vermisid münte. Seda aega võib nimetada esimeseks küpseks tsivilisatsiooniks Slovakkia territooriumil. 2.–10. sajand Aastal 179 tähistasid Rooma leegionid võitu germaani hõimude üle Slovakkia aladel. 5. sajandil tulid esimesed slaavi hõimud üle Karpaatide praegustele Slovakkia aladele Poolast. Aastail 623–658 moodustas frankide kaupmees Samo esimese lääneslaavlaste riikliku moodustise. Seda kutsuti Samo riigiks. 833. aastal ühendas vürst Moimir II Moraavia ja Nitriaani vürstiriigid. Nii moodustus Suur-Moraavia riik. 863 külastasid Suur-Moraaviat vennad Kyrillos (Konstantinos) ja Methodios – kristluse propageerijad ja slaavi tähestiku loojad, tõlgivad 9. sajandil piibli kirikuslaavi keelde. Nad kutsus sinna moraavi vürst Rastislav. 907. aastal lõid ungarlased Bezalauzprutzi (Bratislava) linnuse all puruks Böömi armee ja aastal 1000 sai Ungari kuningas István I rajatud Ungari kuningriik endale ka Slovakkia alad. 13.–19. sajand 1241–1242 Tatari-mongoli sissetung Ungarisse. Et laastatud maad uuesti asustada, kutsus kuningas Béla IV sisse saksa kolonistid, kes aitasid kivikindlusi ehitada. 1412–1769 andis Ungari kuningas Zsigmond, Poola kuningas Władysław III-le pandiks 16 linna Slovakkia territooriumil (Ülem-Ungari). Need linnad anti Ungarile tagasi alles Maria Theresia ajal. 1467–1490 Prešporka linnas (praegune Bratislava) avati esimene kõrgkool praeguse Slovakkia territooriumil – Academia Istropolitana. 1526. aastal toimus Mohácsi lahing ungarlaste ja Osmani riigi vägede vahel. Ungarlased said lüüa. 1683 purustas keiserlik sõjavägi Poola kuninga Jan Sobieski abiga Viini all türklaste sõjaväe. Osmanite impeerium ei saanud enam Euroopas laieneda. Austria-Ungari riigis 1740–1780 oli Ungari troonil, Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna Maria Theresia. Tema poeg Joseph II (valitses 1765–1790) jätkas tema reforme. 1787 koostas Anton Bernolak slovaki keele grammatika, mis aga veel populaarsust ei saavutanud. 1843 lõi Ľudovít Štúr teise slovaki keele kirjaviisi. Sellega pandi alus nüüdisaegsele slovaki keelele. 1848–49 – Slovaki vabatahtlike korpus organiseeris esimese slovakkide relvastatud ülestõusu. Kolmel korral toimunud ülestõus ei saavutanud edu. Alles 1861. aastal kuulutati välja Slovaki Rahvamemorandum. Kaks aastat hiljem moodustati esimene slovaki rahvuslik organisatsioon – Matica Slovenská. Organisatsiooni eesmärk oli tõsta slovaki rahva haridus- ja kultuuritaset. 1867 võeti vastu Austria-Ungari lepe. 20.–21. sajand 1918 läks Slovakkia Tšehhoslovakkia vabariigi koosseisu. 14. märtsil 1939 kuulutati Bratislavas välja iseseisev Slovaki vabariik, Saksamaa nukurežiim. Presidendiks sai fašistliku Saksamaa toetusel katoliku vaimulik Jozef Tiso. 23. märtsil ründas Ungari Slovakkiat, vallutades vähem kui kahenädalase Slovakkia-Ungari sõja käigus 11,833 km2. Juulis nõustus Slovakkia läbirääkimistes Saksamaaga osalema rünnakus Poolale; 1. septembril alanud kuupikkuse sissetungi tulemusel sai Slovakkia enda valdusse 226 km2 Poola territooriumi. 1944 toimus maa keskosas Slovaki Rahvuslik Ülestõus. Algas 29. augustil Banská Bystricas. Sakslased surusid selle ülestõusu maha ja algas partisanisõda mägedes, kuni NSV Liidu armee tuli 1945. aasta varakevadel üle Dukla mäekuru Slovakkiasse. 4. aprillil 1945 vabastati Bratislava. 1947. aasta sügisel toimusid valimised, mille kommunistid kaotasid. 1948. aasta veebruaris toimus kommunistlik riigipööre. 1968 osales Praha kevades ka palju Slovakkia poliitikuid eesotsas Alexander Dubčekiga. 1968. aasta augustis toodi riiki Nõukogude Liidu ja Varssavi Lepingu Organisatsiooni okupatsiooniväed. Kardinaalsed poliitilised muudatused toimusid Slovakkias 1989. aasta sügisel, mil nn novembrirevolutsioon kõrvaldas kommunistid võimult. 1. jaanuaril 1993 sai Slovakkia iseseisvaks sõltumatuks riigiks (Tšehhoslovakkia lagunemine). 19. jaanuaril 1993 liitus riik ÜROga. Esimene president oli Michal Kováč ja 1. maist 2004 on riik Euroopa Liidu liige. Slovakkia allkirjastas Lissaboni leppe 13. detsembril 2007. Riigikord Slovaki Vabariik on parlamentaarne vabariik. Parlament on Slovaki Vabariigi Rahvusnõukogu (Národná Rada Slovenskej Republiky), mis valitakse otsevalimistel proportsionaalse süsteemi alusel neljaks aastaks. Valitsus allub parlamendile. President valitakse viieks aastaks, alates 1999. aastast otsevalimistel. Poliitika Valimised Slovakkia valitsused Liitriigi osana alates sametrevolutsioonist: Milan Čiči valitsus (detsember 1989 – juuni 1990) Vladimír Mečiari esimene valitsus (juuni 1990 – mai 1991) Ján Čarnogurský valitsus (mai 1991 – juuni 1992) Vladimír Mečiari teine valitsus (juuni 1992 – detsember 1992) Alates 1. jaanuarist 1993 jätkas senine valitsus juba iseseisva riigi valitsusena. Vladimír Mečiari teine valitsus (jaanuar 1993 – märts 1994) Jozef Moravčíki valitsus (märts 1994 – detsember 1994) Vladimír Mečiari kolmas valitsus (detsember 1994 – oktoober 1998) Mikuláš Dzurinda esimene valitsus (oktoober 1998 – oktoober 2002) Mikuláš Dzurinda teine valitsus (oktoober 2002 – juuli 2006) Robert Fico esimene valitsus (4. juuli 2006 – 8. juuli 2010) Iveta Radičova valitsus (8. juuli 2010 – 4. aprill 2012) Robert Fico teine valitsus (4. aprill 2012 – 23. märts 2016) Robert Fico kolmas valitsus (23. märts 2016 – 22. märts 2018) Peter Pellegrini valitsus (22. märts 2018 – 21. märts 2020) Igor Matoviči valitsus (21. märts 2020 – 1. aprill 2021) Eduard Hegeri valitsus (1. aprill 2021 – 15. mai 2023) Ľudovít Ódori valitsus (15. mai 2023 – 25. oktoober 2023) Robert Fico neljas valitsus (25. oktoober 2023 – ) Haldusjaotus Slovakkia jaguneb maakondadeks (kraj). Maakonnad kannavad maakonnalinnade nime. Banská Bystrica maakond Bratislava maakond Košice maakond Nitra maakond Prešovi maakond Žilina maakond Trenčíni maakond Trnava maakond Rahvastik 2017. aastal elas Slovakkias 5 429 763 inimest. Keeled Slovakkia ametlik keel on slovaki keel. Umbes 10% rahvastikust räägib ungari keelt. Tänini elab Slovakkias ka sakslasi. Nn Zipsi saksilased (Zipsersachsen) on üks osa keskajal ja uusaja alguses Karpaatidesse asunud sakslastest. Kõige tuntum Slovakkia sakslane on Slovakkia Vabariigi teine president Rudolf Schuster. Rahvuslik koosseis Slovakkia etniline koosseis on järgmine: 85,8% slovakid 9,7% ungarlased 1,7% mustlased. Tegelikult on mustlasi rohkem registreerunud ungarlaste või slovakkidena. Religioon Roomakatoliiklased moodustavad 68,9% rahvastikust, protestandid 10,8%, kreeka-katoliiklased 4,1% ja ateistid 13%. Asustus Linnades elab 55% elanikkonnast. Majandus Slovakkia 2010. aasta SKT oli 120,758 miljardit USA dollarit. SKP ühe inimese kohta moodustas 2010. aasta Euroopa Liidu keskmisest (32 900 €) 67%. Slovakkias tuli euro käibele 2009. aastal. Töötus on 2010. aasta seisuga Slovakkias 13,5%. Väliskaubandus Slovakkia suurimad ekspordiartiklid on masinad ja elektrikaubad (35,9%), sõidukid (21%), baasmetallid (11,3%), kemikaalid ja mineraalid (8,1%) ja plastik (4,9%). Tähtsaimad ekspordipartnerid (2009) on Saksamaa (20,1%), Tšehhi (12,9%), Prantsusmaa (7,8%), Poola (7,2%), Ungari (6,3%), Itaalia (6,1%), Austria (5,8%), Suurbritannia (4,8%). Slovakkia suurimad impordiartiklid on masinad ja transpordikaubad (31%), mineraalsed tooted (13%), sõidukid (12%), baasmetallid (9%), kemikaalid (8%), plastik (6%). Slovakkia tähtsaimad impordipartnerid (2009) on Saksamaa (16,8%), Tšehhi (12,3%), Venemaa (9%), Lõuna-Korea (6,8%), Hiina (5,8%), Ungari (5,3%), Poola (4%). Kultuur Linnad Esimesed tekkisid 11.–12. sajandil. Linnade tähtsus kasvas tormiliselt pärast tatari-mongoli sissetungi ja saksa kolonisatsiooni. 13. sajandil oli Slovakkias 30 linna. 14. ja 15. sajandil kasvas linnade arv seoses mäetööstuse arenguga järsult. Tänapäeval on Slovakkias 138 linna ja neis elab 57% kogu elanikkonnast. Tähtsaim linn on Bratislava (367 km2, 429 000 inimest). Suuruselt järgmised linnad on Trnava, Košice, Prešov, Bardejov, aga ka suured tööstuskeskused nagu Banská Štiavnica, Banská Bystrica ja Strevnica. Külaelu Slovakkia küla omandas juba algselt väga täpse struktuuri – üksteise vastu ehitatud majade read moodustasid tänava, mis keskuse poole laienes ja moodustas omakorda väljaku, kus asus kirik. Tänapäeva Slovakkia külad on kompaktsed ja küllaltki suured, neis on tihti ligi 5000 elanikku. Slovakkias on olnud ka hajakülasid. Arhitektuur, ajaloo- ja kultuurimälestised Linnuseid on Slovakkias üle saja. Peaaegu poole rohkem on aristokraatide paleesid ja mõisaid. Kivilinnuste ehitus Slovakkias algas 11.–12. sajandil. Ehitati näiteks Spiši linnus (Spišský hrad) ja Nitra linnus (Nitriansky hrad). Seoses tatarlaste pealetungiga linnuste arv suurenes. 1241–1242 kindlustas kuningas Bela IV piiriäärseid alasid ja peamiste teede äärseid alasid. Tol ajal ehitati näiteks Orava, Plavecký ja Strečno linnused. 14.–15. sajandil ehitati suurem osa nendest kindluslossidest ümber. Algselt olid nad romaani stiilis, seejärel täiendati neid gooti elementidega. Eriti suured muudatused kaasnesid renessansiga, mil losse täiendati mugavustega. 17. ja eriti 18. sajandil jäid lossid tühjaks. Paljud isegi hävitati kuninga käsul kui Habsburgide vastase liikumise keskused. Osa neist siiski säilis, näiteks Devínis, Bratislavas ja Oravas. Mõned neist ehitati ümber eluasemeteks, kus omanikud elasid kuni 20. sajandini (Orava). Slovakkias on säilinud suur hulk eri stiilides aristokraatlikke losselamuid. Näiteks on barokne Svätý Antoni loss, rokokoostiilis Markušovce loss ning klassitsistlikud Topoľčianky loss ja Dolná Krupá mõis. Nende losside ansamblis on kaunid aiad ja pargid. 19. sajandil ilmusid Slovakkiasse uut tüüpi mõisahooned, mis rajati tavaliselt külade keskele. Kirikud Võrreldes Lõuna-Euroopaga hakati neid Slovakkias ehitama palju hiljem, esimesed ilmusid alles 9. sajandil. Vanemad sakraalehitised on näiteks Püha Jüri kirik Kostoľany pod Tribečomis, basiilika Banská Štiavnicas, gooti stiilis Püha Martini toomkirik ja Püha Elsbeta toomkirik Ostices. Sakraalarhitektuuris on ka muid stiilinäiteid: renessanss, barokk, klassitsism – protestantide kirik Banská Bystricas. Slovakkias on väga levinud ka puukirikud. Nad on väga vanad, nende arhitektid on tundmatud. Nendes ehitistes väljendub inimhinge ja looduse vaheline harmoonia. Inimese püüe seista kõrgemal argiaskeldustest ja muredest. Vanimad neist on Hervatovis, Tvrdošínis ja Žilina maakonnas. 15.–17. sajandist pärinevad niinimetatud artikulaarsed puukirikud, mis ehitati 17. sajandil imperaator Leopold I käsul. Need on protestantlikud kirikud ning neid võib leida Hronsekist, Leštinyst, Paludžast ja Kežmarokist. Selliste kirikute põhiplaan on Kreeka risti kujuline, neil puudub kellatorn ja nende sissekäik on seljaga linnavärava poole. Need kirikud ehitati tavaliselt asulate äärealadele. Puuarhitektuuri tõelised pärlid asuvad Ida-Slovakkias. Need kirikud on Karpaatide puuseppade meisterteosed, mis on enamjaolt valminud 18. sajandil. Algselt kuulusid need kreekakatoliiklastele, hiljem õigeusklikele. Nende kirikute ikonostaasides on ainulaadsed Karpaatide ikoonid. Rahvaarhitektuur Slovakkia külade elamute fassaadid on pööratud peatänava või väljaku poole. Maja sissekäik on hoovi pool. Ehitusmaterjalid on savi, puit ja kivi. Populaarseim on siiski puit, kuna metsa on palju. Puitehitised on põhiliselt Ida-Slovakkias, keskosas on levinuim materjal kivi ja Slovakkia madalas lõunaosas savi. Põhja-Slovakkias maju krohviti, aga ei värvitud. Sagedased on puitornamendid. Lõunas krohviti majad valgeks, aga vahel lisati helesinist. Katused on enamasti puitlaastust, lõunaosas ka õlest ja roost. Mägedes ja nende jalamil on puitarhitektuur suurepäraselt säilinud. Vlokolice on UNESCO kaitse all. Klassikaline muusika Slovakkia heliloojad: Ján Levoslav Bella, Alexander Moyzes, Eugen Suchoň, Ján Cikker, Ilja Zeljenka, Vladimír Godár, Peter Machajdík. Rahvakunst Populaarne on puulõige, sealhulgas puunõud, mida kasutatakse ka tänapäeval. Metallist valmistatud kannud ja taldrikud on igas regioonis sellele omase mustriga. Tänini peetakse kinni kalendripühadest ja perekondlikest traditsioonidest. Populaarsed on tantsud ja mitmehäälsed rahvalaulud. Moes on folkfestivalid ja laulupeod. Söök Slovakkia köögi põhilised toorained on piim, kartul ja kapsas. Piima kasutatakse nii värskelt kui hapendatult. Kõige popimad piimatooted on cmar – kohupiim, hapukoor, brõnsa ja lambajuustud. Peamine rahvustoit on brõnsaklimbid (bryndzové halušky) praetud pekiga. Klimpe tehakse kartulijahust, segatakse brõnsaga, valatakse juurde sulapekk ja fetajuust; kõrvale juuakse hapupiima. Slovaki algupärane alkohoolne jook on vodka borovicka ehk kadakamarjaviin. Samuti on populaarsed slivovica ja grjato – piirituse, mee ja sularasva segu, mis kuumutatakse enne joomist 60–70 °C-ni. Levinud on palenka ja õlu. Viinamarja kasvatatakse Slovakkias juba Rooma keisririigi ajast, kuid kuna Slovakkia veine valmistatakse peamiselt koduturu tarbeks, mille tarvidused need ka suuresti rahuldavad, ei ole Slovakkia veinid pidanud turul tänapäevaste Euroopa veinidega võistlema ega vasta enamjaolt tänapäevase lääne tarbija ootustele. Ajavöönd Slovakkias kehtib Kesk-Euroopa aeg. Rahvuspühad 1. september Põhiseaduse päev Vaata ka Slovakkia riigipeade loend Slovakkia muusika Slovaki Olümpiakomitee Slovakkia jalgpallikoondis Slovakkia meedia Corgoň Liga Slovakkia veinid Juutide küüditamine Slovakkiast 1938. aastal Viited Välislingid Slovakkia valitsuse koduleht Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid


Rahastamine Teabe jagamine on üks olulisemaid tegureid ajakohastatud koordineerimise edukuse tagamiseks. See on jagatud ülesanne, mille raames saavad sotsiaalkindlustusasutused, riiklikud ametiasutused ja sotsiaalpartnerid etendada olulist rolli kodanikele nende õiguste kasutamise kättesaadavuse parandamisel. Koostööd ja sotsiaalkindlustusalase teabe koordineerimist hõlmavad meetmed Euroopa Komisjon toetab rahaliselt: - sotsiaalkindlustusasutuste vahelise koostöö rahvusvahelisi meetmeid; - teadlikkuse tõstmise rahvusvahelisi meetmeid, millega parandatakse inimeste teadmisi oma õigustest ja kohustustest, mis tulenevad sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevatest ELi määrustest; - rahvusvahelisi või riiklikke meetmeid elektroonilise andmevahetuse süsteemi (EESSI) ettevalmistamiseks ja rakendamiseks.


(9) Jäätmekotte võib kasutada jäätmete kogumiseks järgmiste tingimuste üheaegsel esinemisel:


source: fineweb

text: Ümbrikutele andmete trükkimise programm. | ||Tootekirjeldus|| Miks kirjutada ümbrikutele aadresse käsitsi, kui seda saab ka palju lihtsamalt ja viisakamalt teha? Võta kasutusele spetsiaalne arvutiprogramm ümbrikutele trükkimiseks! Töö programmiga on lihtne. On kaks akent saatja ja saaja nime ning aadressi jaoks. Vajaliku ümbriku suuruse saab valida rippmenüüst, kus on juba eelnevalt sisestatud 24 standardse ümbriku suurused ja mõõtmed (kõrgus x laius) millimeetrites. Kui teil on aga ebastandardsete mõõtmetega ümbrik (näiteks enda tehtud), siis selle mõõtmed saab sisestada ümbriku nimena "Isiklik" (Muuda nupp). Enamlevinuimad ümbrikud Eestis on mõõtmetega C4, C5, C6 ja C65. Programm võimaldab kõiki andmeid salvestada andmebaasi. Selleks sisesta saatja ja saaja andmed ning vajuta Salvesta nupule või vali see Fail menüüst. Samuti saab kasutada klahvikombinatsiooni Ctrl + S. Andmete avamiseks vajuta nupul Ava (Ctrl + O), misjärel avaneb aken kõigi salvestatud andmete nimekirjaga. Konkreetse isiku avamiseks tehke tema nime kohal topeltklikk. Olles sisestanud saatja ja saaja andmed, kliki nupul Prindi või vali see Fail menüüst. Samuti saab kasutada klahvikombinatsiooni Ctrl + P. Seejärel avaneb trüki eelvaate aken, kus ümbrik on visuaalselt näha. Tee oma valik, kas soovid ümbrikku trükkida pikku- või laiupidi ning see, kas ümbrik trükitakse printeri servast või keskelt. Paiguta ümbrik printerisse, soovitavalt käsisöötjasse, valitud suunas ning vajuta nupule "Prindi". Ümbrikute trükkimiseks nimekirja alusel ava salvestatud andmete nimekiri, märgista linnukesega sobivad read ning vajuta nupule OK. Lisaks eelnevale võimaldab programm ümbrikule lisada ka BMP pildiformaadis logo ning soovi korral ka märkuse (kommentaari). Sisestatud andmeid saab salvestada andmebaasi, et neid hiljem hõlpsalt avada ja uusi ümbrikke trükkida. Kui on soov teada saada Eesti Posti sihtnumbreid, siis tarkvarasse on sisse ehitatud ka vastav otsing. Loe edasi-->


Kari Tynkkynen seati Kullamaa õpetajaks - Eesti Kirik 02.09.2020 | Sirje Semm | Rubriik: Kirikuelu 26 aastat Eestiga seotud Soome misjonär Kari Tynkkynen (54, fotol) seati pühapäeval Kullamaa koguduse õpetajaks. Ametitalituse toimetas Kullamaa kirikus piiskop Tiit Salumäe, keda assisteerisid praost Kaido Saak ja õpetaja Ants Leedjärv, kes on teeninud Kullamaa kogudust enne 2012. aastal emerituuri siirdumist ligi 35 aastat. Kari Tynkkynen oli Soome Rahvamisjoniseltsi misjonär, kui praost Gustav Maarand 1994. aastal teda Mihklisse tööle kutsus. See oli esimene kokkupuude Eestiga, mis vältas veidi üle aasta. Järgnevatel aastatel oli Kari Tynkkynen kirikutööl Soomes (Turus), Sambias ja Eestis. Pikemalt sai ta Eestis olla alates 2005. aastast kuni 2016. aastani. Sinna aega jääb Ridala ja Martna koguduse teenimine ning lühikest aega ka Paide. Läänemaal koguduste teenimist meenutab Kari kui ehitamise aega ja lähedasi kontakte sõpruskogudustega. Üks kaugem misjonireis viis teda teenima Aafrikasse Sambiasse. Sealseid inimesi peab ta rahulikeks nagu Põhjamaa rahvas. Ja võrdleb elavaloomulise Keenia rahvaga, kuhu misjonitöö samuti teda on viinud. Nüüd on Kari Tynkkynen taas Eestis ja valitud Kullamaa kogudust teenima. Varasemast elust Läänemaal on ta Kullamaagi tuttav. Kari ütleb Kullamaa tugeva koguduse olevat, kes kindlasti oma õpetajat vajab. Õpetajat, kel on koguduse jaoks palju aega. Ta tahab alustada kohapeal leerikursuse ja piibikooliga, rääkida rahvale misjonitööst. Ja justkui tagasi alguse juurde, saab Kari hooldajaõpetajana enda teenida ka Mihkli koguduse. Misjonär Kari Tynkkyneni lähetaja on nüüd Soome Evangeelne Misjoniühendus. 23. augustil toimus Seinajoe koguduses Ylistaro kirikus nii tema kui ka Ingeri kirikus (Peterburis) töötava Merja Kramsu misjonitööle lähetamine. Eelmine: Kui Issand on meie poolt Järgmine: Haapsalu kogudus väärtustab oma ajalugu


text: San Remigio Pensionne Suites, asudes paigas Cebu City, Cebu, on reisijatele populaarne valik. Vaid 1.5 Km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab San Remigio Pensionne Suites kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: peretuba, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, koosolekuruumid , toateenindus, restoran. San Remigio Pensionne Suites on koduks 11 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu Mittesuitsetajate toad, mikrolaineahi, rõdu/terrass, dušš, in room safe. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad massaaž, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Avasta kütkestav segu San Remigio Pensionne Suites professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


TK, , 30.05.2011 18:55 Oli nii mõnigi, kes grupi keskel käe püsti tõstis ja hõikas et nüüd tahan sööma minna. Väga viisakalt lasti inimene grupi kõrvale või siis grupi lõppu vajuda. Sõtsime lühikesel distantsil kohtadel 400-500. Kukkumistest niipalju, et enamik sõitjaid kes lühikesel distantsil kobarasse panid olid päris lapsed veel. Sõelusid edasi tagasi ja vänderdasid. Elva viaduktile pöörates üks noormees vänderdas oma tagavahetaja ühele mehele esiratta kodaratesse. Õnneks imekombel kukkumist ei järgnenud. Kuid poiskese tagavahetaja hakkas ikka hirmsat moodi ragisema. GEEL IKKA GEELIPUDELISSE!!! Lumi, , 30.05.2011 18:33 Tibla lihtsalt ei pea eestit oma kodumaaks. Oli vist pronksmässu aastal, kui paar venda oma kiivritelegi lindid olid sidunud.... eehh to to P, , 30.05.2011 18:31 võimalik et ka siin tegu nimekaimudega. tean ka ise samade nimedega jännis olevaid tegelasi, kes on püüdnud tulutult siia jõudvates andmetes mingit korda luua. Gost, , 30.05.2011 18:27 Sellest vennast 261 numbriga olen kuulnud ka teiselt lõpetajatelt, kuid õnneks tema tegud kukkumiseni ei viinud (samas oleks õige sellistele vendadele disklaffi korraldada). Lõppetasin paar sekundid hiljem ja ees oli tee veel puhas, kukkumine toimus servades kus mõned koridori ei mahtunud. to P, , 30.05.2011 18:00 Muide see Mykhailov on veel väga laia profiiliga sportlane, ta jõudis samal päeval ka lühema distantsi ära sõita http://www.SPORTINFO.ee/statistics/task/person/id/72476/ Ja palud sporditegelased, kes siin osalevad mitmetel võistlustel, ilmselt ka ikkagi elavad siin, sest nad on platsis pea igal võistlusel, mis siinmail peetakse. Tõenäoliselt sii son kuskile lihtsalt märkinud venemaa, sest kuidas nad muidu ga nädal sii ssiia sõidavad, päris pikk tee Elvasse, Pärnusse, Tartusse ja sedasi pidevalt. to P, , 30.05.2011 17:45 Ma olin ilmselt samas grupis ja minu finišikiirus oli ca 55kmh, panin ka ühe venkuga kõrvuti, aga see õnneks ei tõuganud kedagi. See ahelkukkumine oligi siis ilmselt mu seljataga, kuulsin hiljem sellest. rattur, , 30.05.2011 17:44 Rämpsuloopijatele: kui ei oska samaaegselt sõita ja toituda, siis tuleb rahulikumalt võtta. Minuteada ei anna TRM-is osavõtutasu maksmine automaatselt õigust oma sodi laiali pilduda. Üldse võiks aru saada, et tegemist on rahvaspordi üritusega, kus võib saada ka tunnijagu aeglasema tulemuse, ilma end või teisi puruks sõitmata. rämps, , 30.05.2011 17:39 No te siin kõik õpetate kuidas sööma minna kõrvale või taha, ma kirjutasin ju ennist pikalt, et näiteks kui grupp on nii suur, siis ei saa minna kuskile grupist välja. Ja ma ei räägi endast, vaid et neid "telekast näinud" mehi on TRRil igas grupis piisavalt. P, , 30.05.2011 17:15 227 261 Mikhaylov Ivan Venemaa 3:22:46 M50 5 4 SELLE LÄHEDAL SÕITA ON OHTLIK !!!! P, , 30.05.2011 17:13 nr 261 Venemaa rattur huligaanitses: 150m enne finishit grupifinish, teine suur punt, finishikiirus 30-40km/h Ta huligaan lükkas selja tagant jõuga ühte eespoolsõitjat sadulast, tekkis kõikumine ja dominoefekt ja vka ahelkukkumine. Kas ei oleks, neid selliseid, eelnevalt võimalik allkirjastada ja informeerida, et Eestis on teistsugune jalgrattaga sõitmise kultuur.


text: Hotellid Cumbria (krahvkond), Suurbritannia - teie põnevate linnaretkede alguspaik. Grange-over-Sands hotellid orientiiri Grange-over-Sands Station ümbruses – Hotels.com abiga on lihtne leida Grange-over-Sands hotell orientiiri Grange-over-Sands Station ümbruses, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida Grange-over-Sands hotell orientiiri &Landmarks ümbruses. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


text: Parlamentaarne demokraatia on habras Vaheaja-komet ohustab parlamentaarse demokraatia toimimist ning võib võtta edaspidi isu eelnõudele Riigikogu komisjonides sisulisi parandusi teha. Kui Kadri Simson viimaselt Riigikogu ööistungilt lahkus, hakkas Valeri Korb tema asemel võtma viieminutilisi vaheaegu. Tekkis elevus ja heameel – saame kiiremini koju! Keegi märkis: „Vaadake, milleni meid järjest toimuvate ööistungitega viidud on – me rõõmustame selle üle, et meie ajast kulutatakse iga hääletuse eel viis minutit, mitte kümme!“ Meenuvad eksperimendid vangide ja vangivalvurite rollimänguga. Kui piisavalt kaua mängida, hakkavad „valvurid“ arvama, et neil ongi õigus „vange“ karmilt kohelda, aga „vangid“ võtavad väikest järeleandmist suure heateona. Valeri Korb ongi hea mees, lõpuks võttis ta lausa kaheminutilisi vaheaegu ja istung ei kestnud mitte 23 tundi järjest, vaid ainult 13 tundi. Tuleva aasta riigieelarve liigub kõigele vaatamata vastuvõtmise suunas. Minult kui pikaaegsemalt Toompea-asukalt on küsitud, miks see lõputute vaheaegade võimalus õieti kodukorras sisaldub ja kas seda pole üritatud muuta. Vaheaja-kometi lõpetamine Riigikogu töökorra seadusega on jutuks olnud õige mitmes Riigikogu koosseisus, kuid iga kord on sellest loobutud. Kaalutud on Riigikogu juhatajale otsustusõiguse andmist, kas vaheaja võtmine on põhjendatud või mitte. Venitamise puhul võiks ta sel juhul vaheajast keelduda. Teine võimalus on piirata ühe fraktsiooni õigust ühe eelnõu muudatusettepanekute hääletamisel vaheaegu võtta kindla kordade arvuga. Näiteks, kui riigieelarvele on tehtud sada muudatusettepanekut, siis saab Keskerakond nad kõik hääletusele panna, kuid kuni kümme minutit vaheaega võtta saab ainult kümne hääletuse eel. Kui venitamisega otsustaksid liituda ka sotsid, on neil omakorda võimalus kuni kümme vaheaega võtta. Kuid nagu öeldud, on iga kord lõpuks otsustatud, et pole vaja – olgu opositsioonil see ekstreemne venitamisvõimalus, mõnikord tuleb ära kannatada. Pealegi opositsiooni ja koalitsiooni rollid demokraatias vahetuvad. Praeguse venitamistaktika teeb eriliseks see, et see on laiendatud ühelt eelnõult kogu Riigikogu tööprotsessi pidurdamisele ja lühikese aja jooksul on peetud koguni neli ööistungit. Riigieelarve osas on alati eriarvamusi ja seda mitte ainult koalitsiooni ja opositsiooni vahel. Neid on ka koalitsioonipartnerite vahel, samuti fraktsioonides. Mida teha, kui koalitsioonipartnerid ei jõua kokkuleppele? Kas lõputult venitama? Parem on leida kompromiss või siis otsustada, et see valitsusliit on end ammendanud. Riigikogus seevastu otsustavad lõpuks ikkagi enamushääled ja enamuse tahte kunstlik tõkestamine ei tee kellelegi head. Tegelikult kannatab selle tagajärjel parlamentarism kui selline. Osutasin, et venitamisvõimaluse kaotamisest on seni mitmel korral loobutud. Samas on Riigikogu töökorda siiski mitmel korral „ratsionaliseeritud“ ja mitte kõige paremas suunas. Näiteks on võetud eelnõude esimesel lugemisel võimalus kõigil Riigikogu liikmetel kõnesid pidada, rääkida saavad fraktsioonide volitatud esindajad. Kuid praeguses Riigikogus on Keskerakonnast lahku löönud Demokraadid, ka fraktsioonide sees on selgelt väljendatud eriarvamusi. Pole mõistlik ega demokraatlik, kui neid eriarvamusi ei lasta väljendada. Arvestades praegust eelarveprotsessi Riigikogus, võib aga karta, et esimeste lugemiste avamine vabadele kõnedele ei leia poolehoidu. Siis saab Keskerakond ju veel ühe võimaluse venitada, pidades ühe kaheksaminutilise kõne asemel paarkümmend! Riigikogu võib muutuda veel enam valitsuse ripatsiks, sest halvatud on ka tahtmine eelnõudele muudatusettepanekuid teha. Mis sest, et seadus tuleb vildakas ja me teame, mida saaks paremaks teha, aga ei – muudatusi tuleb vältida, sest need toovad kaasa vaheajad ja lõpuks on ohustatud kogu seaduste vastuvõtmise protsess. Seda kõike arvestades tuleb meil tõesti olla tänulik Valeri Korbile viie- ja kaheminutiliste vaheaegade eest. Eelnevatel öödel Keskfraktsiooni juhtinud Kadri Simson käitus ju parlamentaarse demokraatiaga nagu elevant portselanipoes! Allikas: www.herkel.net


FSB hävitas Neeva Ekspressi õhkinud mässulised(43) Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) teatas, et hävitas islamistide grupeeringu, mis osales 2009. aasta novembris reisirongi Neeva Ekspress õhkimises. FSB teatel hävitati 3. märtsil Inguššias eriüksuslaste poolt läbi viidud haarangu käigus Said Burjatski-nimelise mässulise juhitud grupeering. Burjatski ise sai operatsiooni käigus surma, vahendas Ehho Moskvõ ERR Uudiste teatel. Uurijate arvates korraldas Burjatski ka terve rea teisi terroriakte, nende seas rünnaku Nazrani rajooni siseasjade osakonnale ning atentaadi Inguššia presidendile Junus-Bek Jevkurovile. President Dmitri Medvedev on andnud juba korralduse autasustada islamistide grupeeringu likvideerimisest osa võtnud eriüksuslasi. 682 reisija ja 29 meeskonnaliikmega Moskvast Peterburi sõitnud rongi Nevski Ekspress all toimus plahvatus 27. novembri õhtul. Ligi 200 km/h liikunud rongi 14-st vagunist neli sõitis Uglovka küla lähedal rööbastelt maha ning 26 inimest said surma.


text: Paiknedes sobivalt Hongkong vaatamisväärsused, poodlemine, restoranid alas, lubab Island Shangri-la Hotel Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Iirimaa konsulaat, Ühendkuningriigi konsulaat, AMC Pacific Place vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused. Lihtsalt öeldes - kõik teenused ja mugavused, mida ootad Shangri-La Hotels and Resorts'lt, on võrreldavad Sinu oma kodu mõnudega. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell pakihoid, restoran, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, VIP korrus, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja). Hotellis on 565 imeilusat numbrituba, igaühes internetiühendus (tasuta), teler, vann, traadita internetiühendus (tasuta), triikimine. Terve päeva võid nautida treeningkeskus, välibassein , aurusaun, saun, massaaž lõõgastavat atmosfääri. Mis iganes on Sinu Hongkong külastuse põhjus, on Island Shangri-la Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


Kommentaarid - Metsateadlased: lageraie pole saatanast - Eesti Päevaleht Metsateadlased: lageraie pole saatanast - kommentaare 1-20 Registreeritud (68) Anonüümne (224) Teeks nii, et seekord kommenteeriks ainult need kel ka endal metsa on. Näita vanemaid (35)\tLaadin kommentaare... metsamaastik kujundataks Sulle meelepäraselt, siis tuleb saada maaomanikuga kokkuleppele keegi: Põhiline vaidlus käibki, et lageraied riivavad-hävitavad inimeste õigustunnet ja paikkonnast arusaamist, looduspilti ja paikkonna kujunemist mitme inimpõlve jooksul. Kõigest miski metsamajandajast puukallistaja kiire kasu ahnitsemise nimel tehakse lageraieid. Ollallaa, kui lihtne on stepirahva arusaami omandada. Püsival kujul rahvale lähedastes kohtades tuleb metsa kasvatada ja tegelikult see ongi raske ülesanne, pole uudiseks aga kuidas teisiti hoitakse enda keskkonda... Kas lageraietega just enam silma jäävates paikkondades? Mu jutt ei ole jäägitult lageraie vastane aga siin peab tasakaalukaks jääma. Just inimeste elukohtade piirkonns ja kuskil ka vahetus läheduses peab ka loodus st. mets käe-jala juures olema. Inimpõlvede paikkonnatunnetus ja väljakujunenud arusaam loodusest käib põhiliselt meil Eestis koos metsaga ja loodust tunnetatakse metsa kaudu. Avar lage väli on miski sissesõitnud rändrahvaste kultuur ja meie kiidame aga takka ja ometi ma pole lageraiete vastane. Kuid kuskil peab tasakaal leidma metsa juures seda metsa mitteomanud elanikkonna ja metsaomaniku vahel. Enamikus kohas on metsaomanik riik ise. to Õlle Õllesson keegi: Olen küll ulme-näiteid toonud, et hommikul ärgates teadvustame järsku: Tallnna vanalinna polegi. Kas siis on Lasnamägi saanud Eesti pealinnaks? Tervikuna nähakse ja ajalooga kujuneb üks koht omaseks. Nii ka metsaga, mis kasvab mitmeid ja mitmeid inimpõlvi kuskil inimeste läheduses ja järsku teda enam pole. See on tselluloosiks või seebiks keedetud mõne rikkuse jahija heameeleks. :D Vist käis kunagi idee läbi riigimets ja riigi metsamaa erastada. Oh õudust. Mis tolle jobuga siis ette võetakse... :DDDDDDDD .... DDDD Mina müüsin oma jõgeva metsa maha. Nüüd on lagedaks tehtud. Tubli. Peaks ka oma metsa ära müüma. Vast tuleks lapsed Eestisse tagasi. Vabariigi. algusaastail oli 25% Eestist metsa all, nüüd 52 % . Söör krat: Mina müüsin oma jõgeva metsa maha. keegi: Nüüd oled ilge rikas. (Metsa müügiga rikkaks saanud - naerukoht.) Püsimetsa majandamisel (kui võimalik) ei jätkuks sul aega siin kommenteerida aga ehk raha tuleks ja mets ka alles. Ja nüüd proovi toestada, et sina oled Eesti patrioot. Alkoholi pärast on sinul pidev vingumine, esivanemate metsa müüd maha on koik eestipärane.Konts oled! Kõii kes vähegi süvenenud numbritesse ja teavad mis metsades REAALSELT toimub, nende jaoks on need teadlased hullemad kui bolsevikud. Häbi teil olgu, limukad!!! nõukaajal käis aktiivne lageraie ja nüüd on tol ajal istutatud või isekülvi teel uuendatud metsad raieküpseks saanud. ma ise olen kooliajal hektarite kaupa lankidele metsa istutanud, nüüd on need metsad juba vanad. järgmised 10-15 aastat raiutakse palju, siis tuleb jälle pikem paus, kuni uued metsad on raieküpseks saanud. LAGERAIE ning ÜMARPALK SADAMASSE - otse SOOME! Omamaised väärindustehesed - ISEGI UURIMA EI HAKKA! LAGERAIE ning ÜMARPALK SADAMASSE - otse SOOME! keegi: Noh niipaljukest on seesinane maaülikool neid saekaatri omanikke (pollid ja kohavad jne..), sekretäre ja metsa valdkonna riigiametnikke õpetanud, et palgist ikka tehakse saematerjali. huvitav kuidas saab olla lageraie metsa uuendamise parim lahendus ? langetame 100 suurt puud, nt kuuske, mändi. istutame asemele sama palju noori puid. nädalaga langetasime 100 puud, 20 aastat kasvavad uuesti suureks. loll jutt ju, et see on parim asi. langetame maailma kõik puud ja istutame uued, siis kükitame kõik 20-30 aastat ilma puiduta. xx: Puud on taastuv loodusvara, mitte inimesed. Kust üldse tuleb see puukallistajate komme puid ja inimesi samastada? keegi: Kes kallistab puid? Puukallistajateks määratled sina inimesi ja sellest võtavad ka su lapsedki õppust nagu mõnitades. Inimeselt rebida hingestatud vaatleja omadused ära ja mitte seda kanda väljaspoolsetele nähtustele üle siis pole puidul isegi rahalist väärtust. Pole ka metsas kasu saamist ja näiteks seenel käik ning marjade korjamine on inim-bio-robotile motoorne käte liigutamine - hingetu tülpunud elu. Mets on elukeskkonna osa ja paikkonna määratleja, kuigi lageraie muudab maastikku ja seega looduspilti ning kaotab orientiirid - need on hingestatud omadustega seotud. Sinusugse vaade metsale kaotaks isegi rahalise mõtte või väärtuse. Võta nüüd kinni: kes siin puid kallistab? Kas tõesti pole võimalik metsa majandada nii, et "puude taga näeks ikka metsa mitte hingetut maailma"? Ma ei oskagi teisiti mõelda. metsamajandaja järglasi värdjateks nimetades ei pea sa ennast temast mitte ainult paremaks, vaid kõige-kõige targemaks maailmanabaks. loodetavasti hakkab sul mingil õndsal hetkel oma jutu pärast piinlik. keegi: Metsaärikas või sel eesmärgi kasvataja või massraiet soosiv tüüp nimetab mind puukallistajaks siis märgistatakse teisi oma võimu järgi - värdjalikkus. Rääkige asjast ja ilma hinnanguteta. (puukallistaja-puukallistaja-puukallis taja-puukallistaja) Kah 40 + ha. ja 20 aastat omamiskogemust. Paraku ühevanuselist kuusikut turberaiega saab ainult solkida. Ürask kohe seljan. Erivanuselist segametsa saab valikraidena ka kasvatada. Saab, aga juurdekasvus pikema aja peale okaspuu osas tuleb kaotus, ka kask ei kasva vanade puude lähedal hea meelega - tahab noorena palju valgust. Lageraie puhul kaovad pohlad, seened, mustikad jms. Püsimetsana need ei kaoks. Kulla inimesed, minge korra oma umbsest linnakorterist välja, päris metsa. Lõuna-Eestis oli juba eelmine nädal mustikas lilla tooniga, nüüd täitsa küps. Jagaks pilti, kui siia vaid saaks. Metsas käidud nähtud. Ainult mingi linnatola võib siin midagi mustikatest rääkida sellise põua peale... ja veel lageraielangil. No tule taevas appi! mustikas ei kasva lagedal. Selleks, et mustikale marjad külge tuleksid peab taim olema oma 20 aastat vana. Metsa kasvatatakse kirve abil See "vanasõna" võib pärineda möödunud sajandist nagu ka "mets on vaese mehe kasukas". Tartu end "semiootikuteks" nimetavad demagoogid pole eesti folkloori seost metsaga tõendanud. Just. Kirve, mitte harvesteri abil. Kirvega ei jõuta sellist laastamist teha nagu masinatega. Tõsi -- juhul, kui metsa vaadelda ainult kui puitu ja rahaks konverteeritavat ressurssi. Kui vaadelda seda kui ökosüsteemi ja pealegi esteetilist ja kultuurilist väärtust, siis on pisut teine teema. Eesti NSV ajal raiuti aastas 4 miljonit tihumeetrit, nii aastakümneid, praegu raiutakse aastas 12 miljonit, ja nii mitmeid aastaid. Enamus tihusid raiutakse riigimetsadest. RMK on aastakümneid tegutsenud riigimetsades nagu rüüstaja ja röövel, juhatus on heldelt makstud + preemiad. Kes seda on lubanud? Poliitikud muidugi, kes on istunud RMK nõukogus. meie kõigi ühine vara on hävitatud, sest uus mets kasvab vähemalt 60 aastat. Ei noh , eks see valitsuse jutt on õige et haritud inimesi meil vähe. Eriti metsandusega tegelejaid . Kui endal ei jagu siis tooge no aafrikast mõni pagulane pukki - pidid ju teised hirmis haritud olema, saab meile ka asjaliku metsamehe. ilma rahata saab ka süüa tõesti. prügikastist. ma loodan, et linnavurled hakkavad ka millalgi aru saama, et maal ei jookse toit iseenesest ja tasuta taldrikule. Miks prügikastist? Metsas on marju ja seeni. Kes veel ei oska teha lageraiet, tuleks õppida Saaremaal Võhmal elavalt Heli Speek. Pole vaja olla omanik, pole vaja maksta maamaksu jne. Lihtsalt võltsi volikiri oma nimele, võta keskkonnaametist luba ja asi ants. Omanikud pidid olema lollid, kellega pidi hakkama saama. Võltsitud volikirjal on ka selle värdja isikukood: 44805150276. KIrjutada ja nõu küsida võib ka kirjalikult aadressil: Kase talu, Võhma küla. Kui sünniaastat vaadata, siis kasutatakse vanurit tankistina. Ilmselt jagatakse konsultatsiooni telefoni teel. See peaks huvitama paljusid, kuidas võtta maha omaniku metsa võltsitud paberitega. Tel.54509838, 4570672. ärge tulge mulle sügisel rääkima et ma oma kardulipõldu veel paara aastat suuremaks kasvataks ! ma hakkan sinu targa jutu peale sügiseti kartulit valikulselt võtma keegi: Järjepanu aastaid Ilma tulu saamata ei saa püsivalt metsa kasvatada. Minule jõudis alles EV taastamise järgselt kohale, et metsas tehakse lageraieid. Riigikorra muutus andis maa koos metsaga tagasi aga nüüd ollakse metsast ilma ja raha ka ammu on otsas. Songermaal kasvab küll päris suur padrik, kohati rägastikuga aga saadud raha eest (metsaomanikud suured rikkad ju) ei suvatseta isegi harvenduslikku raiet ette võtta. Kus see raha jäi? Püsivalt kasvava metsa hooldamisega, kui inimesel on vähekenegi tahtmist oleks mets alles ja ehk teenitakse tulugi. Nüüd teenivad tulu lageraietega metsaomanikest puukallistajad ja puukallistajatest tehnikumi õpetajad (need artikli autorid - miskid järjekordsed teadlased) keelitavad ilgelt keerulist ja töömahukat metsamajandusviisi uuesti kasutusele võtta. (kartulit võetaksegi valikuliselt valmimise aja järgi) Järjepanu aastaid Ilma tulu saamata ei saa püsivalt metsa kasvatada. keegi: Lisas. Kui nii tegutsetakse aastaid ja kümneid aastaid siis nii on võimalik metsast ka tulu saada ja loodushoiuga tegeleda. Kuid meil on kasulik mets maha müüa ja siis ollakse küll natuke aega rikkad. meil on kasulik mets maha müüa ja siis ollakse küll natuke aega rikkad keegi: Jagage see saadud nuts 80 aasta peale ära, noh võibolla on pudelikorjajast veidi suurem kuu tasu. Metsaomanik põline rikas... :) Sõda pole midagi muud kui inimkonna efektiivne uuendamine.. Uuendamine ei tähenda veel kvaliteeti. Tuli pole muud kui kinnisvara efektiivne uuendamine! Amputeerimine pole midagi muud kui jäseme efektiivne uuendamine! Aga kas peab siis kogu metsa korraga uuendama? lageraiega saame kultuurmetsa kus tuhendete liikide asemel on kümned liigid. Looduses peab tasakaalu jaoks olema ka vana metsa, muidu lihtsalt surevad meil paljud liigid välja. Kas tegu on metsateadlastega või raieteadlastega??? See "eesti ajal oli metsa poole vähem" on juba ammu ümber lükatud. Sel ajal loeti metsaks ikka õiget metsa. Igasugune metsheina ja -karjamaad metsaks ei loetud, tänapäevase arvestuse järgi oleks need täieõiguslikud metsad. Sama soode ja rabadega, mis moodustavad suurema osa sellest, mida sina loed "rangelt kaitstud metsaks" Rääkimata sellest et tolleaegne möödistemine oli ikka midagi muud kui tänapäeval. Sood ja raba ei ronitudki möötma, metsa alla läks kirja see mis möödetud ja mille kohta kindel teave oli olemas üle 5 meetri kõrguste puude kohta hektaril. Täna Eestis kasutatav metsa definitsioon, erineb muide oluliselt ka rahvusvahelisest määratlusest. Meie metsastatistika on poliitikute arusaamadest, aga mitte metsauurijate arusaamadest lähtuv. Ei ole seda metsade pindala kahekordistumist võrreldes sajanditagusega keegi eriti veenvalt ümber lükanud. On erinevaid arvamusi, kus kohati aetakse segamini maakasutus ja maakate. Maa kasutusotstarve võib olla näiteks elamumaa, heina -, põllukultuuride - või metsa kasvatamine või loomade karjatamine. Aga karjamaal võib olla tihe puu- või põõsarinnerinne ja ka alepõllud olid suurema osa ajast kaetud puittaimestikuga. Nõmme linnaosa majad Tallinnas asuvad samuti üsna tiheda puurinde all. Mihkel Servinski, Statistikaameti peaanalüütik, kirjutab arhiividokumentide põhjal selle aasta 9. jaanuari Maalehes, et: "1927. aastal oli Eestis metsamaa pindala 0,95 miljonit hektarit ja see moodustas vabariigi üldpindalast 20,5%". See on maa, mida kasutati metsa kasvatamiseks ja mis hõlmab ka metsata metsamaad, aga ei sisalda arvatavasti hõreda puu- ja põõsarindega maid, mida kasutati karja- või heinamaana. Metsaregistrist (2017. aasta algus) saame päringuga korraldatud metsamaa (1,63 miljonit eraldist pindalaga 2,07 miljonit ha), millel kasvavate puistute täius on üle 30% (jätame välja lagedad alad ja harvikud), kogupindalaks 1,71 miljonit hektarit. Puistute pindalaks nii metsakorraldusega kaetud kui katmata metsamaal on statistilise metsainventuuri järgi (Aastaraamat Mets 2016, tabel 1.5.1\tPuistute pindala muutumine 1958–2016) meil praegu 2,14 miljonit hektarit. Kui sellest näiteks ka 0,1 miljonil hektaril mahajäetud viljakamatel metsastunud põllumaadel (need on mõnede arvetes võsametsad) Euroliidu toetuste najal kiiresti rapsipõllud tehtaks, siis see pilti oluliselt ei muuda ja võrreldes sajanditagusega on meie metsade pindala kahekordistunud. Mulle meeldib alati, kui peale adekvaatset faktidega kommentaari pole ühtegi internetitarga vastulauset paljudes lageraie kohtades kasvab kõik muu peale metsa, kas sellele on mingi kontroll. See mis sinna asemele kasvab on umbes nagu vesivõsud vanadel õunapuudel. Täiesti uskumatu on vaadata seda lollust ja ajupesu, millega teadusmõtlemist nn rohelisemaailmavaatelised tapavad. Me ei ela kuskil Lihavõttesaarel, kus tuul ilma metsata mulla ookeani puhub. Kui metsamaa jääb metsamaaks, siis noorendikus lisandub puitu potensiaalis rohkem kui kõdumetsas. Ja pole vaja rohkem üle mõelda. Tegelt pole teadustki tarvis. Mine jaluta ja vaata lihtsalt. Heina niitmise võiks ka ära keelata. Sitikatel pole elukohta jne. Kuid vastupidi. Puisniite niidetakse regulaarselt mitu korda aastas, et liigirikkust arendada. Lageraiet ei tehat kord 100 aasta jooksul vaid tihedamalt. Kuusk kasvab 150 aastaseks, mänd 300 - metsakeeniuste ja -maffia jutu järgi aga on "40 aastaselt raievanus käes" ja "50 aastaselt mädaneb raudselt juurepessu kätte ära". (NB! Need keeniused jätavad mainimata, et juurepess levib just suviste raietega harvesteri ratastel metsast metsa ja see on põhjus, miks lageraiumata jäetud aga harvesterist räsitud naaberpuud peatselt mädanema hakkavad...). ..ikka sündind idikad Nüüd siis Rmk palgal juba teadlased?Siristavad,seda,mis rmk-le kasulik? just nii metsamees RMK plaanimajanduslikku lageraiete plaani on asunud toetama nõukogudeliku kasvatusega "metsateadlased", kelle olemasolu ripub ära metsafirmade musta äri õigustamisest. Artiklist võib lugeda, et "teadlane" nimetas RMKd küündimatuks, oskamatuks, kuna oskajaile oleksid ka muud raieliigid sobilikud. Sama "teadlase" arvates mets=palgipõld, kuna muud elu ta seal näha ei oska saklased tegid omal ajal samuti lageraiet juutide seas, geenide uuendamiseks. Kõige efektiivsem uuendamise viis? Äkki on siis "uuendamine" ise saatanast? Põletame kodu maha, et seda uuendada. Vahetame naist (meest), et perekonda uuendada. Hülgame oma lapsed, et... Uuendamine = revolutsioon, aga tahaks nagu evolutsiooni... Keegi ei keela hakka pihta Lageraieteadlased ajavad ikka oma joru.Tundub et RMK sponsoreeritud teaduskonnast haridus omandatud.Mis kõige hullem seal ei õpetata vist üldse muud kui seda kuidas metsast tankiga üle sõita.Keegi ei ütle mis saab metsloomadest,lindudest,kogu ökosüsteemist....ahjaa,see kaldub vist emotsioonide valda.Rumalatele inimestele tehakse lihtsalt selgeks,et mets ongi selleks,et mingid puupead saaks selle raha vastu vahetada ning siis oodata 70 aastat,et uus kasvaks.Nii lihtne ongi meie rahva ühisvara üle otsustada,et kogu meie mets on "majandusmets" mille saab lõdvalt ja karistuseta maha ärida,kõik on kinnimakstud seadustega tagatud..Keda te lolliks teete,härrased! Just need kõige agaramad looduskaitsjad ja rohelised ei tea isegi nii elementaarseid asju. Ja jauravad veel kuidas põlismets on see liigirikkaim keegi: Paluks vähemalt ühte lausetki liigirikkuse kohta, milline siis võib olla vanas metsas ja milline on püsimetsas ja milline on lageraie eesmärgil metsas. Too oma tarkus nüüd ühe lausega esile, puukallistaja. keegi: Tallinna kopatanud mutt võib arvata, et on metsanduseala õppimise järgselt targaks saanud. Ometi käib iga inimene omi mõtetega looduses ringi (kooliõpetaja, müürsepp, taksojuht, muusik, arvutispets jne :D jne...) ja ei vaatle metsa teadliku pilguga aga nii suurtest muutustest saab iga-üks aru... Kui temale omaseks saanud ümbrus on kadunud, rääkimata muudest taimestikust metsaalusel maal, järel on songermaa. Maamajade ja maakodude läheduses on metsast lageraie-massilise raie järel tühi auk siis sinu koolipingimula (või mõni nädal kuskil ürgmetsa piirialal "maaülikooli" ei midagi tehes labrakat pidades) mula "elementaarsusest" väärib veidi teist juttu... Koos nende õpetajatega. just need kõige agaramad looduskaitsjad ja rohelised ei tea isegi nii elementaarseid asju keegi: Just põhiline meelehärm ongi selles, et lageraied on väga massiliselt paikkondade maastikupilti muutnud. Ja siis ei tohi rääkida, et võibolla 20-30 aasta pärast on noorendik uuesti seal kasvamas - inimene elab aga tänases päevas. See ongi põhiline lageraiete vastasus olnud. - Ja muidugi looduse hävitamine on see samuti. Sestap eestlasele ongi mets loodus (nagu sünonüüm) ja loodusesse pääs peab olema käe-jala juures. Muidu pääseme ainult prügistatud maantee äärde, tolmusele tänavale jalutama kuni siis eratee keelumärgini... Metsas jalutamine, jooksmine, oma mõtetega koos olemine, ka aja maha võtmine ei pea ainuüksi kuskil looduspargis kättesaadav olema... Kopitanud Tallinna muti kombel, korra autoaknas välja kiikav pilk ja ehk suure vaevaga laudteel jalutades. Inimeste elukohtade lähedal peab mets püsivalt kasvama. (Rääkimata veel seesugusest mõttest, ronitakse juba otse looduskaitsealadele lageraieid läbi viima. Mis tähendab, et Eestis on kvaliteetse puidu varud otsas. Võite ka oma metsaala õppetoolid kaotada, sest need on oma töö teinud. Mets koos puudega on kohe nii ära kallistatud.) Muu maailma metsateadlased räägivad natuke teist keelt. Mets ei ole ainult puud, vaid terve ökosüsteem. Iga totaalne masinatega ülekäimine on metsavastane kuritegu. Uute puude istutamisel taastuvad ehk küll puud, kuid mitte nende all kokkulitsutud pinnas, mis on välja kujunenud paljude sajandite jooksul. Lõpuks taastubki sellest mingi tehispuistik või puuistandus, aga seda ei saa enam ökoloogiliselt terveks metsaks nimetada. "Litsutud pinnas" ei taastu? Linnameeste sonimised muutuvad järjest segasemateks. Kes sulle sellist juttu rääkis, mõni puukallistaja? Või oled ise kodukootud mullateaduse Einstein, kes tegi just jalustrabava avastuse? Jah, jalataldade all maha litsutud rohi ju ka on hävinud igaveseks.


source: CulturaX

text: Vitakraft papagoide maius Kräcker mandlite ja viigimarjadega, 2 tk Vitakraft papagoide maius Kräcker mandel&viigimarjad N2 (180g). Täiendsööt papagoidele mandli ja viigimarjadega on täiusliku maitsega ja aitab rahuldada liigiomaseid käitumisvajadusi. Kolmekihiline küpsetatud krõbe maius naturaalsel puupulgal.


text: CV eesmärk Koostades oma CV-d on Sinu eesmärgiks veenda tulevast tööandjat selles, et just Sina oled sobiv kandidaat antud ametikohale. Seetõttu analüüsi, millised on just antud ametikohale esitatavad nõudmised. Lisaks konkreetsele kuulutusele või informatsiooniallikale on kasulik otsida täiendavat informatsiooni antud firma kohta kas interneti vahendusel, ajakirjandusest või muudest allikatest. Järgmise sammuna analüüsi enda senist kogemust, omandatud teadmisi ja oskusi ning hinda, millised Sinu omadused vastavad kõige paremini esitatud nõudmistele. CV põhilised alajaotused on: ISIKUANDMED - Nimi - Sünniaeg ja –koht - Rahvus - Aadress, telefoninumbrid – märgi need telefoninumbrid, millelt Sind on kõige lihtsam ja kiirem kätte saada (soovitav on lisada ka e-maili aadress) - Perekonnaseis, laste arv ja soovitavalt ka nende vanus. HARIDUS - Hariduskäik (keskharidus, kõrgkoolid, omandatud erialad/kraadid, aastaarvud) - soovitav on alustada viimati lõpetatud õppeasutusega. - Täienduskoolitus/Kursused – soovitav on nimetada just need kursused, mis on antud ametikohale kandideerimisel olulised. TÖÖKOGEMUS Soovitav on alustada praegusest/viimasest ametikohast ning liikuda siis kronoloogiliselt esimese töökohani. Oluline on märkida ametikohtadel töötamise aeg ning lisaks aastaarvule ka kuud. Töökohti iseloomustades too välja järgmised alajaotused: - firma nimi, soovitavalt ka firma tegevusala või lühiiseloomustus; - ametikoht; - peamised tööülesanded, alluvate arv. KEELTEOSKUS Oma keelteoskust analüüsides hinda, kas saaksid aru Sulle esitatavatest tööülesannetest ja kas suudaksid ennast arusaadavalt väljendada. ARVUTIOSKUS – märgi need arvutiprogrammid, mida oskad kasutada. MUU INFORMATSIOON - Hobid – kuulumine liitudesse, ühendustesse, klubidesse, vaba aja harrastused (sport, muusika, lugemine, fotograafia jne). Hobid näitavad Sinu üldist aktiivsust ja huve ka väljaspool tööd. - Autojuhtimisoskus - Lisaks täiendav informatsioon kui soovid ise midagi täpsustavat välja tuua. SOOVITAJAD Kui oled alles oma karjääri alguses (nt. üliõpilane või äsja kõrgkooli lõpetanu) palu oma juhendajat, et ta kirjutaks Sulle soovituskirja. See peab sisaldama nii Sinu kohustusi ja ülesandeid kui saavutusi - faktid on alati usaldusväärsemad kui üldised hinnangud. See nõuanne on kehtiv ka juba karjääriteinud spetsialistidele, kuna üha enam mõjutavad hea töökoha saamist eduka intervjuu kõrval ka eelmiste tööandjate positiivsed soovitused. Võiksid lisada vähemalt kaks soovitajat, kellega võib ühendust võtta ja Sinu kohta täiendavat informatsiooni küsida. Oluline on, et Sa oled nende inimestega koos töötanud või nad on olnud Sinu juhendajad koolis/kursustel ja oskavad hinnata Sind töösituatsioonis. Samuti oleks hea, kui oled eelnevalt küsinud nende nõusolekut Sinu kohta soovituse andmiseks. Soovitused CV koostamiseks - Jälgi, et Sinu poolt esitatud informatsioon oleks hästi struktureeritud. Sinu CV-d on siis lihtsam lugeda. - Mahuta oma CV maksimaalselt kahele leheküljele. - Kasuta lihtsat stiili nii ülesehituses kui kujunduses. - Jälgi, et CV ei sisaldaks fakti- või kirjavigu. - Kontrolli üle firma ja ametikoha nimetus, kuhu kandideerid, samuti kõik CV-s sisalduvad aastaarvud, telefoninumbrid ning aadressid. - Ära kirjuta CV-sse üleliigset informatsiooni, mis ei ole otseselt seotud Sinu kandideerimisega. Dokumendi koostas konsultatsioonifirma Mercuri Urval.


CH_0050 1987 Hiina röövlinnud kotkad loodus fauna 4 tk MNH (117939346) - Osta.ee CH_0050 1987 Hiina röövlinnud kotkad loodus fauna 4 tk MNH Eseme ID: 117939346 Eseme ID: 117939346 Seisukord: uus Tarneaeg: 5 päeva


source: wikipedia

text: Rehielamu (ka rehemaja, rehetare) on hoone, kus eluruumid ning vilja peksmise ja kuivatamise koht on koondatud ühe katuse alla. Oma klassikalisel kujul koosneb see kolmest põhiosast: rehetoast, rehealusest ja kambritest. Rehielamu oli talu tähtsaim hoone. See ehitati tavaliselt esiküljega õue poole. Rehielamu täitis elamu, rehe, lauda, töö- ja hoiuruumi ning paiguti ka sauna ülesandeid. Arvatavasti hakkas rehielamu välja kujunema I aastatuhande lõpus pKr ja oli algul kerisahjuga suitsutuba, mis täitis ka rehe ülesandeid. Hiljem lisandus rehealune. Rehielamu klassikalise vormi väljakujunemisperiood oli 15. sajandi lõpust kuni 17. sajandini, mil see muutus Eesti alal domineerivaks elamutüübiks. Lisaks Eesti alale olid rehielamud kasutusel Põhja-Lätis Vidzemes ja varem ka vadjalastel. Eesti alal kujunes kaks algupäralt, plaanilt ja ehituselt erinevat rehielamu tüüpi: põhjatüüp ja lõunatüüp. Areng Baltikumi põhjaosa niiske ja lühikese vegetatsiooniperioodiga kliima on tekitanud vajaduse vilja kunstlikult kuivatada, eriti pärast seda, kui 2. aastatuhande alguses sai põhiliseks leivaviljaks talirukis, mille kuivatamine pidi uue külvi jaoks toimuma kiiremini. Vilja kuivatati ja vähesel määral ka peksti inimeste tolleaegsetes talvistes elamutes – ahjuga köetavates suitsutubades, mis soojal aastaajal nagunii tühjalt seisid. Need nn elurehed, mis täitsid nii eluaseme kui rehe rolli, levisid ennekõike Eesti alal ja olid vaheastmeks rehielamu kujunemises. Mujal kuivatati vilja peamiselt selleks spetsiaalselt rajatud hoones. Alates 14. sajandist kliimaolud järkjärguliselt halvenesid (eriti raskeks kujunes 16.–18. sajandi väike jääaeg) ja üha kesksemaks toiduviljaks muutus karmi ilmastikku paremini taluv talirukis. Samal ajal viljakasvatus laienes, osaliselt seoses viljahindade kasvu (eriti hinnas oli just suitsurehes kuivatatud hästisäiliv vili) ja viljas makstavate mõisakoormistega. Suuremate viljakoguste peksmiseks ja kuivatamiseks ehitati mõnikord teine rehi juurde, otstarbekamaks lahenduseks osutus aga olemasolevale elurehele viljapeksuplatsi ehk algelise rehealuse juurde liitmine. Rehielamud erinesid üksteisest rehetoa ja rehealuse laiuse ja kõrguse poolest. Kaheruumilise elurehe puhul võeti rehealusena kasutusele eeskoda, mida ehitati avaramaks. Sellest kujunes lõpuks Lõuna-Eesti tüüpi rehielamu, kus rehetuba ja rehealune on ühelaiused ja ühekõrgused. Samasugused on ka Vidzeme rehielamud. Ühest ruumist koosneva elurehe puhul ümbritseti see igast küljest algselt lahtise rehealusega, millele hiljem rajati rõhtpalkseinad. Nii olid rehetoal nagu topeltseinad, mis hoidsid toa soojana, kuid raskendasid valgustamist. Selline hoone oli Põhja-Eesti tüüpi rehielamu Selle hoonetüübi rehetuba oli rehealusest kõrgem ja kitsam, kuid nad olid ühe katuse all. Rehetoa juurde jäid räästaalused, kuhu ehitati kitsad rehetoast madalamad ruumid (kamber, eeskoda, aganik). Esimest korda on rehielamut nimetatud 14. sajandil. Arheoloogilises aineses võib rehealuselaadseid ehitisi tuvastada alates 15.–16. sajandist (kaevamised Varbola lähedal ja Olustveres). 16.–17. sajandil täiustati ja suurendati rehetoa ahju, mis võimaldas edukamalt vilja kuivatada, leiba küpsetada ja ruumi soojana hoida. Kambrite tähtsus jäi esialgu väikeseks. 16.–17. sajandi rehielamute kambreid kasutati panipaiga ja mõnikord ka suvise eluasemena, samas puudusid isegi osadel hilisematel rehielamutel kambrid sootuks. Küttekollete täiustumine võimaldas hiljem siiski kambreid mitmekülgsemalt elu- ja majandustegevuseks kasutada. Arvatakse, et rehielamu kõrge õlgkatus hakkas levima alates 15.–16. sajandist, vahetades välja suhteliselt lameda kasetohu või mätastega kaetud kisklaudadest katuse. Rehielamu oli oma põhikujul välja arenenud 17. sajandiks ja saanud selleks ajaks ühtlasi Eesti ala domineerivaks elamutüübiks. 19. sajandi II poolest algas rehielamu taandumise aeg, mil ehitati eraldi elumaju rehest lahku, algul peamiselt Lõuna-Eestis, hiljem ka mujal. Kui vana rehielamu oli veel kasutuskõlblik, täitis see rehe ülesannet. Suurtes ja jõukamates Mulgimaa taludes ehitati siiski ka eraldi rehtesid. Põllumajanduse areng, rehepeksumasinate kasutuselevõtt ning kaasaegsete viljakuivatite ehitamine talude juurde muutsid rehehooned tarbetuks, 20. sajandi alguses jäid need valdavalt kasutuseta, lõpetati ka uute rehielamute ehitamine. Ehitus Taluhoonete seinad ehitati peamiselt rõhtsalt paigaldatavatest palkidest. Seinte alla süvistati pinnast vundamendi tarbeks väga vähe või üldse mitte. Iga välisnurga ja sise- ning välisseinte liitekohtade alla pandi nurgakivi ehk plint. Vahepealne seinte alune osa võidi jätta tühjaks või täita kividega, mille vahed tihendati kas savi või lubjaseguga, mõnikord laoti kivid ka ilma sideaineta. Selline tihendatud vundament, mis pakkus kaitset külma, tuule ja kahjurloomade eest, ehitati tavaliselt elumajadele ja tallidele. Elamu soojapidavuse suurendamiseks rajati sageli seestpoolt välisseina äärde palgiga piiratud 20–30 cm kõrgune muldvall ehk muldpink. Rehielamu ehitati Eestis tavaliselt ristpalkmajana, kus omavahel ristuvad välis- ning ka siseseinad ühendati palkide nurgaseotiste ehk tappidega. Rõhtsalt paigaldatavad palgid varati, lisaühenduseks kasutati salapulki ning palkide vahed täideti tihedalt samblaga. Põrandad tehti Põhja-Eesti ja saarte paealadel paekiviplaatidest, mujal oli kasutusel savist, kruusast ning lubjast koosnev kõvaks tambitud maapõrand (mitte segi ajada muldpõrandaga). Rehielamu keskne ja kõige olulisem ruum oli küttekoldega rehetuba. Rehetoa palklagi varati nagu seinadki, lisaks kaeti lagi savi ja mullaga, et tuba soojem püsiks. See oli kogu aasta elutuba, kuid sügisel rehepeksu ajal kuivatati seal vilja, seal töödelgi ka linu. Kuni 19. sajandi keskpaigani olid rehetoad akendeta, valgust saadi lauaga suletava ava (pajaaken) kaudu, aknaid hakati tegema 19. sajandil. Uksed olid madalad ja kõrge lävepakuga. Rehetoa taganurgas asus suur pae- või maakividest reheahi, mille ees lahtisel leel asuvas pajas valmistati perele toitu ja loomadele sööta. Reheahi oli 19. sajandi lõpuni korstnata, kütmise ajal lasti suits välja pajaakna ja rehetoa välisukse kaudu. Rehealune oli põhiliselt majandusruum, mille esi- ja tagaseinas oli lai värav, kustkaudu sügisel vili sisse veeti. Seal peksti reht ja tuulati vilja. Talvel hoiti rehealuses koduloomi, eelkõige hobuseid ja sigu, ülal peentest palkidest laudil aga heina ja põhku. Samuti kasutati rehealust veokite ja hobuseriistade hoidmiseks. Pulmade ja muude pidude puhul oli see tantsuruum, suviti paiknes seal sageli söögilaud. Kambrit on esimest korda mainitud alles 17. sajandi allikates. Kaua aega oli see kütteta ja väikese pajaaknaga ruum, mida kasutati hoiuruumina ja kus suvel magati. 19. sajandi alguses sai kamber väikesed klaasaknad, ruumi köeti reheahju külje või soojalõõriga ning ka rehetoa ust lahti hoides. Kambrit hakkasid esmajoones kasutama peremees ja perenaine koos väikeste lastega, teised täiskasvanud ja vanemad pereliikmed jäid edasi rehetuppa. Sajandi teisel poolel kambrite arvu suurendati ning lisandus köök, pandi juba ka laudpõrand ning laudlagi. Eeskamber jäi taluperele, tagakamber peremehele-perenaisele. Vaata ka Arhitektuuri mõisteid Eramu Palkmaja Pikkmaja Taluarhitektuur Talumaja Talumuuseum Viited Välislingid Rehielamu ERM rehielamust Infot rehemaja omanikule Eesti Vabaõhumuuseumi veebilehel Rasmus Kask "Millist kaitset vajab rehielamu?" Sirp, 23. märts 2018 Rehielamu põhiplaan. Carl Robert Jakobsoni Talumuuseum Tammsaare-Põhja talu vana rehielamu. A. H. Tammsaare muuseum (Vargamäe) Maaehitised Talu Eesti taluarhitektuur Eesti etnograafia


Kohtla-Järve korteripõleng nõudis inimelu(3) Esmaspäeva õhtul Kohtla-Järvel puhkenud korteripõlengus hukkus mees, teise põlevas korteris viibinud mehe andsid päästjad meedikute hoole alla. Häirekeskusele teatati kell 20.40 tulekahjust Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Aruserva tänava eluhoone korteris. Sündmuskohale saadeti neli päästeautot Kohtla-Järve ja Jõhvi päästekomandodest, operatiivkorrapidaja ja kiirabiauto, teatas Ida-Eesti päästekeskuse pressiesindaja. Päästjate kohale jõudes põles kolmanda korruse kahetoalises korteris kušett ja kokkukuhjatud riided. Põlevast toast tõid päästjad välja mehe, kelle elu päästa ei õnnestunud. Suitsu täis kõrvaltoast päästeti mees, kelle kiirabi meedikud haiglasse toimetasid. Päästjad kustutasid diivani ja kolme ruutmeetri ulatuses põlenud põranda kella 21.32ks. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel. Tänavu on Eestis tulekahjudes hukkunud 18 inimest, neist neli Ida-Virumaal.


text: Uganda on merepiirita riik Ida-Aafrikas, mis piirneb idas Keenia, põhjas Lõuna-Sudaani, läänes Kongo DV, lõunas Rwanda ja Tansaaniaga. Uganda lõunaosas on Victoria järv. Alates 1962. aastast, mil Uganda iseseisvus, kuulub Uganda Briti Rahvaste Ühendusse. Loodus Riik asub laial avatud platool, mis on merepinnast 900–1500 m kõrgusel. Aluspõhi koosneb vanadest kristallkivimitest. Ugandas on palju järvi ja soid, mis katavad 15% riigi pindalast. Victoria järve ja Kyoga järve vesi voolab Niiluse ülemjooksu lisajõgedesse. Läänepiiril on suur org, milles asuvad Rutanzige järv, George'i järv ja Alberti järv, ja Ruwenzori mäestik, mida seostatakse uinunud vulkaanidega. Mäestiku kõrgeim tipp on Margherita mägi (5109 m). Idas lõpeb Uganda platoo samalaadse oruga. Idas paiknevas mäestikus asub kõrge vulkaan Elgoni mägi (4321 m). Põhjas laskub platoo laugjalt Lõuna-Sudaani ja As-Suddi soo poole. Ruwenzori mägedes ja kõrgetel vulkaanidel on igilumi. Ugandas sajab väga palju vihma, sest riik asub mõlemal pool ekvaatorit.Vihmavaesemad piirkonnad on põhja- ja idapiirkond. Vihmaperiood kestab 9–11 kuud. Kõige vihmasem periood on märtsist juunini. Victoria järve ümbruses ja Lääne-Uganda mägedes on sademeid 150 cm aastas. Sademete rohkus võimaldab põllumeestel aastaringi toiduvilja kasvatada. Ugandas on kõrge asendi tõttu troopiline kliima ning paiguti ekvatoriaalne kliima. Pealinna Kampala keskmine temperatuur on 22 kraadi. Lõuna-Ugandat ja mägede madalamad nõlvad olid kunagi troopiliste vihmametsadega kaetud. Neid raiuti põllumaa saamiseks. Praeguseks on alles mõned hajusad metsaalad. Põhja pool, kus sademeid on vähem, on kõrged rohuse alustaimestikuga puistud. Ruwenzori mäestikus ja Elgoni mäel kasvavad omapärased hiigeltaimed. Vihmametsade maharaiumise tõttu on loomastik vähenenud ja liikunud rohumaadele. Liha ja trofeede saamiseks peetakse metsloomadele jahti. Loomade kaitseks on rajatud mõned rahvuspargid. Kõige suurem rahvuspark on Kabalega (varem Murchison Falls) kummalgi pool Victoria Niiluse jõge. Seal elavad elevandikarjad. Riigi edelaosas asub Mgahinga gorillade rahvuspark. Metsad hõlmavad üle neljandiku Uganda pindalast. Suurem osa neist on hõredad metsad, kus puuvõrad katavad 10–25% maapinnast. Metsad paiknevad riigi kesk- ja lõunaosas ning jõeorgudes. Keskosas domineerivad hõredad savannimetsad, lõuna pool muutuvad metsad tihedamaks ja lopsamaks ning otsapidi ulatub riik vihmametsavööndisse. Savannis domineerivad akaatsia erinevad liigid, teised levinud puuliigid on baobab (ahvileivapuu), eebenipuu, mahagon. Metsast varutakse suur osa riigis kasutatavatest küttepuudest. 1990. aastate keskel kasutati üle 75% riigi energiavajaduse rahuldamiseks puitu ja puusütt. Nüüdseks on puidu roll nafta ja maagaasi laialdasema kasutuselevõtu tõttu ilmselt vähenenud. Akaatsiatelt kogutakse kummiaraabikut, mis on Uganda üks tähtsamaid ekspordiartikleid ning Uganda asub selle tootmisel maailmas juhtpositsioonil. Viimasel ajal on põllumaade laiendamise tõttu metsade pindala vähenenud. Valitsus on metsaraiet seadustega piiranud ja reguleerinud. Ajalugu 1877. aastal jõudsid Ugandasse kristlikud misjonärid. 1894. aastast oli Uganda Suurbritannia protektoraat. Tänapäevaste piiridega on Uganda 1914. aastast. 1962. aastal Uganda iseseisvus, riiki juhtis peaminister Milton Obote. 1963. aasta põhiseadusega loodi presidendiameti. Presidendiks määrati kuningas Edward Mutesa II. Aastail 1971–1979 valitses riiki diktaator Idi Amin, kes tuli võimule sõjaväelise riigipöördega. 1980. aastal sai võimule taas Milton Obote, kelle ajal jätkusid repressioonid ja kodusõda. Obote kõrvaldati võimult sõjaväelise riigipöördega 1985. aastal. 1987. aastast kestab riigis relvakonflikt Yoweri Museveni juhitava keskvalitsuse ja usuliselt motiveeritud relvarühmituse Issanda Vastupanuarmee vahel, milles on hukkunud üle 10 000 inimese ning oma eluaseme on kaotanud üle 80 000 inimese. Haldusjaotus 2022. aasta seisuga on Ugandas järgmised haldusüksused: 4 geograafilist piirkonda 15 alampiirkonda 121 ringkonda. 146 maakonda, üks linnaomavalitsus ja kolmteist omavalitsust osamaakonnad kihelkonnad ja külad. Vaata ka Ankole Issanda Vastupanuarmee Uganda riigipeade loend Uganda jalgpallikoondis Viited Riigid Aafrika maad Rahvaste Ühenduse maad


text: Kas oled turist või hoopis ärireisil, The Center Suites on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Cebu. Linna keskus on vaid 1 Km kaugusel ja lennujaama jõuab 25 minutiga. Mitte vähem erandlik pole ka lihtne juurdepääs hotellist linna lugematutele vaatamisväärsustele ja maamärkidele, nagu Ayala Center, Cebu Doctor's haigla, Rizal Memorial raamatukogu ja muuseum. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Cebu hotellis. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need koosolekuruumid, WiFi , suitsetamisala, peretuba, parkla. 46 tuba jagunevad 2 korruse vahel, pakkudes sooja ja mõnusat kodutunnet kodust eemal. Valitud tubadest võib leida moodsad mugavused, nagu äratuskell, LCD/plasmaekraaniga teler, istumisala, Mittesuitsetajate toad, teler. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Mis iganes on Sinu Cebu külastuse põhjus, on The Center Suites perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


text: Abielupaar tahtis seksida, aga mõlemad olid selleks liiga paksud! | Lini ja Dengi kogukaal on lausa 394 kilo, vahendab People's Daily Online. Kaalulangetuskliinikus tehakse neile spetsiaalne tervislik menüü ja võimlemiskava. Paar usub, et nad suudavad endale seatud eesmärgi täita, sest mõlemad on sellele võrdselt pühendunud. Peale laste hankimise unistab Deng ka uutest pulmapiltidest, mida paar kõhnumisprojekti järel teha soovib. Neil kahel on ees tohutult raske töö. Arstid arvavad, et mõlemal läheb lisaks kaalulangetamisele vaja ka kirurgi abi – näiteks üleliigse naha eemaldamiseks. Lin ja Deng rääkisid, et nad ei võta kaalust alla mitte ainult enda või teiste inimeste pärast, vaid ikka ka oma tulevaste järglaste tarvis. Paar on näide sellest, et mitte kunagi ei ole liiga hilja selleks, et oma eluviisi tervislikumaks muuta. OHMYGOSSIP – Seoses uue proteiinisarja PROfeel turuletoomisega viis Valio Eesti hiljuti läbi uuringu, et selgitada välja, millised on Eesti elanike sportimisharjumused ja teadlikkus toitumisest osana treeningu eesmärkide saavutamisest.


text: Galerii: parvlaev Tiiu ristimist tulid uudistama sajad inimesed - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt Galerii: parvlaev Tiiu ristimist tulid uudistama sajad inimesed 8. aprill 2017, 15:13 Hiljuti Eestisse jõudnud ja peagi Heltermaa-Rohuküla liinil sõitu alustav parvlaev Tiiu sai endale täna pidulikult nime. Hiiumaa legendi kohaselt tulid uut laeva tervitama ja õnnistama ka «Vanamees ja kits». Vanamehe rollis oli legendaarne hiidlane ja kodusaare patrioot Tõnu Otsasson. TS Laevad hinnangul oli Tiiu ristimisel kohal ligi 600 huvilist. Tiiu ristiema, Eesti Kirjandusmuuseumi teadur ja Hiiumaa kultuuripärandi uurija Helen Kõmmus rääkis laeva nimikangelasest Tiiust ja andis laevale kaasa oma soovid. «Saagu su nimeks Tiiu, too meile tuntust ja õnne. Hoia meie hiidlasi, meremehi ja kõiki, kes sinuga seilavad!» lausus ristiema ning lõi pidulikult šampusepudeli vastu laeva. Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm rääkis pidulikul ristimistseremoonial, et juba homsest on hiidlaste ja Hiiumaa külaliste kasutuses kaks uut parvlaeva. «Uute parvlaevade saabumine on hiidlastele peaaegu sama oluline sündmus kui laulu- ja tantsupidu kogu Eesti rahvale,» ütles Kalm. Tseremoonial osalenud majandus- ja taristuminister Kadri Simson märkis oma kõnes, et parvlaev Tiiu liinile jõudmine tähendab seda, et pikalt kestnud parvlaevasaaga saab vähemalt hiidlaste seisukohast lõpuks lõppenuks lugeda. Parvlaev Tiiu hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa liinil. Laeva esimene liinireis toimub juba homme kell 08.30 väljumisega Heltermaa sadamast.


text: "Varastatud suudlused" (Baisers volés) on Prantsuse film aastast 1968. Selle perspektiivitu armastuse ja ühe tundmatu võõra mehe hullumeelne ning niisama perspektiivitu armastus noore kauni Christine Darboni (Claude Jade) vastu vormivad lõpuks paari Antoine’ist ja Christine’ist. See armastus on ainus, mis filmi lõppedes ei purune. Finaalis kõrvuti kaugenevad Antoine ja Christine pole teineteisele küll veel midagi lõplikku tõotanud, kuid vaatajale aimub siiski nende ühine tulevik. Osades Jean-Pierre Léaud – Antoine Doinel Claude Jade – Christine Darbon Delphine Seyrig – Fabienne Tabard Michael Lonsdale - Georges Tabard Daniel Ceccaldi – Monsieur Darbon Claire Duhamel – Madame Darbon Harry-Max – Monsieur Henri André Falcon – Monsieur Blady Catherine Lutz – Catherine Martine Ferrière – Gérante Jacques Rispal – Monsieur Colin Serge Rousseau – tundmatu Paul Pavel – Julien François Darbon – adjutant Picard Albert Simono (tiitrites Simono) – Albani Välislingid IMDb: Baisers volés (1968) Prantsusmaa filmid 1968. aasta filmid


text: 4 TÜÜPILIST ÕUDUSFILMI LUGU, MIS PÕHINESID REAALSETEL JUHTUMITEL - MÜSTEERIUMID - 2021 4 tüüpilist õudusfilmi lugu, mis põhinesid reaalsetel juhtumitel Õudusfilmid on täis lugusid süngete asjadega, olgu see siis deemonlik, vaimude olemasolu, hullumeelsed palgamõrvarid või palju muud laadi hirmutavaid olendeid. Õnneks on need lood loodud Hollywoodi loovkirjanike kujutlusvõime abil - või mitte. Hirm! Paljudel õudusfilmi süžeeliinidel on olnud reaalset inspiratsiooni - muidugi koos asjakohaste muudatustega siin ja seal, et lood laiemale üldsusele huvitavamaks muuta. Vaadake mõnda neist filmidest tunginud tõelistest legendidest: 1 - Robert The Doll ja Chucky 1988. aasta klassikalist filmi "Toy Killer" mäletavad paljud täiskasvanud tänapäeval kui ühte 1980. aastate hirmuäratavat filmi. Poisi ema kingib lapsele kingikoti, mis hiljem selgub, et ta saab sarja tapja ja tee valesti poissi süüdistades valesti. Tulemus? Noh, filmi nimi juba ütleb. Selgub, et see süžee põhineb osaliselt loole, mis leidis aset 1900. aastate alguses Key Westis, Floridas. Üksildane poiss Gene Otto sai oma vanematelt spetsiaalselt tema jaoks tehtud elusuuruses nuku. Gene nimetas teda Robertiks ja veetis palju aega mänguasjaga, riides seda nagu ta ise, magades sellega ja lastes nukul perega söögiaegadel istuda. Needusekujuline kättemaks Legendi kohaselt läks asi imelikuks, kui üks Otto perekonna neiu vihastas oma ülemuste üle, et teda koheldi ebaõiglaselt, ja heitis nii, et ta tegi nukule elu sisse (midagi sarnast juhtunuga, mis juhtus Chuckiga). Pärast seda kuulsid Gene Otto vanemad teda Robertiga rääkimas ja nukk reageeris pahaendelise häälega. Lisaks hakkasid majas olevad esemed purunema ja kadusid, põhjustades Gene süüdistada Robertit sellistes tegudes. Jahmunult lukustasid vanemad Roberti pööningul, et ta ununeks. Pärast geeni vanemate surma tõmbas poiss nuku pööningult ja jätkas selle eest hoolitsemist, isegi pärast täiskasvanu saamist - teadete kohaselt olid nad kaks õhtusööki koos igal õhtul. Pärast geeni surma anti Robert linna muuseumile üle, arvestades tema ajaloo kummalisi asjaolusid. 2 - Poltergeist ja iidsed roomlased Steven Spielbergi ikooniline film "Poltergeist" oli üsna edukas, kui see 1982. aastal välja anti, tuues rühma pereliikmeid, kes elasid majas, mis varjab kohutavat saladust - ning millel on seetõttu vaim ja paranormaalsed ilmingud. Nii palju kui kummitatavaid maju on õudusfilmides suhteliselt tavaline, on huvitav tõdeda, et need pärinesid sajandeid tagasi, täpsemalt iidsete roomlaste poolt. Vana-Rooma kirjutised, mis pärinevad esimese sajandi algusest, näitavad, et vaimu kummitavad majad on olnud juba üle kahe tuhande aasta. Plinius nime kandnud kirjanik, keda tuntakse nimega "Uus", vastutas selle eest, et kirjutas konto millestki väga kummalisest, mis juhtus siis, kui filosoof kolis külla, kus Plinius elas. Tüüpiline kummitav maja Filosoofile teatati odavast vanast majast, milles inimesed ei elanud, kuna nende arvates oli see hüljatud. Võimalusteta otsustas inimene ajutiselt elada sellises kohas. Aruannetes öeldakse, et filosoof ärkas öösel koridoridest läbi lohisevate voolude ja kummituslike moanide saatel. Tema ette ilmus pika habemega mehe kummitus, kes žestikuleeris, et filosoof järgib teda. Mõisa aias osutas kummitus ühele kohale. Järgmisel päeval kaevas filosoof märgitud ruumi üles ja leidis aheldatud mehe surnukeha. Pärast enda matmist teadmata surnukehale kirjutas Plinius, et maja ei kummitata enam. Ja see lugu kirjutati umbes kaks tuhat aastat tagasi! Tõesti, tundub, et kummitatud majade lood pole isegi originaalsemad ... 3 - seriaalsed enesetapud ja laul Sünge pühapäev Pildi allikas: Reproduction / DevianArt Jaapani filmidel "Suicide Club" ja "Suicide Music" on üks ühine joon: mõlemad räägivad lauludest, mis julgustavad inimesi enesetappu tegema justkui hüpnootiliselt. Need kaks filmi on äärmiselt sarnased ja kui te arvate, kumb neist kopeerib, siis teate, et neil oli sama inspiratsioon: Ungari laulja Rezso Seressi lugu "Sünge pühapäev" - kes tegi ka enesetapu. Oleme seda juhtumit Mega Curiosos juba üksikasjalikult kirjeldanud, nagu näete siin. Selle laulu tegelik lugu ütleb, et see oli vastutav enam kui 100 inimese enesetappude eest, kes tapsid end erinevates olukordades, kuid seda kõik kannustasid sünge muusika helid. Laul pärineb 1930. aastatest ja sai kiiresti populaarseks Ungaris, mis on ka riik, kus enesetappude määr on üks kõrgemaid maailmas. Kas muusikal on tõesti üleloomulikku jõudu või mitte, me ei oska öelda, kuid on kindel, et selle sisu on pigem matusemajandus. 4 - Zombi apokalüpsis ja Mesopotaamia kirjutised Tõsi, Zombie Apokalüpsis pole päris originaalne, kuna lugematu arv filme, sarju, raamatuid ja mänge on seda teemat ammendavalt käsitlenud - eriti täna, kui zombid on moes. See alata täidetud maailmalõpp on aga palju vanem mõiste, kui võite ette kujutada (täpsemalt neli tuhat aastat vana), mis on pärit Mesopotaamia uskumustest ja legendidest. Mesopotaamia ühes vanimas luuletuses "Gilgameši eepos" on lõik, milles Gilgamesh lükkab tagasi armastuse, viljakuse, sõja ja seksijumalanna Ishtari (mõneti ekstsentriline kooslus). Kättemaksuna ähvardab naine visata maailmas Undead armee. "Ma lasen surnutel maa peale tõusta ja elavaid süüa ning surnute arv ületab elavate arvu, " öeldakse mõnes luuletuse lauses. Jah, tundub, et peaaegu kõik õudusfilmid ja -lugud põhinevad mingil moel reaalse maailma aspektidel, alati teatud kohtades puhas, et lood oleks süngemad. Igatahes, hea asi, et mainitud juhtumeid ei olnud kunagi täpselt tõestatud või need juhtusid ennustatud kujul (noh, Zombie Apokalüpsis võib ikka juhtuda igal päeval). Ja kas teate veel mõnda päriselu lugu, mis võis mõjutada õudusfilmi?