text: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Kadunud laste otsimise Euroopa abitelefon 116 000 /* KOM/2010/0674 lõplik */ |BG||ES||CS||DA||DE||ET||EL||EN||FR||GA||HR||IT||LV||LT||HU||MT||NL||PL||PT||RO||SK||SL||FI||SV| |html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html| |doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc||doc| |Kakskeelne kuva: BG CS DA DE EL EN ES ET FI FR HU IT LT LV MT NL PL PT RO SK SL SV| [pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel, 17.11.2010 KOM(2010) 674 lõplik KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Kadunud laste otsimise Euroopa abitelefon 116 000 SISUKORD Sissejuhatus 3 1. Mis takistab abitelefoni 116 000 kasutuselevõttu? 4 1.1. Abitelefoni 116 000 kasutuselevõtu etapid 4 1.2. Milliseid probleeme on esinenud? 4 1.2.1. Teabepuudus 5 1.2.2. Abiliini ülalpidamise kulud 5 1.2.3. Abiliinile helistamise kulud 5 2. Hea tava 6 2.1.1. Teabepuudus 6 2.1.2. Telefoninumbri eraldamine 6 2.1.3. Jooksvad kulud 6 2.1.4. Telekommunikatsioonikulud 7 3. Ühised miinimumnõuded, millega tagatakse teenuse kvaliteet 7 Järeldused 8 SISSEJUHATUS Iga päev läheb Euroopa Liidus kaduma mõni laps. Kellelt saavad kadunud lapse vanemad paluda abi? Kuna ühe enam eurooplasi elab, töötab ja reisib teistes ELi riikides, on üha olulisem, et põhiteenuseid saaksid kasutada ka need, kes ei tunne kohalikke olusid. Mitmes liikmesriigis on juba olemas kadunud laste otsimise abitelefon, kuid telefoninumber erineb riigiti. 15. veebruaril 2007 võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse,[1] mille kohaselt liikmesriikidel tuleb reserveerida numbriga 116 algav kuuekohaline numeratsiooniala ELi sotsiaalse väärtusega teenuste jaoks. Esimese numbrina reserveeriti telefoninumber 116 000 kadunud lastest teatamise abitelefonile. See oli ka esimene praktiline meede, mis võeti vastavalt komisjoni teatisele „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”[2]. Eesmärk on saavutada, et teatava teenuse saamiseks tuleks terves Euroopa Liidus helistada samal telefoninumbril. Kui abitelefon on kõikjal sama, siis lihtsustab see hätta sattunud lapsevanemail abi palumist näiteks juhul, kui laps läheb kaotsi perekonna puhkusereisi ajal väljaspool oma liikmesriiki. 2008. aasta juunis palus komisjon liikmesriikidel[3] esitada üksikasjalikud andmed abitelefoni 116 000 töölerakendamise kohta. Koostatud ülevaatest selgus, et liikmesriigid ei ole teinud kuigi palju numbri tuntuse suurendamiseks. See omakorda on aeglustanud kadunud laste abitelefoni üle-Euroopalist rakendamist. Uue kohustusena[4] kehtestati 2009. aasta novembris vastuvõetud telekommunikatsioonipaketi muudatustega, et liikmesriikidel tuleb teha kõik võimalik abitelefoni kasutuselevõtuks. See nõue tuleb liikmesriikidel täita 25. maiks 2011. Komisjoni eesmärk on rakendada abitelefon 116 000 tööle terves ELis. Praegu, kolm aastat pärast komisjoni otsuse 2007/116/EÜ vastuvõtmist, on tulemused ikka kesised. Abitelefon 116 000 toimib ainult 13 liikmesriigis: Belgias, Hispaanias, Itaalias, Kreekas, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Prantsusmaal, Rumeenias, Slovakkias, Taanis, Ungaris ja Ühendkuningriigis[5]. Teatisel on kaks eesmärki. Esiteks esitab komisjon liikmesriikidele uue üleskutse hakata abitelefoni esmatähtsa ülesandena tööle rakendama. Teiseks on komisjoni eesmärk saavutada, et teenus oleks terves liidus võrdselt heal tasemel. Ta kavatseb anda praktilist abi liikmesriikidele, kes ei ole abitelefoni veel tööle rakendanud. Selleks selgitab ta välja senised takistused ja aitab vahetada head tava. Teatis jaguneb kolmeks osaks. Neist esimeses käsitletakse takistusi, mis on seganud abitelefoni kasutuselevõttu liikmesriikides, kus abitelefon ei ole veel tööle rakendatud. Teises osas kirjeldatakse head tava ja toimivaid lahendusi, mida asjaomased liikmesriigid saavad kasutada takistuste ületamiseks. Kolmandas jaos tehakse ettepanek kehtestada ühised miinimumnõuded abitelefoniteenuse kvaliteedi tagamiseks. MIS TAKISTAB ABITELEFONI 116 000 KASUTUSELEVÕTTU? Abitelefoni 116 000 kasutuselevõtu etapid Euroopa Komisjoni otsuse 2007/116/EÜ (edaspidi „otsus”) kohaselt tuleb liikmesriikidel reserveerida number 116 000 kadunud laste otsimise abitelefonile. Kui ettevalmistused on tehtud, tuleb liikmesriikidel teatada, et numbri võib välja anda . Seejärel saab esitada taotlusi numbri kasutamiseks. Nende nõuete täitmise tähtaeg oli 31. august 2007. Selle etapi on läbinud kõik liikmeriigid. Seejärel tuleb liikmesriikidel eraldada number asjaomasele organisatsioonile, näiteks valitsusvälisele organisatsioonile või telekommunikatsiooniettevõttele. Selle etapi on praeguseks lõpule viinud 14 liikmesriiki[6]. Pärast numbri eraldamist tuleb liikmesriikidel abitelefon käivitada. Milliseid probleeme on esinenud? Liikmesriigid annavad komisjonile abitelefoni käivitamisest aru sidekomitee kaudu, mis loodi direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta. 29. juunil 2010 saatis komisjon küsimustiku liikmesriikidele ja üle 30 organisatsioonile, kes pakuvad sotsiaalse väärtusega teenuseid 116ga algavate telefoninumbrite kaudu[7]. Küsimustikuga koguti järgmist teavet: i) kulud (üld- ja telekommunikatsioonikulud), ii) teenuse rahastamine, iii) saadud kõnede arv, iv) tehnilised küsimused ja v) muud küsimused. Saadud teabe järgi otsustades tundub, et kadunud laste otsimise abitelefoni käivitamist takistavad kaks tegurit: teabepuudus ja maksumus. Teabepuudus Mitu teenusepakkujat teatas, et numbri eraldamist takistab või viivitab teabe puudumine selle kohta, et number 116 000 on kadunud laste otsimise abitelefonile reserveeritud. Sama järeldati ka hiljutises uuringus, mille programmi Daphne III raames teostas kadunud laste otsimise organisatsioon,[8] ning hiljuti läbiviidud lapse õigusi mõjutavate ELi sise- ja välisvahendite mõju uuringu[9] esialgsetes järeldustes. Vastustest ilmneb, et taotlusi on esitatud vähe seetõttu, et võimalikud teenuseosutajad lihtsalt ei teadnud, et niisugune number on olemas. Võimalikud teenuseosutajad ei tea kuigi palju ka sellest, millise ametiasutuse käest tuleb numbri eraldamist taotleda, ning neil puudub teave taotlemise korra kohta. Liikmesriikide ametiasutuste ja reguleerimisasutuste tegevus on aga koordineerimata. Probleemiks peeti ka seda, et avalikkus ei tea kadunud laste abiliinist kuigi palju. Abiliini ülalpidamise kulud Peamiseks probleemiks peeti kulusid, mida nõuab abiliini ülalpidamine. Osutati, et rahastamisprobleemid on abiliini töölerakendamise ja käitamise peamine takistus. Otsuses on abiliini 116 000 kirjeldatud järgmiselt: teenusega a) võetakse vastu kadunud lastest teavitavaid kõnesid ja suunatakse need politseile; b) antakse juhiseid ja tuge kadunud lapse eest vastutavatele isikutele; c) toetatakse uurimist. Lisaks on numbri 116 000 kasutamise õigusega seotud tingimus, et teenus peab olema kättesaadav igal ajal. Vastajad nentisid, et selle nõude täitmiseks peab teenusepakkujal olema väljaõpetatud personal ja asjakohane oskusteave. Tasuta töötavad vabatahtlikud aga sellele tingimusele ei vasta. Vastajad märkisid, et teenust tuleks osutada ka muus keeles kui asjaomase liikmesriigi ametlik keel, mida selles riigis reisil olevad teise liikmesriigi kodanikud sageli ei oska. Töötajate koolitamise kulud on aga märkimisväärsed. Mitte kõik teenuseosutajad ei suuda kanda abitelefoniga seotud personali- ja halduskulusid. Teatavatel juhtudel tuleb teenuseosutajal kanda ka telekommunikatsioonikulud, mille suurus on arvestuslikult 5 % kogu eelarvest[10]. Rahastamisallikaid on kolm: riigipoolne rahastamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse kavad ja erarahastamine. Rahastamisallikad erinevad liikmesriigiti. Abiliinile helistamise kulud Enamik teenuseosutajaid vastas, et mobiilse rändlusteenuse kasutajaile ja välismaalt helistajaile ei tarvitse abitelefon 116 000 olla kättesaadav. Kui aga reisil olevad vanemad ja lapsed ei saa abitelefonile helistada oma mobiiltelefonilt, muudab see ühtse numbri 116 000 olemasolu mõttetuks. Abitelefon käitavad organisatsioonid või telekommunikatsiooniettevõtted ei tarvitse nõustuda nende kõnede kulusid katma (või ei suuda nad seda teha). Kuna number 116 000 peab olema tasuta number, kannab kõne kulu tavaliselt kõne vastuvõttev teenuseosutaja. See võib olla takistuseks juhul, kui teenusepakkuja on heategevusorganisatsioon, kuna rändlusteenuse kulud võivad nõuda suure osa nende eelarvest. Tasuta telefoniliine reguleeriv raamistik erineb liikmesriigiti ja tasuta telefoninumbri olemasolu ei taga tingimata seda, et sellele helistamine on ühtviisi tasuta kõikidele helistajatele. Otsusega ei panda liikmesriikidele kohustust tagada, et kadunud laste abitelefonile helistamine on tasuta. See ei ole kooskõlas ELi asjaomase õigusraamistikuga, mille kohaselt liikmesriikidel tuleb tagada, et hädaabitelefonile saab alati helistada tasuta. Saadud vastuste kohaselt mõjutab teises liikmesriigis reisivate mobiiltelefonikasutajate olukorda ka see, et puuduvad kokkulepped rändlusteenuse kasutamise kulude hüvitamise kohta. HEA TAVA Mitmes liikmesriigis on olemas probleemide lahendamise hea tava. See ilmneb sidekomiteelt saadud teabest, küsimustiku vastustest ja kadunud laste otsimise organisatsiooni teostatud Daphne III-uuringu tulemustest. Teabepuudus 25. mail 2009 algatasid kadunud laste otsimise organisatsioon ja programm Daphne III kampaania eesmärgiga suurendada abitelefoni tuntust. Selleks levitati kümnes liikmesriigis müüri- ja lendlehti ning käevõrusid. 2009. aastal käivitati Prantsusmaal koostöös politsei ja sandarmeeriaga teavituskampaania, mille käigus paigaldati üle 50 000 müürilehe. Telefoninumbri eraldamine Ungari 116 000 abitelefonisüsteemi käivitamiseks korraldasid Ungari ametiasutused koos telekommunikatsiooniettevõtetega konverentsi. Suurbritannia tururegulaator palus Ühendkuningriigi valitsusel osutada abi, et valida välja abitelefoniteenuse osutaja, kellele telefoninumber eraldatakse. Mõnes riigis, nagu Prantsusmaal , tegid reguleerivad asutused koostööd siseministeeriumiga, et töötada välja kriteeriumitabel, mille alusel valida abiliini käitamiseks parim teenuseosutaja. Jooksvad kulud Ungaris katab riik osa abitelefoniteenuse käitamise üldkuludest riikliku lastekaitseprogrammi raames. Portugalis õnnestus teenusosutajal saavutada, et kõik teenuseosutamise kulud katab riik. Belgias toimib abitelefon avaliku ja erasektori partnerluses ning käitaja saab igal aastal toetust üleriigiliselt loteriiettevõttelt. Kreekas ei kanna kulusid teenuseosutaja, vaid telekommunikatsiooniettevõte oma sotsiaalse vastutuse programmi raames. Mõnes liikmesriigis (näiteks Belgia ja Prantsusmaa ) aga töötab abitelefon hädaabinumbrina, st senine hädaabitelefon on ühendatud abitelefoniga, mille käitamise kulud kannab riik. Teenust osutatakse avaliku ja erasektori partnerluses. Telekommunikatsioonikulud Portugalis ja Rumeenias on telekommunikatsiooniettevõtted võtnud telefonikõnede kulud enda kanda. Poolas on mobiiltelefonioperaatorid loobunud tasu võtmisest abitelefonile tehtavate kõnede eest. Seega on kõned tasuta nii helistajale kui ka teenuseosutajale. Ungaris lepiti teenuseosutajaga kokku „kommertshind”, milleks loetakse väikseimat hinda, mida maksab keskmise suurusega äriettevõte. ÜHISED MIINIMUMNÕUDED, MILLEGA TAGATAKSE TEENUSE KVALITEET Kui kõikides liikmesriikides on abitelefon käivitatud, peab teenus terves Euroopa Liidus olema kvaliteetne ning lastevanematele ja lastele tuleb tagada ühesuguse abi kõikides liikmesriikides. Kuigi otsuses rõhutatakse, et Euroopas reisivatele isikutele tuleb kõikjal pakkuda ühesugust teenust, kõnelevad faktid seda, et lapse kadumise korral pakutav teenus on erinev. Otsuse kohaselt peab teenus olema katkematult kättesaadav terves riigis ning abitelefoni suhtes kehtivad ka muud õigusaktid, näiteks isikuandmete kaitse eeskirjad. Neile lisaks on mitmes liikmesriigis saadud kogemusi, mille alusel hakkab kujunema hea tava. - Teenus peab toimima liikmesriigi ametlikus keeles ja lisaks vähemalt inglise keeles. Näiteks Rumeenias osutatakse teenust ka prantsuse, inglise ja hispaania keeles, Kreekas ka inglise keeles. - Selleks et teenust osutavaid töötajaid suudaksid täita oma ülesandeid, tuleb neid koolitada. Muu hulgas tuleb neile õpetada laste eakohast kohtlemist. Rumeenias, Ungaris ja Hispaanias , kus abitelefoni töötajad on tavaliselt sotsiaaltöötajad ja psühholoogid, korraldatakse teenust osutavaile töötajaile vajaliku suunitlusega kursusi. Neile õpetatakse kehtestatud korrast kinnipidamist, kõnedele vastamist ja toimetulekut üliemotsionaalsete kõnedega, kui helistaja on ärritunud või paanikas. - Teisest riigist saabuvad kõned tuleb suunata asjaomastele ametiasutustele. - Kui vaja, tuleb pärast juhtumi lõpetamist võtta asjakohaseid järelmeetmeid. Kuigi eeskirjad seda ei nõua, helistab Belgia teenuseosutaja teatavatel juhtudel asjaosalistele uuesti ja annab nõu, milliste teenuseosutajate või organisatsioonide poole laps ja/või vanemad võivad pöörduda edasise abi saamiseks. - Teenuseosutaja ning riigi õiguskaitse- ja/või kohtuasutuste vahel sõlmitakse koostööleping. Teenuseosutaja on õiguskaitse- ja/või kohtuasutustega sõlminud lepingu näiteks Rumeenias, Hispaanias, Prantsusmaal, Portugalis ja Belgias . Järeldused Telekommunikatsioonivaldkonna reformi paketti kuuluvate õigusaktidega on komisjonile antud õigus võtta tehnilisi rakendusmeetmeid, et käivitada numeratsiooniala algusega 116, sealhulgas kadunud laste abitelefon 116 000. Need rakendusmeetmed ei piira ega mõjuta selliste teenistuste korraldust, mis jääb liikmesriikide ainupädevusse. Komisjon osutab ka edaspidi liikmesriikidele abi kadunud laste abiliini kiireks käivitamiseks ja töökorda seadmiseks, jälgides ja hinnates olukorda sidekomitee kaudu. Seni, kuni abitelefon on käivitatud kõigis 27 liikmesriigis, korraldab komisjon igal aastal sidusrühmade kõrgetasemelisi kohtumisi. Nende kohtumiste eesmärk on parandada teadmisi, vahetada head tava ja leida praktilisi vahendeid abitelefoni tegelikuks käivitamiseks ja kõiki liikmesriike hõlmava kvaliteetse teenuse osutamiseks. Kohtumised toimuvad iga aasta 25. mai paiku, et tähistada rahvusvahelist kadunud laste päeva ning väljendada solidaarsust kadunud laste ja nende vahematega. Komisjoni eesmärk on käivitada kadunud laste abitelefon täielikult terves ELis ja ta jälgib selle nimel liikmesriikides tehtavat tööd. Kui edasiliikumine ei ole piisavalt kiire, võib komisjon esitada ettepaneku võtta vastu täiendav õigusakt, et iga laps ja lapsevanem saaks abi vaid ühe telefonikõnega kus tahes Euroopa Liidus. LISA Numbri 116 000 eraldamine | Liikmesriik | Number 116000 | Number 116000 | on eraldatud | toimib | Austria | Belgia | X | X | Bulgaaria | Eesti | Hispaania | X | X | Iirimaa | Itaalia | X | X | Kreeka | X | X | Küpros | Läti | Leedu | Luksemburg | Madalmaad | X | X | Malta | X | Poola | X | X | Portugal | X | X | Prantsusmaa | X | X | Rootsi | Rumeenia | X | X | Saksamaa | Slovakkia | X | X | Sloveenia | Soome | Taani | X | X | Tšehhi | Ungari | X | X | Ühendkuningriik | X | X[11] | [1] Komisjoni otsus 2007/116/eü, 15. veebruar 2007, millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega 116 sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuse ühtlustatud numbritele (ELT L 49, 17.2.2007, lk 30–33), viimati muudetud komisjoni otsusega 2009/884/EÜ. Üksikasjalikumat teavet vt http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/current/pan_european/index_en.htm. [2] Komisjoni teatis KOM(2006) 367 (lõplik), 4. juuli 2006, Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine. Vthttp://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0367:FIN:ET:PDF. [3] Direktiivi 2002/21/EÜ alusel loodi sidekomitee, mille kaudu liikmesriigid annavad komisjonile aru abitelefonide rakendamisest. Sidekomitee, COCOMM 08-06 ja COCOMM 08-18,vt http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/cocom1/library?l=/public_documents_2008. [4] Direktiivi 2009/136/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ, artiklis 27a on sätestatud, et liikmesriigid edendavad konkreetsete numbrite kasutamist numeratsioonialas algusega „116”; innustavad oma territooriumil nende teenuste osutamist, milleks kõnealused numbrid on reserveeritud; tagavad puudega lõppkasutajate juurdepääsu teenustele ning selle, et kodanikke on piisavalt teavitatud teenuse olemasolust ja selle kasutamisest. Lisaks meetmete võtmisele numeratsioonialas algusega 116 olevate numbrite suhtes teevad liikmesriigid kõik selleks, et kodanikel oleks juurdepääs abitelefonile laste kadumisest teatamiseks. Abitelefoni number on 116 000 (ELT L 337/11, 18.12.2009). [5] Ühendkuningriigis töötab abitelefon ainult osaliselt. [6] Belgia, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Taani, Ungari ja Ühendkuningriik. [7] Sidekomitee 14. oktoobri 2010. aasta küsimustik COCOMM10-30, vt veebileht: http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/cocom1/library?l=/public_documents_2010. [8] Tegemist on Kadunud ja Seksuaalselt Ekspluateeritud Laste Euroopa Föderatsiooniga, mis on 16 ELi liikmesriigi ja Šveitsi 24 valitsusvälist organisatsiooni ühendav katusorganisatsioon. [9] Uuring käsitleb lapse õigusi mõjutavate ELi vahendite mõju, laste kaitse määra ja laste õiguste süvendamise hinnangut ning selle viib komisjoni ülesandel läbi Leedu avaliku poliitika ja halduse instituut. Uuringu lõpparuanneavaldatakse veebiaadressilhttp://ec.europa.eu/justice/policies/children/policies_children_intro_en.htm. [10] Allikas: Sidekomitee 14. oktoobri 2010. aasta küsimustik COCOMM10-30. [11] Number toimib osaliselt. |Üles|


source: CulturaX

text: 💄💋👄 KAALUKAOTUS: Marc Jacobs 460 Hot Cocoa Le Marc vedel huulte kreem ülevaade Marc Jacobs 460 Hot Cocoa Le Marc vedel huulte kreem ülevaade Hiljuti võtsin ma osa hiljuti välja lastud Marc Jacobsi huulepulgadest. Nüüd, enne, kui peegeldate ja ütlete "mitte ühtki muud vedelat huulepulbrit!", Lubage mul selgitada, et need on tegelikult huule kreemid, mis lubavad pikka kulumist ja niisutamist. Kas olete huvitatud? Ma tean, et olin ja otsustasin selle variandiga valida 3 tooni. See ülevaade toimub Marc Jacobsi vedela huuliku kreemil varjul "Kuum kakao". Tootekirjeldus: Niisutav, kaheksatunnine kulumine, vedel huulepulk vahemikus julge, täispikkuses n * des. Mida see teeb: püsiv kulumine vastab vedelale vedelale kreemile täiesti uue vedeliku huulepulga tundlikkusele. Nautige seda huulepulga leebet kreemust, mis on nüüd saadaval luksuslikus vedelas valemis, mis libistab huultele nii, et need jäävad välja nägemiseks täis ja täis kogu päeva. Koos Brasiilia cupuaçu võiga ja kollageeniga rikas, kreemjas tekstuur alati tundub pehme ja huulte ei tundu kunagi vooderdatud ega pragunenud. Tugeva n-des ja õrna vanilli lõhnaga varjualused tagavad naha pehme jalgade aplikaatori igasuguse õnnestumise, mille tagajärjeks on ootamatu, täis, alasti kattekiht peenikese satiin-läikega. See on formuleeritud ilma parabeenide, sulfaatide, ftalaatideta. Hind: $28 Minu kogemus Marc Jacobsi 460 Hot Cocoa Le Marc vedelikuta huulte kreemiga: Pakend: Marc Jacobs on tuntud oma ultra klanitud, moderniseeritud esteetika ja enamiku MJ toodete teema järgi, see huulepulk on hõbedase peegelpildiga läikiva musta toruga. Vari on nähtav läbi toru väikese akna, mis minu arvates oli meeldivaks, et aidata kollektsioonis värve eristada. Karvkate on standardne jalgpall, mida ma leidsin väga täpselt huulte voodris ja täites ja hoides korralikku kogust toodet. Järjepidevus: See huulepulk on luksuslikult paks ja kreemjas konsistentsis, kuid see pole raske. See levib ühtlaselt huultel täiesti ilma vöötohatiseta. Pigmentatsioon: Mul oli väga tugev muljet pigmentatsiooniga. See annab ühe läbimõõduga värvi ühes kihis. Varju: "Kuum kakao" on ilus sügav piim šokolaadipunane. See ei ole liiga punane ega ka liiga taupe, lihtsalt täiuslik vahepeal. See varjunim oleks suurepärase n * de varjundiga imeline pruunide naha toonide järele, kuid ma usun, et see näeb igale naha toonule rõõmu. Rääkimata sellest, et "90-ndad pruunid" on tänapäeval selline kuum trend. Lõpetama: Esmakordsel kasutamisel on viimistlus üsna läikiv, kuid pärast tunni või kahe tunni möödumist asetatakse see satiinile. Tundke huultel ja jälle jõudu: See ei ole niisugune vedel huulepulk, mis asetub täielikult kuivale ja on ülekandekindel. Ütleksin, et see on umbes 75-80% ülekande tõend. Kogu kulumise ajal jääb see niisutama ja mu huuled ei tunne seda kunagi end ebamugavalt. Liinidel on nõrk paigutamine, mis on märgatav ainult lähedal. Ma märkasin 6-7 tunni pärast kerget ähmastumist koos snackimise ja joomise katkemisega, kuid üldiselt jääb enamik värvikaid tervena. Ma pean pärast tervislikku sööki uuesti saama. See jätab kergelt peitsi taha, kuna see kaob. Lõhnaaine: Sellel on kergeid vanilli lõhnu, mida ma ei leia tüütu. Kokkuvõttes on Marc Jacobsi huulepulgad mulle minevikku muljet avaldanud, tegelikult on LeMarci huulepulga valem üks mu parimatest toidulisanditest ja mul on hea meel selle lisada ka sellele loetelule. Soovitan seda täiesti kindlasti. Marc Jacobsi 460 kuumad kakaod Le Marc vedelikuta huulte kreemid: Läbipaistmatu pigmentatsioon ühes kihis. Kerge kaaluga huulte tunne. Niisutav ja mugav kogu kulumise ajal. Marc Jacobs 460 Hot Cocoa Le Marc vedelad huulte kreemid: Mitte tohutu varjundi, vaid praegu 6 tooni. Tõend ei anna täielikult üle, vaid need, kes seda ei meeldi. Mina isiklikult ei mõtle seda. Mitte aroomivaba, jälle isiklike eelistuste küsimus. Marc Jacobs Je T'Aime 238 Le Marc Lip Creme huulepulk Marc Jacobs Boy Gorgeous 222 Le Marc huuleläige huulepulk Marc Jacobs So Sofia # 236 Le Marc Lip Creme huulepulk Marc Jacobs # 224 Magenta Le Marc Lip Creme Lakme Cocoa Lip Love Lip Care NYX Pro Lip Cream Palette - ploomid Makeup Revolution London Do not Bring Me Down Ultra Velour huule kreem


source: fineweb

text: Windows Media Playeriga saate režiimis Praegu esitamisel vaadata erinevate visualiseeringuid - värvilaike ja geomeetrilisi kujundeid - , mille mustrid liiguvad esitatava muusikaga. Visualiseeringud on rühmitatud kollektsioonidesse, mis põhinevad spetsiifilistel kujundustel nagu ambient või ribad. Player sisaldab mõningaid visualiseeringuid, kui te saate Internetist alla laadida veel visualiseeringuid. Lisateavet režiimi Praegu esitamisel kohta leiate teemast Windows Media Playeriga alustamine. Mitte kõiki visualiseeringuid ei saa täisekraani režiimis vaadata. Visualiseeringuid ei saa vaadata, kui kasutate Windows Media Playerit kaugtöölaual. Alustage laulu esitamist. Tehke Playeri tühjal alal paremklõps (näiteks nupust Stop vasakul), osutage suvandile Visualiseeringud, osutage visualiseeringute kogule ning seejärel klõpsake visualiseeringu nimel, mida te vaadata soovite. Visualiseeringu vaatamiseks täisekraanil topeltklõpsake paanil Video ja visualiseering või vajutage klahvikombinatsiooni Alt+sisestusklahv (Enter). Player naaseb režiimile Praegu esitamisel, kui klõpsate korra täisekraan-visualiseeringul. Veenduge, et olete Internetti ühendatud. Paremklõpsake Playeris tühjal alal (nt nupust Stopp vasakul asuval alal), valige suvand Visualiseeringud ja seejärel klõpsake suvandil Visualiseeringute allalaadimine. Visualiseeringu allalaadimiseks järgige juhiseid veebilehel Windows Media Playeri visualiseeringud (leht võib olla ingliskeelne). Visualiseeringu installimiseks peate olema sisse logitud administraatorina või administraatorite rühma liikmena. Paremklõpsake Media Playeris tühjal alal (nt nupust Stopp vasakul asuval alal), valige suvand Visualiseeringud ja seejärel klõpsake suvandil Visualiseeringuta. Windows Media Playeriga saate vaadata erinevate visualiseeringuid—värvilaike ja geomeetrilisi kujundeid—, mille mustrid liiguvad esitatava muusikaga. Visualiseeringud on rühmitatud kollektsioonidesse, mis põhinevad spetsiifilistel kujundustel nagu ambient või ribad. Mõnedel visualiseeringutel võib olla erinevaid ilmeid sõltuvalt Playeri kuvarežiimist (täis-, mini-Playeri, täisekraan-, või rüürežiim). Lisateabe saamiseks režiimide kohta vaadake teemat Kuvarežiimide vahel lülitumine. Mitte kõiki visualiseeringuid ei saa vaadata täisekraanina. Player sisaldab mitmeid visualiseeringuid. Võite täiendavaid visualiseeringuid ka Internetist alla laadida. Klõpsake vahekaardil Praegu esitamisel, klõpsake noolt vahekaardi all, osutage üksusele Visualiseeringud, osutage visualiseeringute kollektsioonile ja siis klõpsake visualiseeringu nimel, mida vaadata soovite. Muusika esitamise ajal saate järgmise visualiseeringu nägemiseks vajutada klahvi CTRL ja klõpsata samal ajal akent või vajutada klahvikombinatsiooni SHIFT+CTRL ja klõpsata samaaegselt akent, et näha visualiseeringute kollektsiooni eelmist visualiseeringut. Visualiseeringu vaatamiseks täisekraanil topeltklõpsake paanil Video ja visualiseering või vajutage klahvikombinatsiooni ALT+sisestusklahv (ENTER). Player naaseb täisrežiimile, kui klõpsate korra täisekraan-visualiseeringul. Mitte kõiki visualiseeringuid ei saa täisekraanil vaadata. Alustage mini-Playeri režiimil laulu esitamist. Visualiseeringu vaatamise ajal saate sooritada järgmisi toiminguid: Järgmise visualiseeringuni kerimiseks klõpsake aknal. Eelmise visualiseeringuni kerimiseks vajutage klahvi SHIFT ja siis klõpsake aknal. Järgmisesse visualiseeringute kollektsiooni hüppamiseks vajutage klahvi CTRL ja siis klõpsake aknal. Eelmisesse visualiseeringute kollektsiooni hüppamiseks vajutage klahvikombinatsiooni SHIFT+CTRL ja siis klõpsake aknal. Käivitage Player ja looge ühendus Internetiga. Klõpsake noolt vahekaardi Praegu esitamisel all, osutage menüüle Visualiseeringud ja siis klõpsake käsul Laadi visualiseeringuid alla. Kuvatakse veebileht Visualiseeringud Windows Media Playerile. Järgige visualiseeringu alla laadimiseks veebilehel olevaid instruktsioone. Visualiseeringu installimiseks peate olema sisse logitud administraatorina või administraatorite rühma liikmena. Klõpsake noolt vahekaardi Praegu esitamisel all, osutage menüüle Visualiseeringud ja siis klõpsake käsul Visualiseeringuta. Vaadake kõiki muusika, fotode ja videotega seotud tugilehti. Esitage oma küsimus veebifoorumites.


Karvased Käsivarred (38)


Navigation Path: Home›Media›Governing Council decisions›Other decisions›17. aprill 2014 EDASTAMISE KEELD kuni 15.00 Kesk-Euroopa aja järgi 17. aprillil 2014 Aruanne „Kaardimaksed Euroopas – uus vaatenurk SEPA kaardimaksetele” 4. aprillil 2014 kiitis EKP nõukogu heaks makse- ja arveldussüsteemide komitee aruande kaardimaksete kohta Euroopas ning andis loa avaldada see EKP veebilehel. Aruanne sisaldab põhjalikku ülevaadet kaardimaksete olukorra kohta Euroopas. Aruanne koos pressiteatega avaldatakse peatselt EKP veebilehel. EKP arvamus Banco de España kõrgema astme ametnike huvide konflikti eeskirja kohta 20. märtsil 2014 võttis EKP nõukogu Hispaania keskpanga taotlusel vastu arvamuse CON/2014/22. EKP arvamus pangagruppide krediidi- ja riigiriski mõõtmise kohta Austrias 27. märtsil 2014 võttis EKP nõukogu Austria keskpanga taotlusel vastu arvamuse CON/2014/23. EKP arvamus kriisijuhtimise kohta Leedus 2. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu Leedu valitsuse kantselei taotlusel vastu arvamuse CON/2014/24. EKP arvamus Banka Slovenije sõltumatuse kohta 11. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu Sloveenia parlamendi esimehe taotlusel vastu arvamuse CON/2014/25. EKP arvamus valitsuse väärtpaberitega seotud tehingute kohta Rumeenias 14. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu Rumeenia keskpanga taotlusel vastu arvamuse CON/2014/26. EKP otsus ja EKP soovitus Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta 24. veebruaril 2014 võttis EKP nõukogu vastu otsuse EKP/2014/6 ja soovituse EKP/2014/7 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta. Need õigusaktid on seotud ettevalmistavate meetmetega, mis on vajalikud granulaarsete krediidiandmete kogumise pikaajalise raamistiku järkjärgulise loomise jaoks. Andmed käsitlevad krediidiasutuste ja teiste laenu andvate finantseerimisasutuste krediidiriski positsioone laenuvõtjate suhtes, esitatuna laenuvõtjate või laenude kaupa kooskõlas EKP ühtsete statistikaaruandluse nõuetega. Mõlemad õigusaktid on kättesaadavad EKP veebilehel ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. 2013. aasta aruanded statistika kvaliteedi kohta 20. märtsil 2014 kiitis EKP nõukogu heaks iga-aastase hinnangu eurosüsteemi poolt EKP õigusakti alusel koostatava eri liiki statistika kättesaadavuse ja kvaliteedi kohta. Lisaks andis nõukogu loa avaldada 2013. aasta aruanne euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning euroala kvartaalsete finantskontode kvaliteedi kohta. Aruanded, mis on koostatud kooskõlas EKP statistika kvaliteedipõhimõtetega, avaldatakse peatselt EKP veebilehel. EKP soovitus võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt 21. märtsil 2014 võttis EKP nõukogu vastu Euroopa Liidu Nõukogule suunatud soovituse EKP/2014/13 võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt. Soovituses käsitletakse vajadust kasutada statistilist teavet EKP järelevalveülesannete täitmiseks. Soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja EKP veebilehel. EKP soovitus ühtsete reeglite ja miinimumstandardite kohta riikide keskpankade (RKPd) abiga Euroopa Keskpanga poolt kogutud statistilise teabe konfidentsiaalsuse kaitseks 27. märtsil 2014 võttis EKP nõukogu vastu soovituse EKP/2014/14 ühtsete reeglite ja miinimumstandardite kohta riikide keskpankade (RKPd) abiga Euroopa Keskpanga poolt kogutud statistilise teabe konfidentsiaalsuse kaitseks. Soovituses käsitletakse suurenenud vajadust vahetada konfidentsiaalseid statistilisi andmeid kogu Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKPS). Soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja on kättesaadav EKP veebilehel. EKP suunis rahandus- ja finantsstatistika kohta (uuestisõnastamine) 4. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu vastu suunise EKP/2014/15 (rahandus- ja finantsstatistika kohta), millega tunnistatakse kehtetuks suunis EKP/2007/9. Õigusakti eesmärk on viia aruandluse raamistik kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta ning asjaomaste EKP statistikamäärustega, mida on hiljuti muudetud. Suunis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja on kättesaadav EKP veebilehel. 16. aprillil 2014 nimetas EKP nõukogu EKP õigusteenuste peadirektoraadi peadirektori Chiara Zilioli ametisse õiguskomitee esimehena. Otsus jõustus kohe ja esimehe ametiaeg kestab 31. detsembrini 2016. Sanktsioone käsitleva EKP raamistiku muudatused 16. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu vastu soovituse EKP/2014/19 muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2532/98 sanktsioonide rakendamise volituste kohta ning määruse EKP/2014/18, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2157/99 Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks. Muudatuste eesmärk on kohandada EKP sanktsioone käsitlevat raamistikku seoses ühtse järelevalvemehhanismi loomisega. Soovituse eesmärk on viia kooskõlla määruses 2532/98 ja nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 sätestatud menetluskord, eelkõige seoses trahvide ja perioodiliste karistusmaksete ülempiiridega, sanktsioonide rakendamise otsustuskorraga ja piirangute tähtaegadega. Määruse (EÜ) nr 2157/99 (Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks (EKP/1999/4)) muudatustega selgitatakse, et seda raamistikku ei kohaldata sanktsioonide suhtes, mida EKP rakendab, täites ühtse järelevalvemehhanismi raammäärusega hõlmatud järelevalveülesandeid. Mõlemad õigusaktid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja EKP veebilehel. EKP ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus 16. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu vastu määruse EKP/2014/17, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus). Määrus ja tagasiside aruanne, milles esitatakse avaliku konsultatsiooni käigus vastustena saadud märkuste kokkuvõte, avaldatakse EKP veebilehel 25. aprillil 2014 ja seejärel Euroopa Liidu Teatajas. EKP otsus vaidlustusnõukogu asutamise ja töökorra kohta 14. aprillil 2014 võttis EKP nõukogu vastu otsuse EKP/2014/16 vaidlustusnõukogu asutamise ja töökorra kohta. Vaidlustusnõukogu vaatab asutusesiseselt halduskorras läbi EKP-le nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 antud volituste alusel tehtud otsuseid selliste füüsiliste või juriidiliste isikute taotlusel, kellele otsus on adresseeritud või keda see otseselt või isiklikult puudutab. Otsus avaldatakse EKP veebilehel ja seejärel Euroopa Liidu Teatajas.


Ta näeb välja ilusad hallid juuksed, lühikesed ja flirtid - 2020 Ta näeb välja ilusad hallid juuksed, lühikesed ja flirtid Hea ja ilus tunne on naiste elu igas etapis ülimalt tähtis. Mitmed kosmetoloogid soovitavad, et üle 60-aastased naised kasutaksid lühikesi juukseid, sest see stiil võimaldab soengut lihtsamalt kasutada; vaata noorem ja vältida fiksaatorite liigset kasutamist ja sagedast harjamist. See ei tähenda, et ta ei kasuta ühtegi lisavarustust, et ta annaks oma juustele teistsuguse ja flirtimise. Kujutise atraktiivsemaks vaatamiseks saate kasutada kammi või klambrit. Teisest küljest, kuigi juuste väljalangemine või alopeetsia on selles elujärgus raske kontrollida, on võimalik võtta meetmeid, et aeglustada või vähendada protsessi, näiteks kerge šampooni, sagedaseks kasutamiseks või õrnade juuste jaoks. Teine võimalus on loputada juukseid sooja või külma veega ning jätta lahkumisel kate või müts, et kaitsta peanahka kuivuse ja ultraviolettkiirguse eest. Video Meditsiin: Our Miss Brooks: Boynton's Barbecue / Boynton's Parents / Rare Black Orchid (Oktoober 2020). On inimesi, kes seda ikka veel arvavad hambad See on vananemise loomulik etapp. See on suur vale. Hooldus suuhügieen Vanematel inimestel on see tundlikum kui mistahes muul eluetapil ning seda tuleb... B-vitamiini puudumine vanematel inimestel Hiljutised uuringud näitavad, et 10–30% üle 51-aastastest täiskasvanutest võib B-12-vitamiini imendumist halveneda vastavalt uuringute andmetele. Riikliku Teaduste Akadeemia meditsiiniinstituut....


[O.1976] Osta Fentermiin Ilma Retseptita Pärnu Eesti Reviews » Phen375 » Osta Fentermiin Ilma Retseptita Pärnu Eesti Fentermiin ilma retseptita Pärnu Eesti Fentermiin on populaarne kaalulangus pillid, mis toimib nagu söögiisu vähendavaid. Paljud inimesed Pärnu Eesti on öelnud, et see pill aitab neid kaotada ülekaalu. Kui otsustate kasutada see pill, on oluline järgida soovitatud doosis ja dieediga juhiseid. Retseptita ravimeid on tänapäeval väga kallis. Seetõttu paljud inimesed Pärnu Eesti on skrambleerimise jaoks, kuidas saada oma narkootikumide odavama hinnaga. Ei tohiks lasta ülemääraseid kulusid retseptiravimite peatus teil osta ravimeid, teil on vaja oma tervisele probleemi lahendamiseks. Paljud inimesed Pärnu Eesti aru saanud, et online narkootikumide müüjad teevad soodsa hinnaga saada retsepti ravimid. Fentermiin ilma retseptita osta Pärnu Eesti Osta narkootikume online müüjad on lihtne protsess ja suurepärane võimalus madalamad retsepti kulud. Fentermiin osta ilma retseptita online Pärnu Eesti sa lihtsalt logivad end Internetis, külastage veebisaiti, kui soovite osta meditsiini ja esitage oma tellimus. Meditsiin pakendatud ja esitatud aadressil. Peate lubama aega, vedu ja kättetoimetamine. Ostes ravimeid online on mugav ja pakub privaatsust. Selle asemel et teha reis kohaliku apteek, lihtsalt arvuti kasutamise soovite midagi osta, igal ajal ja mis tahes kohas. Pärnu Eesti inimesed, kes on tihe ja ei suuda juhtida oma kohaliku poe võib kasutada shopping online. Kust osta ilma retseptita Pärnu Eesti fentermiin? Kui soovite osta ilma retseptita Pärnu Eesti fentermiin, veenduge, et õpid kirjanduse kohta uimasti annuse, võimalikud kõrvaltoimed ja ettevaatusabinõud. Enamus apteekides saab selle teabe ja see võib saada ka mainekas veebilehed, mis müüvad fentermiin. Kui väga tugev ja võimas ravim, seda tuleks kasutada ainult Pärnu Eesti inimesed, kes vajavad abi kadumas naela, kuid ei ole võimalik leida edu regulaarne dieediga ja teostada. Kui te olete üks neist inimestest Pärnu Eesti siis midagi sellist võib tunduda nagu lootuse majakas. See võib olla hea lühiajaliste fat burner inimesed otsivad sattuda top kuju kiiresti, kuid üldiselt neid inimesi juba tead kes nad on. Ma ainult oleks kasutada seda nii kui ma olin kindel, minu arusaamist need liiki uimasteid. Pärnu Eesti eri inimesed näevad erinevaid tulemusi, kuid ma väga uskuda, et on mitte üks inimene sellel planeedil jalgsi kes ei kaota kaalu selle toote kasutamist.


Toiduhinnad tõusevad veelgi - Põllumajandusuudised Toiduhinnad tõusevad veelgi Maailma toiduhinnad on kerges tõusutrendis, vahendab konjunktuuriinstituut ÜRO toiduhinnaindeksi statistikat. Hinnatõusu põhivedajad on järsult kallinenud piimatooted. ÜRO juures asuv FAO (Food and Agriculture Organization) avaldas aprilli toiduhinnaindeksi, mis oli 215,5 punkti, s.o 2 punkti (1%) kõrgem nii selle aasta märtsi kui ka eelmise aasta aprilli seisust. Konjunktuuriinstituut avaldas oma kodulehel, et 2011. aasta veebruaris oli toiduhinnaindeks viimaste aastakümnete kõrgeim, millest selle aasta aprilli seis oli 9% madalam. Sarnaselt märtsikuule vedas ka aprillis indeksi tõusule põhiliselt piimatoodete hinna järsk tõus, liha hinnad tõusid vaid marginaalselt ning teiste kaubagruppide hinnad langesid. Teravilja hinnaindeks oli aprillis 234,6 punkti, olles 10 punkti (4,1%) madalam kui märtsis, kuid pea 11 punkti (4,9%) kõrgem kui mullu samal ajal. Indeksi languse põhjustas suuresti 2013. aasta heast saagiprognoosist ajendatud maisi hinna langus. Nisu hind muutus vähem – loodetavate suurte varude survet hinna langusele tasakaalustas murest kehvade kasvutingimuste tõttu põhjustatud surve hinna tõusule. Riisi hind alanes marginaalselt. Õli hinnaindeks oli aprillis 199,0 punkti, olles 2 punkti (1,5%) madalam kui märtsis. Indeksi languse põhjustasid palmi- ja sojaõli alanev hind. Palmiõli hind jätkas langust, põhjuseks suured varud nii eksportivates kui importivates riikides ning prognoositud tootmise kasv. Sojaõli hinna languse tõid kaasa rekordiline sojaoa saak Lõuna Ameerikas, eeldatust suurem laoseis ning esialgselt prognoositud rekordsaak USA-s. Lisaks tekitavad taimeõlisektoris tervikuna jätkuvalt muret nõrgenenud energiahinnad ning probleemid ülemaailmses majanduses. Piima hinnaindeks oli aprillis 258,8 punkti, tõustes märtsiga võrreldes järsult pea 34 punkti (14,9%). Hinnatõusu põhjustas põuasest ilmastikust tingitud piimatoodangu järsk langus Uus Meremaal, mis omakorda on vähendanud piimatoodete tootmist. Hinnahüpe on osaliselt ka märk sellest, et selliseks ootamatuks olukorraks puuduvad kaubanduslikud varud. Liha hinnaindeks oli aprillis 178,7 punkti. 2012. aasta lõpust alates on indeks püsinud sellel tasemel, kõikudes 177–179 punkti vahel. Siiski, võrreldes varasemaga on liha hinnad püsinud jätkuvalt kõrged – 2011. aasta algusest alates on hinnad liikunud 2008. aasta keskel saavutatud tipust (170 punkti) kõrgemal. Lihaliikide noteeringud olid aprillis erinevad – vaatamata söödahindade mõningasele langusele tõusid linnu- ja sealiha hinnad vastavalt 1% ja 3%, samal ajal lamba- ja veiseliha hinnad langesid veidi. Suhkru hinnaindeks oli aprillis 252,6 punkti, olles enam kui 9 punkti (3,6%) madalam kui märtsis. Pärast tõusu märtsis, langes hind aprillis järsult. Hinnalanguse taga on märkimisväärselt paranenud prognoosid suhkruroo saagile Brasiilias. Oodatav suhkru tootmise kasv ning sellega kaasnevad suuremad kogused maailmaturul, teisalt nõrgem impordinõudlus survestasid suhkru ekspordihinda langetama.


(4) Ettevõtete jäätmemahuti suurus ja tühjendussagedus sõltub ettevõtte töötajate arvust ja tegevusalast, kuid jäätmemahuti tühjendamine ei tohi toimuda harvemini kui eeskirja § 19 lõikes 1 toodud sagedusele.


text: 📊 MUUSIKAPLANEEDI TOP 10 | LIIDRIKS HÄÄLETATI ANNE VESKI! - MuusikaPlaneet Veski laulu "Kui ainult pöörduks aeg" puhul on tegu kaveriga Cheri üleilmsest hitist "If I Could Turn Back Time", millele kirjutas eestikeelsed sõnad Leelo Tungal. Laulu toetas siin avanädalal 22,03% hääletajatest. Palju õnne! Ka teise koha võttis enda alla uustulnuk – räpipundi 5MIINUST aktuaalne singel "Koptereid" (16,67%), mis on kollektiivi kõige kauem valminud lugu – seda tehti veidi üle aasta. Loo muusika autorid on lisaks bändi liikmetele Leo Jupiter, Sten Sheripov ja Gevin Niglas, lüürika kirjutasid 5MIINUSE kutid. Pronksmedal kuulub seekord eelmise nädala võitjale. Ansambli Sorus ja kitarristi Brad Jurjensi ühistöö pealkirjaga "Piraadid, kes eksinud mereteel" kogus oma viiendal tabelinädalal toetust 14,69%. Kuula uut esikohalaulu ja seejärel tutvu kogu pingerea ning uute tulijatega: MuusikaPlaneedi TOP 10 #319 (12. oktoober): 1 UUS [1] Anne Veski "Kui ainult pöörduks aeg" (22,03%) 2 (5) [2] 5MIINUST "Koptereid" (16,67%) 3 (1) [5] Sorus feat. Brad Jurjens "Piraadid, kes eksinud mereteel" (14,69%) 4 UUS [1] Metsatöll "Mees, kes teadis ussisõnu" (11,86%) 5 UUS [1] Ott Lepland "Mina veel Sind ei tea" (9,60%) 6 UUS [1] Mihkel Raud "Saab saab" (7,34%) 7 (4) [2] Ewert "Half of It" (6,78%) 8 (3) [2] Vanilla Ninja "Incredible" (5,93%) 9 (2) [3] Naised Köögis "Mis maa meile jääb?" (3,67%) 10 UUS [1] Lenna "Kunksmoor" (1,41%) Hääli: 354 (aitäh!) HELEZA "Üksinda koos" Jaanus Saks "Elu kiirteel" margiiela feat. Leis "üks öö" Strych:9 "Freak" TONT "Reetur" Värske gallup ootab hääli lehe paremas servas (mobiiliversiooni puhul lehe allosas) ja läheb lukku pühapäeval, 17. oktoobril kell 23.59. Tuld! 🔥 Sildid: 5MIINUSTAnne VeskiBrad JurjensEwertGevin NiglashelezaJaanus SaksLeelo TungalLeisLennaLeo JupitermargiielaMetsatöllMihkel RaudNaised köögisOtt LeplandSorusSten SheripovStrych:9TontVanilla Ninja


text: Positsioneerudes sobivalt Patong's, on Baan Ketkeaw ideaalne koht väljasõitudeks Phuket ekskursioonidele. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Patongi haigla, Sphinx teater, All 4 Diving. Baan Ketkeaw pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need WiFi , ekskursioonid, seifid, restoran. Baan Ketkeaw on koduks 16 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu rõdu/terrass, külmik, traadita internetiühendus (tasuta), tasuta pudelivesi, teler. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Baan Ketkeaw on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Phuket's.


source: wikipedia

text: Vissarion (kodanikunimega Sergei Torop; sündinud 14. jaanuaril 1961 Krasnodaris) on Vene müstik, Viimase Testamendi Kiriku juht. Pärast sõjaväeteenistust asus ta elama Minussinskisse. Töötas liikluspolitseinikuna, kuni 1989 kaotas töö. Aastal 1991 "sündis uuesti" Vissarionina, tagasitulnud Jeesuse Kristusena. Tema usundis on Vene Õigeusu Kiriku elemendid ühendatud budismi, apokalüptilisuse, kollektivismi ja ökoloogiliste väärtustega. Vissarioni järgijad elavad Lõuna-Siberis Krasnojarski krai Kuragino rajoonis. Umbes 5000 järgijat elavad 30 külas Vissarioni residentsi Päikeselinna lähedal. Vissarioni jüngrid järgivad rangeid reegleid. Nad on taimetoitlased. Suitsetamine ja alkoholi tarvitamine on keelatud. Raha on põlu all. Viimase Testamendi Kiriku eesmärk on ühendada kõik usundid. 22. septembril 2020 Vissarion vahistati ja teda kahtlustatakse psühholoogilises vägivallas. Isiklikku Ta isa nimi oli Anatoli, ema Nadežda. Ta kasvas ema ja võõrasisa Nikolaiga Siberis. Viited Välislingid Kas on elu pärast kapitalismi?, ETV, 29. november 2008 Venemaa vaimulikud Sündinud 1961 Müstikud Taimetoitlased


text: Kolme päevaga kerkis esimese 5G sagedusloa hind 2,6 miljoni euroni | Majandus | ERR Kolme päevaga kerkis esimese 5G sagedusloa hind 2,6 miljoni euroni {{1651757580000 | amCalendar}} Sidemast ja teletorn Autor/allikas: Siim Lõvi /ERR Teisipäeva hommikul alanud 5G sagedusloa enampakkumine on jõudnud miljoni euro võrra alghinnast kõrgemale. Teisipäeval pandi oksjonile esimene kolmest sagedusalast. Kuna 5G-turule püüdlejaid on neli ehk Elisa, Telia, Tele2 ja Bite, oodatakse tihedat konkurentsi kõigil enampakkumistel. Sageduslubade alghind on 1 597 000 eurot. Igasse tööpäeva mahub kolm kirjalikku pakkumiste vooru. Teisipäeva õhtuks pakuti esimese loa eest kaks miljonit eurot, kolmapäeva õhtuks oli hind 2,3 miljonit, neljapäevane kõrgeim pakkumine küündis tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti teatel 2,6 miljoni euroni. Teisipäeval pandi enampakkumisele sagedusvahemikud 3410–3480 MHz ja 3600–3660 MHz. Kõrgem ja madalam sagedusala on märgitud igale loale. Asi on selles, et madalamaid alasid on lihtsam kasutada, samas kui alates 3600 MHz-st kehtivad rangemad piirangud. Eriti Ida-Eestis tuleb seal tegutsemiseks küsida luba Venemaalt, sest venelased tarvitavad sama ala oma kosmosesideks.


Noored sõlmivad koostöölepingu maavalitsusega « Hiiu Leht 26.oktoober, 2012 Uudised Hiiu maavalitsus ja Hiiumaa Noortekogu Ankur sõlmivad täna, maakonna esimesel noorsootöö tunnustamisüritusel koostöölepingu. Lepingu, mis kannab järjekorranumbrit üks, allkirjastavad Hiiu maavanem Riho Rahuoja ja noortekogu esimees Hergo Tasuja. Lepingu sisuks on kahe organisatsiooni ühistegevus. Maavalitsus tagab noortekogu juhendamise ja nõustamise, võimaldab kasutada ruume, kaasab noori maavanema moodustatud komisjonidesse ja töörühmadesse, jagab infot ja abi projektide kirjutamisel, võimalusel tagab noortekogu esinduse osalemise erinevatel noorteüritustel jms. Noortekogu kooskõlastab maavalitsusega aasta tegevuskava ja eelarve, teavitab korraldatud üritustest, esitab kuludokumendid riigieelarvelise eraldise kasutamise kohta, kaasab tegevusse maakonna noorteorganisatsioone ja õpilasomavalitsuste esindajaid jne.


text: Täpsusta... Ühendkuningriigi meelelahutustöötaja pidu Hispaania moodi Kujutlege tööpäevi sooja päikese all!Ühe tööotsija unistus täitus. Jake Dorriese jõuluaja ajutine töö kohalikus poes oli just lõppenud ja ta otsis uut võimalust. 2012. aasta veebruaris külastas ta uue töökoha leidmise eesmärgil Ühendkuningriigis Ormskirkis asuvat tööhõiveasutust. Taskus riiklik kutsetunnistus kaheaastase õppeajaga reisi- ja turismikorralduse erialal, soovis ta jätkata karjääri samas valdkonnas. Tema nõustaja oli saanud EURESe võrgustikult teavet ettevõttes Cosmo Animacion pakutava sobiva töökoha kohta, millest ta teatas omakorda Jake’ile. „Ettevõte otsis töötajaid, nii et saatsin kohe veebis avalduse oma andmetega,“ sõnab Jake. Paari päeva pärast pakuti Jake’ile intervjuuaega Birminghamis ja nädala pärast tehti tööpakkumine. „Kõik minu õpinguaastad koolis ja kolledžis tasusid ennast viimaks ära, kui sain teada, et lendan 16. aprillil 2012 Mallorcale, et alustada oma unelmate tööd meelelahutajana.“ Jake ei olnud ainus edukas kandidaat. Koos temaga valis Cosmo 17 tööotsijat, kes avaldasid piisavalt muljet, et pakkuda neile hooajatööd. „Cosmo on väga professionaalne ja sõbralik organisatsioon, kes toob sinus välja parima ja annab võimaluse seda täielikult kasutada. See on siiani parim kogemus minu elus ja ma loodan, et tulevik pakub veel palju suurepäraseid kogemusi. See kõik ei oleks aga olnud võimalik EURESeta, keda tänan kogu südamest ja keda soovitan kõigile karjäärinõustamisel abi vajajatele,“ rõhutab Jake. Cosmo palkab töötajaid eri riikidest, sest vajab mitmete keelte valdajaid. „Avaldame töökuulutused esmalt enda veebilehel ja seejärel EURESe kaudu. Värbamine on riigiti erinev, kuid Ühendkuningriigis, Hispaanias ja Prantsusmaal leiame töötajaid peamiselt EURESe abil, sest neil on suurim kandidaateide valik. Täiuslik kandidaat on entusiastlik, paindlik, avatud ja tööd armastav inimene – Jake’il on kõik need omadused,“ sõnab Cosmo personalijuht Renate van Zetten lõpetuseks. Cosmo vajab lepingute täitmiseks rohkem meelelahutustöötajaid ja 2013. aasta kevadel toimub sarnane värbamiskampaania. Lisateave Tööhõivepäevad EURESe ürituste kalendris Töökoha otsing EURESe töökohtade andmebaasis EURESe teenused tööandjatele Viimati muudetud: 11/2012 vastutusest loobumine "Fookuses" artiklite eesmärk on anda EURESe portaali külastajatele teavet päevakajaliste teemade ja suundumuste kohta ning ergutada arutelusid ja debatte. Artiklid ei kajasta tingimata Euroopa Komisjoni seisukohti.


Elektrituruseaduse, energiamajanduse korralduse seaduse ja maagaasiseaduse muutmise seaduse eelnõu (576 SE II)


Itaalia prokuratuuri teatel võisid Al-Qaidaga seotuses kahtlustatavad kavandada rünnakut Vatikanis(1) Itaalia terrorismivastases juurdluses uurimise all olevad isikud võisid kavandada rünnakut Vatikani vastu, ütles üks juurdlust juhtivatest prokuröridest reedel. Cagliari peaprokurör Mauro Mura ütles ajakirjanikele, et lisaks rünnakute planeerimisele Pakistanis ja Afganistanis, nagu varem teatati, võis kahtlusaluste eesmärk olla ka Vatikani sihikule võtmine, vahendab Reuters. Politsei korraldas reedel haaranguid üle Itaalia, mille sihtmärgid olid 18 isikut, kellel kahtlustatakse olevat sidemeid Al-Qaidaga. Mõned vahistati, sealhulgas grupi arvatav vaimne juht. Osa arvatakse olevat riigist lahkunud. „Meil ei ole tõendeid, meil on tugev kahtlus,“ ütles uurimist juhtiva politseiüksuse juht Mario Carta, kui talt küsiti täpsemaid andmeid võimaliku rünnaku kohta katoliku kiriku keskuse vastu. Carta sõnul kuulsid uurijad vahelt võetud telefonikõnedes kahtlusaluseid ütlemas, et nad alustavad Itaalias suurt džihaadi. Nendes vestlustes viidati ka sellele, et sihtmärk võis olla Vatikan. Kõik kahtlusalused on pakistanlased või afganisatanlased, teatas Carta varem, lisades, et operatsioon jätkub. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71321691


text: Taevakeha on kosmoses asuv astronoomia poolt uuritav keha. Taevakehad on kõik objektid, mida me Maa pealt taevasse vaadates näeme. Enamik neist on looduslikud taevakehad, aga on olemas ka mittelooduslikud taevakehad, näiteks satelliidid. Maale lähim looduslik taevakeha on Kuu. Meile kõige kaugemat taevakeha pole veel teada. Taevakehasid Planeet Merkuur Veenus Maa Marss Jupiter Saturn Uraan Neptuun Kääbusplaneet Ceres Pluuto 2003 UB313 Päikesesüsteemi väikekeha Komeet Asteroid Meteoorkeha Täht Täheparv Udukogu Galaktika Vaata ka Taevakehade loend


Esimesel istungil töötab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents protokolli rikkumise juhtude selgitamiseks ja käsitlemiseks välja asjakohased ja efektiivsed menetlused ja mehhanismid käesoleva protokolli rakendamata jätmise juhtude kindlaksmääramiseks ja käsitlemiseks, sh töötab välja kohaldamata jätmise tagajärgede näidisnimekirja, võttes arvesse täitmatajätmise põhjuse, liigi, ulatuse ja sageduse. Mis tahes käesolevas artiklis sätestatud menetlused ja mehhanismid, mis toovad kaasa siduvaid tagajärgi, võetakse vastu käesoleva protokolli muudatusena.


3) kompaktoreid ehk elektriliselt töötava pressimisseadeldisega kuni 30 m3 suurusi kogumismahuteid.


Rootsi plaadiprodutsent kasvatas stuudios kanepit(8) Stockholmi politsei paljastas kanepikasvatajate võrgustiku. Üks kahtlusalustest on muusikaprodutsent, kes kasvatas kanepitaimi oma stuudios. Politsei otsis pärast jälgimisoperatsiooni kuu aega tagasi läbi mitmed aadressid Stockholmi piirkonnas. Leiti kolm suurt kanepikasvandust, mille väärtus tänavakaubanduses oleks olnud miljon Rootsi krooni (1,5 miljonit Eesti krooni), vahendab The Local ajalehte Svenska Dagbladet. „Me panime tähele, kui närvilised kahtlusalused olid. Me jälgisime neid näiteks autodest ja nägime, kuidas nad ustest sisse ja välja käisid, et meid eksiteele viia. Nad vahetasid pidevalt telefoninumbreid,” ütles Ulf Sundström Stockholmi politseist. Pärast läbiotsimisi arreteeriti kolm meest. Üks neist on plaadifirma omanik. Politsei leidis tema stuudio varjatud tagaruumist neli kanepitaimedega täidetud kilealust. Kuivatatuna kaaluks leitud kanep 10 kilogrammi. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29657907


Eestis sureb vähki aastas ligi 3500 inimest(29) Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositakse aastas üle 6500 vähi esmasjuhu, seejuures meestel veidi enam kui naistel. Üle poolte haigestunuist on 55-74 aasta vanused ja umbes 30% üle 75-aastased. Eestis sureb vähki aastas ligi 3500 inimest. Vähk on üle maailma üks peamisi surmapõhjuseid. Igal aastal saab üle 12 miljoni inimese vähidiagnoosi ning sellesse haigusesse sureb 7,6 miljonit inimest. Rahvusvahelise Vähivastase Liidu UICC hinnangul kasvab 2030. aastaks uute vähijuhtude arv 26 miljoni ning surmade arv 17 miljonini. 70 protsenti vähisurmadest on registreeritud madala ja keskmise sissetulekuga riikides, teatas tänasel vähi vastu võitlemise päeval tervise arengu instituut. Kõige enam levinud vähitüübid on meestel ja naistel erinevad. Maailmas sureb mehi kõige enam kopsuvähki, järgnevad maovähk, maksavähk, käär- ja pärasoolevähk, söögitoruvähk ja eesnäärmevähk. Naiste seas on kõige suurem suremus rinnavähki, kopsuvähki, maovähki, käär- ja pärasoolevähki ja emakakaelavähki. Eestis haigestuvad mehed kõige sagedamini eesnäärmevähki, kopsuvähki ning käär- ja pärasoolevähki. Naistel on kõige sagedamini rinnavähki, nahavähki ning käär- ja pärasoolevähki. Naiste esikümnes on ka emakakaelavähk, millesse haigestumine on Eestis suhteliselt kõrge ning kopsuvähk. Ekspertide hinnangul on umbes 40 protsenti vähijuhtudest ennetatavad. Vähiriski saab oluliselt vähendada läbi lihtsate meetmete: loobudes suitsetamisest ning vältides passiivset suitsetamist, piirates alkoholitarbimist, vältides ülemäärast päevitamist, säilitades tervislik kehakaal ning vaktsineerides end viirusinfektsioonide vastu, mis suurendavad vähiriski. Suitsetamine põhjustab 80-90 protsenti kõigist kopsuvähi surmadest ja umbes kolmandiku kõikidest vähisurmadest. Alkoholi puhul on oluline teada, et neil, kes tarvitavad 100 grammi alkoholi päevas suureneb võrreldes mittejoojatega 4-6 korda risk haigestuda suu-, kõri-, rinna-, soole- ja maksavähki. Samuti näitavad uuringud, et igapäevane portsjon (80-100 grammi) puu- või köögivilju vähendab suuvähi riski umbes 20 ja maovähki riski umbes 30 protsenti.


Tänavaröövli pikk vangistus jäi jõusse Süüdistuse järgi ründas Mõškovski 2007. aasta 14. septembril, 6. novembril, 10. novembril, 13. novembril, 26. novembril, 3. detsembril ja 12. detsembril Tallinna tänavatel eakaid naisi ning röövis neilt raha. Harju maakohus luges tõendatuks Mõškovski süü vaid ühes röövimises ning karistas teda seitsmeaastase vangistusega. Prokurör vaidlustas maakohtu otsuse Tallinna ringkonnakohus, kus loeti Mõškovski süü tõendatuks ka teistes tänavaröövides ning karistati uue otsusega teda 12-aastase vangistusega. Seepeale vaidlustas advokaat Mõškovski süüdimõistmise riigikohtus, kuid edutult.


IV. VAHENDID, MIDA KASUTATAKSE ERASFÄÄRILE SUUNATUD TEGEVUSES


Vastne juhend Balti ravimipakendi jaoks - Meditsiiniuudised Vastne juhend Balti ravimipakendi jaoks Müügiloataotlejate ja -hoidjate töö lihtsustamiseks on kolme Balti riigi ravimiametid leppinud kokku nõuete osas juhtudeks- kui tootja soovib inimestel kasutatavat ravimit müüa Balti pakendis- teatab Ravimiamet oma veebilehel. Sealsamas on kättesaadav ka vastav juhend. Ravimiameti hinnangul aitab see vähendada tootja kulutusi erinevate Balti riikide pakendite ettevalmistamiseks. Juhend võtab arvesse Euroopa Liidu ja Balti riikide vastavat õigust ning igapäevapraktikas ette tulnud ühiseid teemakäsitlusi. Keerukate juhtumite õiguslike probleemide korral tuleb lähtuda iga liikmesriigi seadustest. Juhendile kirjutasid Balti riikide ravimiametite juhid Mindaugas Plieskis Leedust- Inguna Adovica Lätist ja Kristin Raudsepp Eestist alla 26. mail Londonis. Eelmine Balti pakendi juhend oli välja töötatud Euroopa Liiduga liitumisele eelnenud ajal. URL: http://www.mu.ee/uudised/2005/06/14/vastne-juhend-balti-ravimipakendi-jaoks


text: Aegna (1929–1939 Äigna, ka Eigna , saksa keeles Wulf, rootsi keeles Ulfsö) on saar Tallinna lahe kirdeküljel. See asub Viimsi poolsaare tipust (Rohuneemest) 1,5 kilomeetrit loodes. Aegna kuulub administratiivselt Tallinna Kesklinna linnaosa haldusalasse. Linna maismaaosast jääb ta 10 km kaugusele. See on ainuke meresaar, mis jääb Tallinna piiresse. 2003. aastal kaaluti Aegna ja Naissaare vahetust Tallinna ja Viimsi valla vahel. Aastal 2004 algatas Tallinna linnavalitsus ideevõistluse saare muutmiseks vabaajakeskuseks. Toomas Vitsut leidis, et saarel võiksid olla kasiinod ning arutlusel oli isegi silla ehitamine Viimsi poolsaarelt Armuneemelt. Aastatel 2013–2016 oli saarel 6 elanikku. 2020. aasta seisuga on end Aegnale elama registreerinud 16 elanikku. 2022. aasta jaanuari seisuga elab saarel juba 21 inimest. Nimi Aegna saart kutsuti alates 13. sajandist rootsi keele mõjul Hundisaareks (Vulvesöö, 1348 Wluesøø) ning veel 1920. aastatelgi kasutati eestikeelses kirjanduses Aegnaga paralleelselt Wulfi kohanime. 1683 on saart nimetatud Eikisari, 1724 Eignesar ja 1937 Äigna. Ajaloolane Paul Johansen on Aegna kohanime päritolu seostanud eesti-rootsimurdelise sõnaga eik (hobune), sest Tallinna rae korraldusel peeti saarel keskajal hobuseid. Ta eeldas, et saare rootsikeelne nimi võib olla seotud Tallinna all 1032 hukkunud viikingi Ulf Ragvaldssoniga, kes maeti seejärel mõnele Tallinna lahe väikesaarele. Ta pakkus ka, et eestlased nimetasid saart esmalt Salmesaareks väina ehk salmi järgi. Per Wieselgren pakkus saare nime tekke osas välja soomekeelsete sõnade haikka 'neem' või häikkä 'liivakari' mõju. Andrus Saareste arvates kasutasid Äigna nime Naissaare ja Viimsi poolsaare rannaalade elanikud, mujal Harjumaal nimetati saart Aegnaks. Asend Aegna saare ja Viimsi poolsaare vahele jäävad Kräsuli ja Kumbli saar, mida ühendab Aegnaga Suursalmi väin. Aegnast loode poole jäävad Sillikrunn ja Vullikrunn. Saarest lääne pool on Punakivi kari. Aegna kirdeosas on kitsas poolsaar, mis lõpeb Lemmiku ninaga. Saare põhiosa põhjatipp on Eerikneem. Eerikneeme ja Lemmiku nina vahele jääb laht. Läänerannikul on Kurikneem ning lõunarannikul Talneem, kus asub jahisadam. Loodus Pinnamood Aegna on valdavalt tasane, saare looduslikud kõrgemad kohad on loodeosas asuvad luited. Lemmiku nina siseosa ulatub kõrgus 4,7 meetrit üle merepinna. Rannikupatareide piirkonnas on maapinda kunstlikult täidetud. Kogu saarel on rannavalle, saare idarannikul asub rannaastang. Saarel leidub suuri rändrahne nagu näiteks Eerikukivi ja Tulekivi. Sood Aegnal esineb õhukese turbalasundiga madalsoid. Taimkate Aegna saarest on ligi 70% kaetud metsaga. Valdavalt leidub saarel männikuid, kuusikuid, sanglepikuid ja kaasikuid. Aegna on saanud rohke metsa ja liivaranna pärast puhke- ja väljasõidukohaks. Aegnalt on leitud 49 liiki torikulisi ja 80 liiki sammaltaimi, millest haruldasemad on harilik valvik ja haruhärmik. Aegna looduses on kirjeldatud 344 liiki soontaimi, millest haruldasemad on rand-kesakann ja euroopa kikkapuu. Loomastik Aegnal pesitseb merikotkas. 1930.-ndatel asustati Aegnale metskitsi. Saarel elavad ka rebased, oravad ja jänesed. Aegnalt on leitud ka kopra tegevuse jälgi Looduskaitse Eesti iseseisvuse taastamise järel kuulutati kogu Aegna saar maastikukaitsealaks. Aegna maastikukaitseala keskus asub Külaniidu 12 asuvas loodusmajas, kust korraldatakse looduspäevi ja -matku. Aegnal asub rändrahne. Taristu Aegnal asuvad Eerikneeme tee, Kalavälja tee, Karnapi tee, Kurikneeme tee, Külaniidu tee ja Tagamaa tee. Aegna kai on Talneeme kaldal, kuid lainemurdja puudumise tõttu sobib vaid lühiajaliseks peatumiseks. Saarel toimis 1914–1944 kitsarööpmeline raudtee, mille pikkus oli umbes 3 km. Praegu on raudteetammidel teed, millest mõni on kohati kinni kasvamas, mõni aga autodest lõhutud. Saarel on veevärk, kuid puudub tsentraalne kanalisatsioon. Aegna saab elektrit 10 kV pingega merekaabelliini kaudu Viimsi poolsaarel asuvast alajaamast. Sügisel 2011 asendati õhuliinid maakaabliga. Ajalugu Kuni 20. sajandini Aegna muinasaegse asustuse tõendiks on saare idaosas asuv kultusekivi. Samuti on kultusekive teada Hundipea nukilt. Vanimad kirjalikud andmed Aegna saare kohta pärinevad 1297. aastast, mil Taani kuningas Erik Menved keelas Aegnal ja Naissaarel metsaraie. Aegna saar oli tõenäoliselt osa Viimsi küla kogukonnamaast. Saare püsiasustusest pärinevad varasemad teated 1469–1470. 1557 (mitte 1577) toetas Tallinna linn Aegna elanikke Jurgen Sani ja Katrynit raha ning teraviljaga. 1681. aasta talumeeste loendi järgi oli saarel 10 talu. Aegnal oli tollal eesti ja rootsi segarahvastikuga püsiasustus. Kalapüük tõi kohalikele elanikele vähe tulu ning saare liivase pinnase tõttu oli seal võimalik kasvatada ainult heina, kuid sedagi pidi mandrilt juurde tooma. Aegna saar läks koos mitme teise saarega 1689. aastal Tallinna alluvusest riigi haldusse. Saare elu hakkas sellest ajast peale korraldama riigile kuuluv Viimsi mõis. 1726. aastal oli Aegnal 3 talu, neist suurima peremees oli rootslane Hansfarre Dier. 1736. aastal on esmamainitud Aegna kalmistut. 1782 hingerevisjoni järgi elas Aegnal 31 inimest ja saarel asus 4 talu. 19. sajandi viimasel veerandil hakkas elanike elujärg veidi paranema. Elanike põhiline tegevusala oli kala- ja hülgepüük, samuti kuulus iga talu juurde väike põllulapp. 20. sajandi alguses oli saarel 7 talu. Aegna sõjandus Esimese maailmasõja ajal rajati Aegnale rannikupatareisid (nr 14 ja nr 15) ning 3 km pikkune Aegna kindlusraudtee, mis oli osa Peeter Suure merekindlusest. Suurima patarei betoonehitis oli 200 m pikk ning selle mõlemas osas paiknes soomustorn kahe 12-tollise kahuriga. See patarei lasti osaliselt 1918. aastal sakslaste eest taganevate punaväelaste poolt õhku. Vabadussõja ajal suudeti need riigikaitse seisukohast väga olulised rannikukahurid taastada. Aegna saarele asutati 1922. aastal Aegna Komandantuur ning 1923. aastal asutati senised tsiviilelanikud Kräsuli saarele ja mandrile. Juunis 1930 oli komandantuuri koosseisus 331 sõjaväelast, sõjaaegne koosseis oli plaanitud ligi kolm korda suurem. Saarel tegutsesid erinevad sõjaväelaste seltsid, mitu orkestrit ning näite- ja spordiring. 1930. aastatel oli saarel üle 150 ehitise. Saarel asusid Aegna sõjaväelinnaku elumajad, suur kasarm, Aegna ohvitseride kasiino, staap, elektrijaam, leivakoda, raamatukogu, ambulatoorium, saun jm. Eesti annekteerimisel 1940. aastal läks saar Nõukogude vägede kätte. Eestist taganev Punaarmee hävitas 1941. aastal jällegi kõik rannikukahurid, laskemoonalaod ja osa elumaju. Aegnale asus hiljemalt 1947. aastal Balti mere laevastikule allutatud õhutõrjeväeosa, kus teenis umbes 100 mereväelast. Kõik Nõukogude mereväega seotud isikud lahkusid saarelt 1957. aastal ning nende asemele asusid piirivalvurid ja mõned eraisikud. Endisi sõjaväehooneid hakati andma ettevõtetele puhkemajadeks. 1964. aastal oli kokku 23 ettevõttel saarel puhkemaju ja suvilaid. Aegnale hakati turiste lubama 1960. aastate algul. Saar allutati 1975. aastal Tallinna Mererajoonile. Tallinna ettevõtetevahelise puhkebaasi "Aegna" moodustamine tegi saarele pääsemise lihtsamaks. ning 1970. aastate keskpaigast kujunenud tihe liiniliiklus kolme Aleksandr Grin tüüpi reisilaevaga võimaldas suviti saart külastada isegi sadadel inimestel päevas. Pärast taasiseseisvumist Pärast Eesti taasiseseisvumist ja muutlikke aegu 1990. aastail liinilaevaliiklus saarega soikus. Tallinna linnavalitsuse tellimisel alustas kevadel 2001 üsna hõredat liiniliiklust reisilaev Janica, mis sõitis ka Naissaarele. Järgmistel aastatel otsiti odavamat laeva, mistõttu üheks suveks laevaliiklus katkes hoopiski. Aegna sadama 63,3 meetri pikkune statsionaarne kai number üks renoveeriti põhjalikult 2006. aastal. Alates 2006. aasta suvest sõitis Tallinna linnavalitsuse tellimisel Piritalt Aegnale Eesti Mereakadeemia Merekooli õppelaev Juku, esimesel kahel aastal merekooli opereerimisel. Aastail 2008–2009 väljus Juku Lindaliini AS-i opereerimisel Patareisadamast. 2010. aasta suvel sai Juku operaatorfirmaks Kihnu Veeteed ning laev hakkas väljuma Kalasadamast. Aastail 2014–2021 sõitis Aegna liinil Vesta, mis seoses Kalasadama muutmisega väikesadamaks väljus aastail 2020–2021 Patareisadamast. Alates 2022. aastast sõidab Aegna-liinil reisilaev Vegtind. Tallinna–Helsingi liinil kurseerinud Copterline'i kopterid sõitsid ringiga ümber Aegna saare. Saar kultuuriloos Luuletaja Julius Oengo avaldas 1929. aastal luulekogu "Aegna". 1973. aastal esitas Tiiu Varik Einar Pesla sõnadele loodud laulu "Aegna". Saart mainitakse ka Jaak Joala esitatud laulus "Suvemälestus". 1931. aastal avastati saarelt kivilabürint. Valgevenes või Moskvas on peale Eesti taasiseseisvumist trükitud 4 seeriat fiktiivseid Aegna postmarke, mille väljaandjana on märgitud Aegna Post. Vaata ka Aegna Komandantuur Aegna saare maastikukaitseala Lemmikneeme kivikülv Viited Kirjandus Heino Gustavson. Aegna, Tallinn 1998. Toivo Meikar. Aegna ja Viimsi metsade ajaloost. – XXII Eesti looduseuurijate päev: Tallinna lähisaarte loodus, Tartu–Tallinn 1999. Henn Pärn. Aegna, Naissaare ja Tallinna rannikumetsade seisund okaste morfomeetria alusel. – XXII Eesti looduseuurijate päev: Tallinna lähisaarte loodus, Tartu–Tallinn 1999. Triinu Nutt. Kukemarjad (Empetrum L.) Põhja-Eestis. – XXII Eesti looduseuurijate päev: Tallinna lähisaarte loodus, Tartu–Tallinn 1999. Ljudmilla Martin. Naissaare ja Aegna epifüütsed suursamblikud. – XXII Eesti looduseuurijate päev: Tallinna lähisaarte loodus, Tartu–Tallinn 1999. Henn Pärn. Naissaare ja Aegna puistute ökoloogilisest seisundist. – Naissaare loodus ja selle kaitse, Tallinn 1999. Virkko Lepassalu. Ekskursioon hakklihamasinasse (Heino Gustavsoni kommentaar). – Luup, 1999, nr 12 (95). (Aegna saarel asuvatest pommidest; vestlusest kunagise Rohelise Rügemendi liidri Hugo Udusaarega; skeem: Aegna militaarrajatised 1940. aastal.) Margit Kull. Rekreatsiooni võimalused Aegna saarel, bakalaureusetöö, Tallinna Pedagoogikaülikool 2003, juhendaja Joe Noormets. Robert Nerman. Aegna, Tallinn 2008. ISBN 9789949180103 Välislingid Aegna koduleht Robert Nerman, Enne Teist maailmasõda meenutas Aegna saar iseseisvat saareriiki, Postimees, 28. september 2007 Robert Nerman, Aegnal on Tallinnaga kauane side, Postimees, 28. aprill 2008 Kertu Kalmus. Elanikud leidsid Aegnalt hävinuks peetud Jeruusalemma kivilabürindi Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2009 Tuuli Aug. Aegnal taasavastati kivilabürint Eesti Päevaleht, 19. jaanuar 2009 Aegna saare elanikud leidsid taas haruldusi Tallinna Postimees, 23. jaanuar 2009 Soome lahe saared Harju maakonna saared Tallinna asumid


text: Lõbus põll MASTER - FunBox.ee kingipood Tootekood: FB71OB3239MASTER See lõbusa kirjaga "GRILL MASTER" põll muudab toiduvalmistamise tõeliselt lõbusaks tegevuseks! Suurepärane kingiidee meestele, kellele meeldib kokata või hea huumor :)


KÜSITLUS: Kas automaks oleks õiglasem kui aktsiisitõus?(260) Tänases Päevalehes arutleb Raimo Poom Reformierakonna jäikuse üle automaksu kehtestamise küsimuses. Tõsi ta on, hiljutine uuring, mis näitab, et Eestis sõidavad Euroopa Liidu kõige saastavamad autod, paneb mõtlema: kas pidev aktsiisitõus ikka on kõige mõistlikum viis autojuhte maksustada, või tuleks selle asemel kehtestada mingi uut tüüpi maks? Hea lugeja, mida arvad sina? Kas ränkade aktsiisitõusude asemel oleks õiglasem kehtestada näiteks mootori võimsuse põhine automaks, nagu see on mitmel pool Euroopas?


text: Eesti keele uurimine on keeleteaduse haru, mis uurib eesti keele ehitust, grammatikat, sõnavara, ajalugu, kasutamist jm aspekte. See on osa fennougristikast ja fennistikast. Ajalugu Esimesed katsed eesti keelt teaduslikult kirjeldada tehti juba 17. sajandil: koos valgustusideede levikuga tekkis baltisakslastest estofiilidel huvi kohaliku keele ja kultuuri vastu. Esimese eesti keele grammatika avaldas Heinrich Stahl aastal 1637. 1648. aastal ilmus Johann Gutslaffi lõunaeesti keele grammatika. 1803. aastal jõuti eesti keele lektoraadi asutamiseni tollal saksakeelses Tartu Ülikoolis. Esimene eesti keele lektor oli Friedrich David Lenz. 19. sajandil alustasid oma emakeele teaduslikku uurimist ka esimesed eesti haritlased: 1870. aastatel asus eesti keele ajalugu selgitama esimene eestlasest fennougristika doktor Mihkel Veske ning ühiskeelt normima 1871. aastal asutatud Eesti Kirjameeste Selts. 1919 avati eestikeelseks muudetud Tartu Ülikooli juures eesti keele professuur. Tänapäeval uuritakse eesti keelt Eesti Keele Instituudis Tallinnas, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja mitmes muus teadusasutuses üle maailma. Vaata ka Eesti keele ajalugu Uurimine


e) konventsiooni eesmärki ja protokolli järgides ning osaliste konverentsi otsuseid arvestades soodustab ja juhendab protokolli tõhusa rakendamise võrreldavate metoodikate koostamist ja perioodilist täpsustamist;


text: Johannes Vermeer Vermeer oli Delfti linna maalikunstnik, kes elu ajal erilist edu ei saavutanud. Ta sai küll maalijate gildi vanemaks, kuid elas suhteliselt vaesetes oludes nagu enamik tolle aja kunstnikke. Tema elust on suhteliselt vähe teada. Tema isa oli siidikangur, võõrastemaja peremees ja kunstikaupmees, kes suri 1652. aastal. Pärast isa surma jätkas Vermeer tema tööd kunstikaupmehena. Vermeeri isa oli siidikangur Reijnier Janszoon. Janszoon ei olnud perekonnanimi, vaid isanimi. Isa elas Amsterdamis Sint Antoniesbreestraatil, kus elas üsna mitu kunstnikku. 1615 abiellus ta Digna Baltusega. Nad kolisid Delfti ja nad said tütre Gertruy, Johannes Vermeeri ainsa õe, kes ristiti 1620. 1625 osales Reijnier kakluses sõduri Willem van Bylandtiga, kes suri selles saadud haavadesse 5 kuud hiljem. Umbes selle aja paiku hakkas ta tegutsema kunstikaupmehena. 1631 liisis ta võõrastemaja "Lendav Rebane". 1641 omandas ta märksa suurema kõrtsi "Mechelen", mis oli nimetatud samanimelise linna järgi ja asus turuplatsi ääres. Selle omandamine pani talle peale suured võlad. 1652. aasta oktoobris ta suri ja poeg jätkas tema kunstiäri. 29. detsembril 1653 sai Vermeer Püha Luuka gildi liikmeks. See gild ühendas maalikunstnikke. Gildi raamatupidamine ei jäta kahtlust selles, et Vermeer ei maksnud sisseastumismaksu. See oli katku, sõja ja majanduskriisi aasta, nii et mitte üksnes Vermeeril polnud rahaga kitsi. 1654 lendas õhku Delfti püssirohuladu ja selles plahvatuses hävis veerand linna. Hukkus sadakond inimest, nende seas kunstnik Carel Fabritius. Johannes Vermeer ristiti kalvinistlikus kirikus. 1653 läks ta üle katoliku usku ja abiellus katoliiklase Catharina Bolenesi (Bolnesiga). Abielu sõlmiti lähedalasuvas Schipluideni külas. Vermeeri jaoks oli see hea abielu, sest tema ämm Maria Thins oli märgatavalt rikkam kui ta ise. Tõenäoliselt oligi abielu tingimuseks pöördumine katoliiklusse. On küll kaheldud, kui südamest katoliiklane ta oli, aga tema maalil "Katoliku usu allegooria", mis valmis 1670–1672, on kujutatud usku armulaua sakramenti. Pärastpoole koliski kunstnik oma ämma juurde elama. Abielust sündis 14 last, kellest 4 suri enne ristimist, kuid registreeriti Johan Vermeeri lastena. Sugulaste tehtud testamentidest on teada ülejäänud kümne lapse nimed: Maria, Elisabeth, Cornelia, Aleydis, Beatrix, Johannes, Gertruyd, Franciscus, Catharina ja Ignatius. Tõenäoliselt sai viimane neist nime Jesuiitide ordu asutaja Ignatius Loyola järgi. 1672. aastal tabas Hollandit taas sõda. Prantsusmaa ja Louis XIV ründasid Hollandit lõunast, Inglismaa merelt. Läänest ründasid kaks Saksamaa piiskoppi. Paljud õukonnad, teatrid, kauplused ja koolid suleti. Alles ülejärgmisel aastal lõppes sõda Hollandi võiduga ja kulus veel mõni aasta, enne kui olukord oli paranenud. Vermeer pidi Amsterdamist raha laenama, kusjuures tema käendajaks oli tema ämm. Kogu selle aja jooksul jätkas Vermeer kallite värvide kasutamist, mis annab alust arvata, et ta ei ostnud paljusid töövahendeid ise, vaid need muretses tema patroon Pieter van Ruijven. 1675. aasta detsembris haigestus Vermeer raskelt ja suri poolteist päeva hiljem. Tema lesk seostas tema surma rahaliste raskustega. Kunstituru kokkulangemine kahjustas tema sissetulekuid nii kunstniku kui kunstikaupmehena. Pärast tema surma kuulutati välja tema pankrot ja pankrotihalduriks oli mikroskoobi leiutaja Antoni van Leeuwenhoek. Üldiselt on Vermeeri elust vähe teada. Tundub, et ta oli täielikult kunstile pühendunud, elades kogu oma elu Delftis. Tema nime kohtab üksnes mõnes registris, mõnes ametlikus dokumendis ja teiste kunstnike kommentaarides. Tema kuulsus hajus pärast tema surma. Arnold Houbrakeni 17. sajandil kirjutatud kolmeköiteline suurteos hollandi kunsti kuldajast käsitles 440 kunstnikku, kelle seast aga Vermeer puudub, teda mainitakse vaid ühes kohas möödaminnes ja seejärel unustati ta kaheks sajandiks täielikult. 19. sajandil avastasid Vermeeri uuesti Gustav Friedrich Waagen ja Théophile Thoré-Bürger, kes kirjutasid temast artikli, milles omistasid Vermeerile 69 maali, ehkki tänapäeval omistatakse neist Vermeerile üksnes 34. Praeguseks on teada umbes 40 Vermeeri maali. Sellest ajast on Vermeeri kuulsus järjest kasvanud, nii et tänapäeval arvatakse temagi hollandi kunsti kuldaja maalikunstnike sekka. 20. sajandi üks kõige tuntumaid kunstivõltsijaid Hans van Meegeren otsustas jäljendada Vermeeri kunsti osalt esteetilistel põhjustel, osalt sellepärast, et Vermeeri teoseid oli vähe, nad olid seetõttu haruldasemad ja kallimad, ning osalt seetõttu, et Vermeer ise oli teistest kunstnikest halvemini tuntud, mistõttu võltsingut oli raskem avastada. Looming[muuda | redigeeri lähteteksti] On teadmata, millal ja kellelt Vermeer maalimist õppis. Tema õpetaja võis olla Carel Fabritius või katoliiklane Abraham Bloemaert, aga kunstiajaloolased ei ole selle kohta kindlaid tõendeid leidnud. Kohalik autoriteet Leonaert Bramer oli tema sõber ja võis teda õpetada, aga nende stiil on üsna erinev. Oma eluajal oli Vermeer üksnes mõõdukalt edukas. Ta suutis oma suure pere ära toita, aga rikkaks ei saanud. Surres jättis ta oma naisele ja lastele suured võlad. Võib-olla oli selle põhjuseks asjaolu, et ta ei olnud kuigi viljakas ega maalinud palju teoseid. Tal valmis keskmiselt 3 maali aastas. Enamasti maalis ta tellimustöid. Delftis oli Vermeer austatud, aga väljaspool peaaegu tundmatu. Tema vähesele tuntusele aitasid kaasa veel mitu asjaolu. Suure osa tema maalidest ostis ära tema patroon Pieter van Ruijven, mis takistas tema loomingu laiemat levikut. Vermeeril ei olnud kunagi õpilasi ega mingit kunstikooli. Tema kohustused perekonna ja paljude laste ees nõudsid nähtavasti palju aega. Ta tegutses ka kunstikaupmehe ja kõrtsipidajana, gildivanema koht nõudis samuti aega ja tööd. Tema täiuseihalus oma töös vähendas samuti töökiirust. Enamus Vermeeri maalidest on dateerimata, seega on nende kohta vaid ligikaudsed andmed. Enamik Vermeeri maalidest on portreemaalid interjööri taustal. Vermeer töötas aeglaselt ja suure hoolega. Ta kasutas eredaid värve ja mõnikord kalleid pigmente, eelistades rukkilillesinist ja kollast. Ta on eriti tuntud valguse meisterliku käsitluse poolest oma töödes. Varajasel loomeperioodil, umbes 1657. aastani, viljeles Vermeer ajaloolist maali. Ta kujutas episoode piiblist, mütoloogiast ja antiikajaloost. Hiljem hakkas ta viljelema olustikumaali. Enamiku tema loomingust moodustavadki olustikumaalid ja portreed, erandiks kaks linnavaadet ja kaks allegooriat. Tema maalid pakuvad läbilõiget 17. sajandi Hollandi ühiskonnast, ulatudes piimanaisest tema töö juures aadlike ja kaupmeeste luksuse ja hiilguseni nende ruumikates majades. Lisaks leidub tema töödes religioosseid, poeetilisi, muusikalisi ja teaduslikke vihjeid. Tema üks kuulsaimaid maale on "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga", mida on kutsutud ka Madalmaade Mona Lisaks. Maalid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Johannes Vermeeri maalide loend - "Kupeldaja" (1656) - "Kirjalugeja avatud akna juures" - "Klaas veini" - "Piima kallav teenijatüdruk" - "Daam kahe härraga" - "Tänav Delftis" - "Delfti vaade" - "Muusikatund" - "Kontserdis kolmele" - "Kirjalugeja sinises" - "Kirjalugeja kollases" - "Armastuskiri" - "Kirjakirjutaja ja teenijatüdruk" - "Astronoom" - "Geograaf" - "Kitarrimängija" - "Istuv virginaalimängija" - "Seisev virginaalimängija" Kirjandus[muuda | redigeeri lähteteksti] - Ingrid Möller, "Maja kanali ääres. Vermeer van Delfti elust". Tõlkinud Piret Pääsuke ja Vilma Jürisalu; järelsõna lk 220–236: Ants Juske. Kirjastus Kunst, Tallinn 1988, 240 lk - Agnese Antonini, "Vermeer: loomingu täielik ülevaade". Tõlkinud Marja Liidja. Sinisukk, Tallinn 2008, 192 lk Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Johannes Vermeer| - (Videod): Vermeer: Valguse meister - Washingtoni Rahvusgalerii (inglise keeles) vaadatud 2012-07-08 - Johannes Vermeeri biograafia, stiil ja kunstilooming - Vermeer Exhibition 2008 commentary by Esmée Quodbach of the Center for the History of Collecting in America via the Frick Collection - Vermeer's Woman Holding a Balance In-depth discussion of this painting in the National Gallery of Art along with discussion of the artist's life, conservation, illustration of related works - Essential Vermeer, In-depth coverage of Vermeer's life, works, and environment - Entry in Britannica encyclopaedia - Van Meegeren's Fake Vermeers at Arttube (Museum Boijmans) - Vermeercentrum, housed at the site of the former St. Lucas Guild in Delft. (The Vermeer Centre offers a visual voyage of discovery through the life, work and city of Johannes Vermeer.) - Union List of Artist Names, Getty Vocabularies. ULAN Full Record Display for Jan Vermeer. Getty Vocabulary Program, Getty Research Institute. Los Angeles, California. - Painting discovered in Vermeer


text: Tõe vastavusteooria Tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria on teooria, mille alusel väite tõesus või väärus määratakse ära vaid selle kaudu, kas see päris maailmas ka nii esineb ning seda edukalt kirjeldab. Vastavusteooria vastandub sellega tõe koherentsusteooriale, mille kohaselt väite tõesus või väärus tuleb välja sellest, kuidas väide kehtib teiste väidetega kooskõlas. Vastavusteoreetikud väidavad, et tõesed väited ning uskumused vastavad tegelikule olukorrale. Selline tõeteooria üritab luua suhet mõtete ja väidete ning asjade ja faktide vahel ning kirjeldab, et väite tõesus või väärus määratakse ainuüksi selle kaudu, kuidas see seostub reaalsusega - kas see kirjeldab seda reaalsust täpselt. Sisukord Vastavusteooriate variante[muuda | redigeeri lähteteksti] Vastavus kui ühilduvus[muuda | redigeeri lähteteksti] Bertrand Russell leidis, et tõene väide peab struktuurselt sobima selles reaalsuses toimuvate olukordadega, kus väite tõesust kontrollitakse. Näiteks väide "kass on vaibal" kehtib ainult sellises maailmas, kus on olemas kass, kus on olemas vaip ning kus kass ja vaip on omavahel seoses sellega, et kass selle peal asub. Kui ükski nendest kolmest tingimusest ei kehti, siis võib järeldada, et väide ise on ka väär. Mõned väited pakuvad sellise mudeli järgi seletamiseks raskusi, küll. Mõne näitena ei pruugi omadussõnad nagu "võlts" ja "väidetav" kehtida lihtsalt sellises mõttes, et nad piiravad enda nimisõna tähendust: "pikk advokaat" on lihtsalt üks advokaadi tüüp, aga "väidetavalt advokaat" ei pruugi olla. Seosed ontoloogiaga[muuda | redigeeri lähteteksti] Ajalooliselt on enamik vastavusteooria pooldajaid olnud ontoloogilised realistid: inimesed, kes usuvad, et on olemas maailm väljaspool kõigi inimeste mõttemaailmasid. See uskumus on vastuolus metafüüsiliste idealistidega, kes usuvad, et kõik, mis on olemas, on tegelikult kellegi mõttekujutus või idee. Vastuväited[muuda | redigeeri lähteteksti] Üks rünnakutest teooriale väidab, et vastavusteooria saab kehtida vaid nii kaua välismaailma kohta, kui kaua päris maailm meie poolt kättesaadav ning tajutav on. Sellest hetkest, kui inimene enam välismaailma ei taju, ei saa tõe vastavusteooria kehtida. Skeptikute järgi ei ole inimestel üldse teadmisi, seega ei saa tõe vastavusteooria kuidagi tõene olla. Mõned teised vaated näitavad, et meil on veel lisaks mingisugune taju või arusaam välismaailma objektidest, mis mingil moel tavalisest teadmisest veel väljaspool on ning laiem on. Selline kaudne arusaam on ise ka üks idee kellegi ajus, nii et tõe vastavusteooria taandub lihtsalt vastavusele inimese ideede vahel tõest ning maailmast, kust maalt muutub vastavusteooria juba koherentsiteooriaks.


text: Korabi mäed on kaarekujuline põhja-lõunasuunaline mäeahelik Põhja-Makedoonias ja Albaanias. Kõrgeim mägi on Korab (2764 m). Täiesti ligipääsmatud mäetipud on Kepi Bar (2595 m), Mala Korabska Vrata (2475 m), Kabash (2395 m), Ciganski Premin (2295 m), Plocha (2235 m) ja Visoka Karpa (2090 m). Albaania geograafia Põhja-Makedoonia geograafia Euroopa mäestikud


text: Sõltumata sellest, kas nimetada Eesti regionaalhalduse ümberkorraldamist haldusreformiks või riigireformiks, on vajadus muudatuste järele Eesti haldusstruktuuris muutunud üha selgemaks. Justiitsministri algatatud täiendav diskussioon sel teemal on tervitatav. Regionaalse haldustemaatika käsitlemine on tihtipeale takerdunud küsimuse taha, kes kaotab. Olgu selleks ühendatavad väikevallad või koondatavad maavanemad, ikka tõuseb reformikava ümber toimuva arutelu keskmesse küsimus, kes peab lahkuma. Kuna aga inimloomus on kord juba selline, et keegi vabatahtlikult lahkuda ei soovi, on tulemuseks kaevikusõda, kus üksteise poole pillutakse ohtralt verbaalseid granaate. Otsustavat läbimurret ei saavuta keegi. Muutuste käimatõmbavaks jõuks on teadmine, et vanaviisi edasi minna pole võimalik. Kui see olukord on teadvustatud, muutub ka vaidlus konstruktiivseks ja hakatakse otsima lahendusi, mitte õigustusi. Nagu näha, pole regionaalse haldustemaatikaga seni kuigi kaugele jõutud. Ju siis on vanaviisi veel võimalik hakkama saada. Ent kui kaua? Meie omavalitsuste ja maavalitsuste süsteem on jäänud toppama eelmisse sajandisse, kuigi vahepeal on aeg kiiresti edasi läinud. Maakondades ning regioonides laiemalt on paljud asjad liikunud isevooluteed, mis paraku pole olnud tihti parim lahendus. Nii on enamik Eesti ametkondi jaganud riigi oma parema äranägemise järgi neljaks piirkonnaks ilma, et kohalikel inimestel ja võimuesindajatel oleks olnud selles osas mingit kaasarääkimisõigust. Et niinimetatud ametkondliku või hiiliva haldusreformi viljad pole alati kõige paremad, sellele viitas oma aastapäevakõnes ka president Toomas Hendrik Ilves. Samuti on haldusreformi vajadust korduvalt rõhutanud riigikontrolör, õiguskantsler, OECD. Jüri Raidla on olukorda, kus suur osa Eesti väikestest omavalitsustest ei suuda oma inimestele avalikke teenuseid kvaliteetselt osutada, nimetanud põhiseadusvastaseks. Olevik näitab, et täna on võib-olla isegi viimane aeg keskenduda tulevikule. Mõelda sellele, kuidas korraldada Eesti regionaalne haldussüsteem selliseks, et oleks tagatud avaliku teenuse kättesaadavus, selle efektiivsus ja kestlikkus. Maakond kui regionaalse halduskorralduse süda Taasiseseisvumisjärgsete aastate jooksul on Eesti praegused 15 maakonda tõestanud oma elujõulisust. Maakond on määrav inimese identiteedi kujundaja ja seejuures tihtipeale palju olulisem kui omavalitsus (kindlasti mitte alati). Sestap on maakonna kui iseseisva üksuse tugevdamine vajalik. Minu nägemus on, et maakond peaks olema Eesti uue regionaalhalduskorralduse aluseks. Koos 2017. aasta kohalike valimistega võiksid maakonnad võtta üle omavalitsuse ülesanded ja õigused. See ei tähenda, et praegused vallad kaoksid kaduvikku. Tänastest valdadest, kui nad vahepeal ei otsusta ühineda, saaksid reformi tulemusel niinimetatud osavallad. See looks olukorra, kus üks osa otsusest langetatakse suurvalla ja teine osa osavalla tasandil, sõltuvalt sellest, kuidas on üht või teist valdkonda mõistlik korraldada. Osavalla ülesandeks peaks kindlasti jääma sotsiaalhoolekande küsimuste lahendamine, lasteaiad, algkoolid, heakord ja nii edasi. Need on teenused, mille kättesaadavus peaks olema inimesele võimalikult lähedal. Peale sotsiaaltöötaja peaks igal osavallal olema ka vallavanem, vallasekretär. Nemad oleksid lüli kohaliku elaniku ja maakonnakeskuses asuva omavalitsuse vahel. Millised ametnikud veel peaksid osavallas tööle jääma, sõltuks kohalikust eripärast ja vajadusest. Seevastu näiteks arstiabi, põhi- ja gümnaasiumihariduse, ühistranspordi, ehitus- ja planeerimisküsimused ning mitme teise suurema valdkonna korraldamine võiks käia maakondlikul ehk suurvalla tasandil. Maakondlik kohalik omavalitsus oleks võimalik komplekteerida parimate spetsialistidega, kes teenindaksid inimesi nii maakonna keskuses kui ka korraldaksid vastuvõtte osavaldades. Kindlasti ei tohiks seada eesmärki, et uued suurvallad on täpselt tänaste maakondade piires. Siin tuleks vaadata ikka, kus on tõmbekeskused ja millised piirkonnad jäävad selle tõmbekeskuse tagalateks. 2017. aastal toimuvatel kohalike volikogude valimistel peaks jääma mandaadid seniste omavalitsuste piiridesse. See kindlustaks, et igast piirkonnast oleks esindaja volikogus. Et vallavanemale anda tugevam mandaat, võiks vallavanem olla valitud otse rahva poolt, siis ei peaks ta tõmblema poliitika tuultes. Osavallavanema määraks uus valitav volikogu, kuid sama piirkonna saadikutel peaks olema vetoõigus ka esimese kahe kandidaadi puhul. Tegu on sama süsteemiga, mida kasutati maavanema määramisel, kui vetoõigus oli kohalike omavalitsuste liidul. Riigipoolset kontrolli maakondliku omavalitsuse otsuste üle jääks tegema tänane maasekretär oma bürooga, ent maavalitsus lõpetaks praegusel kujul tegevuse, sest nende funktsioonid võtaks üle uus omavalitsus. Praegustel maavanematel, kes ju nime poolest võiksid või peaksid olema maakonna juhid, pole tegelikult selliseid volitusi. Nad peaksid seaduse järgi tagama maakonna tasakaalustatud arengu, ent vahendeid ei ole neile selleks antud. Kohalikud omavalitsused jällegi osutavad mitmeid avalikke teenuseid, mida oleks mõistlik korraldada maakondlikult, kuid mida ühel või teisel põhjusel ei tehta. Kui ühistranspordi ja tervishoiu korraldamine on Eestis maakonnapõhine, siis samahästi võiks maakonnapõhiselt korraldada ka näiteks gümnaasiumiharidust, tee-ehitust, jäätmekäitlust. Kuidas täpselt toimuks teenuste jagunemine maakondliku ja osaomavalitsuse vahel, sõltuks kohalikust kokkuleppest. Miks mitte panna maakondades käima omavalitsuse teenusbussid, mis regulaarselt tooks külasse vajalikud ametnikud, nii nagu täna tuuakse külasse posti- ja pangateenused. Maavalitsuste asemele riigi regionaalsed esindused Maakondliku omavalitsuse sünni korral lõpetaksid maavalitsused praegusel kujul oma töö ja selle poolt pakutavad teenused liiguksid valdavas osas maakondliku omavalitsuse pädevusse. See aga ei tähenda, et riik kaotaks piirkondades oma esindatuse. Vastupidi: seda peab tugevdama. Tänase 15 maavalitsuse asemele tuleks luua riigi regionaalsed esindused eesotsas maavanemaga. Kas neid regioone on Eestis neli-viis, rohkem või vähem, tuleb riigil kiirelt otsustada. Oluline on see, et piirkonna juhil oleks reaalne võim ja õigus rääkida valitsuses kaasa piirkonna jaoks tähtsate otsuste tegemisel. Maavanemaga tuleks kooskõlastada kõik tähtsamad otsused, mida riik regioonis planeerib. See looks olukorra, kus ministeeriumid ja riigiametid peaksid oma struktuurimuutuste läbiviimisel arvestama rohkem kohalike oludega, kohaliku regioonijuhi seisukohtadega. Viis aastat peaks olema piisav aeg, et need lahendused ellu viia ja samas ka võimaldama tänastel ametnikel teha otsuseid, kuidas ja kus nad näevad ennast viie aasta pärast. Välja pakutud lahendus ei tekita juurde uut bürokraatiat ega suurenda riigi halduskoormust. Küll muudaks selle ellurakendamine paljude otsuste tegemise lihtsamaks ja mis peamine - võimaldaks ka edaspidi saada inimestel kvaliteetset avalikku teenust.