text: Mullmälu |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. |Artiklit tuleb tõlkida ja kohandada!| |Arvuti mälu tüübid| |Haihtuvad ehk hävimälud| |RAM| |Kavandatav (arendamisel)| |Mitte haihtuvad ehk säilmälud| |Püsimälu| |Kavandatav (arendamisel)| |Ajaloolised| Mullmälu (inglise keeles bubble memory) on säilivat tüüpi arvuti mälu, mis kasutab õhukest magnetilist filmi materjali, et hoida väikseid magnetiseerituid alasid, tuntud kui mulli või domeenina, igaüks talletab ühe bitti jagu andmeid. Mullmälu tehnoloogia alustas paljutlubavalt 1970. aastatel, kuid põrus kaubanduslikult kuna kõvaketaste jõudluse ja maksumuse paranemine 1980. aastatel trumpas tema eeliseid. Sisukord Eelajalugu: Twistor mälu[muuda | redigeeri lähteteksti] Mullmälu on ühe inimese vaimusünnitus, Andrew Bobeck. Bobeck töötas mitmesuguste magnetitega seotud projektidega läbi 1960. aastate ja kaks tema projekti panid ta suhteliselt heale kohale arendamaks mullmälu. Esiteks arendati esimene magnetiline tuum mälu süsteem mida juhtis transistoribaasil kontroller ja teiseks arendati twistor memory. Twistor memory baasiks oli magnetostriktiivsus, efekt millega sai liigutada magnetilisi bitte. Kui muster panna meediumile (näiteks, magnetiline kasett)ja sellest vool läbilasta, siis mustrid "lükatakse" aeglaselt kasettist allapoole, kuid mustrid ise jäävad muutumata.Paigutades detektorid mõnedele kohtatele kasetil, siis vool möödub nende alt ilma igasuguse füüsilise liikumisega. Tegelikult on see tahkes vormis olev versioon üherealisest drum memory-st. AT&T kasutas Twistorit 1960. aastatel mitmetes programmides. Magnetic bubbles(Magnetilised mullid)[muuda | redigeeri lähteteksti] Bobeck ühines Bell Labs meeskonnaga 1967. aastal ja alustas tööd, et arendada Twistorit. Ta mõtles et, kui ta suudab leida materjali mis lubaks väljade liikumist kergelt ainult ühes suunas,sellist materjali ribal võiks olla ühe asemel mitmeid read/write päid selle ääres.Mustreid tutvustatakse materjali ühes servas ja lükatakse edasi nagu Twistoril,kuid kuna neid sai liigutada ainult ühes suunas, moodustatksid nad looduslikult "radu" üle pinna, suurendades pindalapõhise tiheduse. See looks mingit sorti "2D Twistor"-i. Paul Charles Michaelis töötas Permalloy õhukeste magnetiliste filmidega avastas, et on võimalik levitada magnetilisi domeene ortogonaalsel suunal filmil. See töö viis teda patendilisele aplikatsioonile.Mälu seade ja paljundamise meetod oli kirjeldatud paberil mis esitati 13. Annual Conference on Magnetism and Magnetic Materials, Boston, Massachusetts, September 15, 1967.See seade kasutas anisotroopset õhukest magnetilist filmi mis vajas erinevaid magnetilisi pulsi kombinatsioone ortogonaalse paljundamise suunas. Paljundamise kiirus olenes ka raskest ja kergest magnetilisest teljest.See erinevus näitas, et isotroopne magnetiline meedium on soovitav. Alustades tööd laiendada seda kontseptsiooni kasutades orthoferrite, märkas Bobeck huvitavat efekti. Koos magnetilise kaseti materjaliga, mida kasutati Twistoris, pidavat andmed talletuma suhteliselt suurtele laikudele tuntud kui "domeenid". Väiksemate alade magnetiseerimis üritused kukkusid läbi. Orthoferrittidega, kui paik oli kirjutatud ja siis magnetiline laine rakendati tervele materjalile, siis paik kahanes väikeseks ringiks, mida ta kutsus mulliks.Need mullid olid väiksemad kui normaalse meedia suguse kaseti "domeenid", mis näitas, et väga suure ala tihedus on võimalik. Mulli süsteemi ei saa kirjeldada ühegi üksiku leiutisega, kuid siiski ülemiste avastustega. Andy Bobeck oli ainu leiutaja (4) ja(5) ja kaasleiutaja (2) ja (3); (1) oli esitatud P. Bonyhardi grupis.Ühel hetkel, üle 60 teadlase töötasid projekti kallal Bell Labis,paljud neist on teeninud tunnustuse sellel alal. Nagu näiteks, Septemberis 1974, H.E.D. Scovil, P.C. Michaelis ja A.H.Bobeck töötades Bell Labsis New Jersey-s, autasustati IEEE Morris N. Liebmann Memorial Award IEEE poolt koos järgmise tsitaadiga: For the concept and development of single-walled magnetic domains (magnetic bubbles), and for recognition of their importance to memory technology. Läks aega ennem kui leiti täiuslik materjal, kuid nad avastasid granaadil on need õiged omadused. Mullid tekkisid kergelt selles materjalis ja neid sai lükkata edasi üsna kegelt. Järgmine probleem oli kuidas panna nad liikuma õigesse positsiooni kus saaks neid ka uuesti välja lugeda-Twistor oli juhe ja oli ainult üks koht kuhu minna, kuid 2D lehel pole asjad nii kerged.Erinevalt originaal eksperimendist, granaat ei piiranud mulle liikuma ainult ühes suunas, kuid tema mulli omadused olid liiga kasulikud, et neid ignoreerida. Lahendus oli trükkida väiksed magnetilised trelli mustrid granaadi pinnale. Kui väike magnetväli rakendati, magnetiseerusid need, ja mullid "kleepusid" ühte otsa. Välja teistpidi muutmisega muutub neile aktiivseks teine ots, liikudes mõõda pinda. Veel üks muutmine viskab nad järgmisele trellile järjekorras. Mälu seade on moodustatud väikeste elektomagnetidega ühes otsas ja detektoritega teises otsas. Sisse kirjutatud mullid lükatakse aeglaselt teise otsa, moodustades lehe Twistoreid üksteise kõrvale järjestatuna. Ühendades output detektorist tagasi elektromagnetiteks muudab lehe mitmeks silmuseks, mis suudab hoida informatsiooni nii kaua ku vaja. Mulli mälu on säilivmälu. Isegi kui vool eemaldada siis mullid säilivad, just nagu mustrid teevad kõvakettal. Parem veel, mulli mälu seade ei vaja liikuvaid osi:väli mis lükkas mulle mõõda pinda tekitati elektriliselt, aga media sugused kasetid ja kettaseaded vajavad mehaanilist liikumist. Lõpuks, kuna mullide suurus oli väike siis teoreetiliselt oli tihedus palju suurem kui olemasolevatel magnetilistel salvestusseadmetel. Ainuke miinus oli jõudlsu; kuna mullid pidid liikuma ühest otsast teise, et neid saaks lugeda. Seeriatootmine[muuda | redigeeri lähteteksti] Bobeck'si rühm valmistas varsti 1cm ruudu mis salvestas 4096 bitti, sama nagu sellel ajal kasutatavad standard tuum mälud. See tekitas suurt huvi tööstusele. Mitte ainult ei suutnud mulli mälu asendada tuuma vaid ka kasette ja diskette sama hästi. Tegelikult tundus, et mulli mälust saab ainuke mälu tüüp paljudes aplikatsioonides, kuid suure jõudlusega turgu ei suutnud nad teenida. 1970. aastate keskpaigaks, töötasid pea kõik suuremad elektroonika firmade meeskonnad mullmälu kallal. 1970. aastate lõpuks olid väljas mitmed tooted ja Intel väljastas oma 1-megabitise versiooni," 7110". Siiski muutus mullmälu 1980. aastate alguses tupikuks, kuna turule tulid suurema tihedusega, kiirusega ja madala hinnaga kõvaketta süsteemid. Peaaegu igasugune töö lõpetati. Mullmälu leidis kasutatavuse niši turul läbi 1980. aastate süsteemides mis pidid vältima rikkeid mis olid omased ketta seadmetele, ja süsteemidele mis töötasid kõva vibratsiooni või karmide tingimustega keskkonnas. See aplikatsioon muutus vananenuks kuna arendati välja välkmälu, mis tõi omakorda kaasa jõudluse, tiheduse ja maksumuse eelised. Üks aplikatsioonidest oli Konami's Bubble System video mängu süsteem, mida tutvustati 1984. The Bubble System vajas soojenemiseks 20 sekundit enne, kui mäng oli laetud, kuna mulli mälu tuleb soojendada 30-40 °C-ni , et see töötaks korralikult. Sharp kasutas mullmälu nende PC 5000 series, läptopi sarnane kaasaskantav arvuti 1983. aastast. Nicolet kasutas mulli mälu mooduleid, et salvestada lainevorme nende Model 3091 oscilloscope. GRiD Systems Corporation kasutas seda nende varajastes sülearvutites. Edasised kasutusalad[muuda | redigeeri lähteteksti] MIT teadlased pakkusid 2007. aastal, et mikrovedeliku mulle võiks kasutada loogikana (mitte mäluna). Mulli loogikat saaks kasutada nanotehnoloogias ja on ka demonstreeritud, et tal on juurdepääsu kordi 7 ms mis on kiirem kui 10 ms juurdepääsu kordi mis hetkel kasutatavatel kõvaketastel on, kuigi see on aeglasem kui juurdepääsu aeg traditsionaalsel RAM-il ja traditsionaalsel loogika vooluringil, mis teeb väljapakutud turunduslikult mitte praktiliseks hetkel. Miks ei kasutata enam[muuda | redigeeri lähteteksti] Esiteks tuli välja, et mulli mälu on palju raskem teha kui arvati. Tootmisprotsess ei olnud kunagi sujuv või odav, et võistelda teiste tehnoloogiatega. Lisaks vajas selline mälu väga keerulist kontrollerit, mitte nagu kõvaketaste kontroller, et süsteem toimiks. Halb oli veel see, et ta nõudis palju energiat, et liigutada neid mulle ringi. Kasutajad leidsid, et tõrked andmetes olid probleemiks. Ja lõpuks oli ka selline süsteem aeglane. Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Great Microprocessors of the Past and Present. Appendix F: Memory Types – Web site by John Bayko - Whatever Happened to Bubble Memory? - Magnetic Bubble Memories - Web site by George S. Almasi


source: CulturaX

text: Mida teha kui näete mesilassülemit? - TRE raadio Rapla Mida teha kui näete mesilassülemit? 29/05/2018 Rapla Tre Raadio Helistada saab mesinik Toivo Krati numbril 506 8326. Ta on ka ühtlasi Maaelu Edendamise Sihtasutuse mesinduse valdkonna konsulent ja mentor. Soovi ja huvi korral saab tema käest mesilaste ja nende pidamise kohta rohkem teada.


Humoreskide esitamise võistlus „Keelepaelad 2018“ - Tallinna Saksa Gümnaasium Oled siin: Avaleht1 / Uudised2 / humanitaarained3 / Humoreskide esitamise võistlus „Keelepaelad 2018“ 22. aprill 2018 /- humanitaarained /- TSG Juba 7. aastat toimus meie koolis humoreskide esitamise konkurss “Keelepaelad”. Eelmistele aastatele sarnaselt oli üritus väga populaarne, osaleda soovijaid oli väga palju. Lõppvõistlusele pääses kahes esimeses vanuseastmes eelvoorudest. Mõõduvõtmist hindas žürii, kuhu kuulusid: TSG vilistlane ja žürii pikaajaline liige GERLI TIGANIK, 12. a klassi õpilane MARTINA EERME, TSG vilistlane ja ürituse algataja õpetaja Marge Raja tütar ÜLLE-RIIN RAJA, meelelahutusärimees ning festivalide korraldaja INDREK DITMANN. Žürii esimees oli teatri-, tele ja filminäitleja, paljude naljasaadete võrratu osaline JAN UUSPÕLD. Humoreskide esitamise konkursi “Keelepaelad 2018” tulemused: 1. koht Antoni Kornet 2.a (MG) 2. koht Tomi Juuse 1.b (TSG) 3. koht Joosep Tiit 1.a (MG) Eriauhind parimale kihvalõksutajale Ell Juhanile (1.a klass MG) 1. koht Rasmus Rihard Allmägi 5.a 2. koht Anna-Maria Kiivikas 5.a 3. koht Erik Kala 4.a Eriauhind parima partneri tunnetuse eest Rasmus Maivelile ja Mark Tjurlikule 6.b Eriauhind parimale lavanärvi tunnetajale Elsbeth Luule Ainsonile 5.c 1. koht Elo Vahtrik 12.a 2. koht Siim Lukas Simmo 11.b 3. koht Mardi Truus 11.a Eriauhind “Parim muusikaline huumor” Liisi Toominga ja Maris Korteli esituses 11.a Eriauhind “Parima kelbas” Taavi Kalevile ja Fredy Laurile 11.b KEELEPAELAD LAUREAAT 2018 ON JOONAS SOONESTE (4.c)! Parimad esinejad pääsevad festivali Luige Nokk lavale pühapäeval, 10. juunil kell 14.00! Ootame kõiki kaasa elama! Vaata lähemalt siit: http://www.luigenokk.ee/ Lühifilmide konkursil teemal “Kooli remont/uus kool” saavutasid žürii lemmiku tiitli kaks filmi! Ühe filmi autoriteks olid Katrin-Lisa Laius ja Kadri-Ann Lainde ning teise filmi autoriks 10.a klassi poisid! Tallinna Saksa Gümnaasium tänab toredate ja praktiliste kingituste eest Loodusinvesti ja suurim tänu žüriiliikmetele meeleolukate meenete eest. PILDIGALERII: Keelepaelad 2018 https://saksa.tln.edu.ee/wp-content/uploads/2018/04/luige-nokk.jpg 3036 2748 TSG https://saksa.tln.edu.ee/wp-content/uploads/2016/01/TSG-logo-300x152.png TSG2018-04-22 14:26:252019-03-17 18:16:40Humoreskide esitamise võistlus „Keelepaelad 2018“ Saksakeelse e-konkursi võit Esikohad vabariiklikul tõlkevõistlusel Esikoht harrastusfilmide festivalil


source: wikipedia

text: Jüri Jaakson VR III/1 (16. jaanuar 1870 Kokaviidika, Saarepeedi vald, hilisem Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 20. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, riigivanem 1924–1925. Jüri Jaakson õppis Hugo Treffneri eragümnaasiumis ja aastatel 1892–1896 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas I järgu diplomiga. Aastatel 1897–1901 vandeadvokaadi abi Viljandis, 1898–1901 Viljandi Põllumeeste Seltsi ja seltsi "Koit" esimees. 1901–1902 Riias. 1902–1914 vandeadvokaat Riias, Riia eestlaste karskusseltsi, 1902–1905 Riia Eesti Seltsi "Imanta", 1906–1914 Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Seltsi juhatuse esimees. 1904–1920 Eesti Aleksandrikooli kuratooriumi liige ja esimees. 1915–1919 Tallinna Linnapanga juhatuse liige, 1915–1919 Põhja-Eesti Põllumeeste Keskseltsi esimees, Tallinna Majandusühisuse nõukogu esimees. 1917 Eestimaa kubermangukomissari abi, 1917–1918 Maanõukogu liige ja abiesimees, 1918 Ajutise Valitsuse peavolinik varade ülevõtmisel Saksa okupatsioonivõimudelt. Jüri Jaakson oli 27. novembrist 1918 kuni 20. septembrini 1919 ja 18. novembrist 1919 kuni 26. oktoobrini 1920 Eesti kohtuminister. Eesti Asutava Kogu liige 1919. Aastatel 1920–1932 I, II, III ja IV Riigikogu koosseisu liige. 16. detsembrist 1924 kuni 15. detsembrini 1925 oli ta riigivanem Jüri Jaaksoni valitsuses. Aastatel 1926–1940 Eesti Panga president, 1935–1938 Riigi Majandusnõukogu, alates 7. aprillist 1938 Riiginõukogu liige. 1936. aastal asutas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi juurde endanimelise sihtkapitali (20 000 krooni). 14. juunil 1941 vangistati NKVD poolt, viidi Venemaale, mõisteti surma ja lasti maha. Kokaviidika külas on talle püstitatud mälestuskivi. 2010. aasta jaanuaris andis Eesti Post Jaaksoni mälestuseks välja postmargi. 2020. aasta jaanuaris andis Eesti Pank Jaaksoni 150. sünniaastapäeva puhul välja hõbedast meenemündi. Tunnustus Vabadusristi III liigi 1. järk (14. detsembril 1920) Kotkaristi I klassi teenetemärk (6. juuni 1930) Viited Kirjandus Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2008, lk 180-182 Välislingid Eesti Posti Jüri Jaaksonile pühendatud mark ja esimese päeva ümbrik 15.01.2010 Eesti riigivanemad Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed Asutava Kogu liikmed I Riigikogu liikmed II Riigikogu liikmed III Riigikogu liikmed IV Riigikogu liikmed Riigi Majandusnõukogu liikmed I Riiginõukogu liikmed Eesti Rahvaerakonna poliitikud Hukatud Eesti poliitikud Eesti advokaadid Eesti kohtuministrid Kaitseliidu Vanematekogu liikmed Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid Kolme Tähe ordeni kavalerid Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased EÜS Ühenduse liikmed Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased Sündinud 1870 Surnud 1942


text: Jonathan David Edwards (sündinud 10. mail 1966 Londonis Westminsteris) on Briti kolmikhüppaja, kes hüppas esimesena üle 18 meetri, 2000. aasta olümpiavõitja. Elulugu Edwardsi sportlasetee sai alguse 1984, kui ta tuli Suurbritannia koolide meistriks. 1988. aastal võistles ta olümpiamängudel. Võitis 1990. ja 1994. aasta Briti Ühenduse mängude hõbemedali. 1992. aastal võitis maailma karika. Edwards keeldus algul usuliste veendumuste tõttu pühapäeviti võistlemast, mistõttu ta ei osalenud 1988. aasta olümpiamängudel ja 1989. aasta Euroopa karikavõistlustel ega võistelnud ka 1991. aasta maailmameistrivõistlustel. Ent 1993. aastal mõtles ta pärast vikaarist isaga nõupidamist ümber, leides, et Jumal on talle ande andnud võistlemiseks, ning võitis kohe 1993. aasta maailmameistrivõistlustel (kus kvalifikatsioonivõistlus oli pühapäeval) pronksmedali. Tõsise tormihoiatuse andis Edwards 1995. aasta Euroopa karika meistrivõistlustel, kui lendas lubatust tugevama taganttuule (+2,4m/s) toel 18.43 (!). Varasem pikim hüpe – 18.20 (+5,2 m/s) – kuulus Willie Banksi (Ameerika Ühendriigid) nimele, aastast 1988 Indianapolises. 1995. aasta maailmameistrivõistlustel Göteborgis 7. augustil ületas ta 20 minuti jooksul kaks korda omaenda maailmarekordi. See on vist ainus kord, kui kaks maailmarekordit on sündinud sama inimese kahe järjest hüpatud hüppega. Rekordiks jäi lõpuks 18.29. Edwards suutis oma tulemust vaevalt uskuda ja hoidis käsi üleval. Esimese katsega (18.16) oli ta lisanud 18 sentimeetrit oma eelmisele rekordile (Salamancas 18. juulil 1995). 1996. aasta olümpiamängudelt sai hõbemedali. 1996. aasta lõppes hüppeliigesevigastusega. 2000. aasta suveolümpiamängudel võitis Edwards kuldmedali. Saavutused 1990 Briti Ühenduse mängud: hõbe 1992 maailma karikas 1993 maailmameistrivõistlused: pronks 1994 Briti Ühenduse mängud: hõbe 1995 maailmameistrivõistlused: kuld, maailmarekord 18.29 1996 olümpiamängud: hõbe 1996 Euroopa meistrivõistlused: kuld 1996 Euroopa sisemeistrivõistlused: kuld 1996 Euroopa karikas 1997 maailmameistrivõistlused: hõbe 1998 Euroopa meistrivõistlused: kuld, EM-rekord 17.99 1998 Euroopa sisemeistrivõistlused: kuld (17.43) 2000 olümpiamängud: kuld 2000 IAAF Grand Prix: kuld 2001 sisemaailmameistrivõistlused: hõbe 2001 maailmameistrivõistlused: kuld Tunnustus 1995 Suurbritannia parim sportlane ja parim meessportlane 1995 BBC aasta spordiisiksus 1995 Rahvusvahelise Amatöörsportlaste Assotsiatsiooni aasta sportlane 1995 MBE 1996 Euroopa aasta sportlane 2000 Suurbritannia parim meessportlane 2000 CBE 2001 Suurbritannia parim meessportlane 2002 Edinburghi Ülikooli audoktor 5. märtsil 2003 osales Edwards Tallinnas võistlusel "Hüppegala Tallinn 2003" ja võitis tulemusega 17.05. Jonathani pikkus on 182 cm ja kaal 73 kg (2003). Kuulub klubisse Gateshead Harriers & AC. Treenerid on Norman Anderson ja Peter Stanley. Jonathan Edwards on lõpetanud Durhami Ülikooli füüsika alal. On töötanud geneetikalaboris Newcastle'i haiglas ja elektroonikatehases. Vaated Sportlasena ei pea Edwards õigeks püüda võitu, vaid anda Jumalale oma parim. Jumal annab talle enne võistlusi rahu. Hakkas tegelema kergejõustikuga, sest tundis, et Jumal soovib seda. Selle kaudu saab ta evangeeliumi kuulutada. Isiklikku On abielus Allisoniga, kes on samuti pärit rangelt kristlikust perekonnast. Neil on pojad Samuel ja Nathan. Nad elavad Newcastle upon Tyne'is. Jonathani lemmikraamatud on Piibel ja "Sõrmuste isand", lemmikfilmid "Tähtede sõda" ja "Matrix". Välislingid Fotod: pressikonverents maailmarekordijärgsel hommikul Fotod 1996. aastast Fotod 1996. aastast, enne olümpiamänge Atlantas Foto 1996. aasta olümpiamängudelt 7. augustil 1996 Sestrieres 12. juulil 1996 pärast ebaõnnestunud hüpet Londonis 1996 Oslos 5. juuli 1996 Oslos 1998 Monacos 1998 Euroopa meistrivõistlustel juunis 1999 Gatesheadis 1999. aasta maailmameistrivõistlustel 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Glasgow's 1999. aastal juulis 2000 Roomas Zürichis 11. augustil 2000 28. augustil 2000 Gatesheadis Foto Foto Foto: reaktsioon maailmarekordile Fotod, teine pilt Edinburghi ülikooli audoktori kraadi saamisest Foto Liikuvad pildid maailmarekordijärgsest rõõmustamisest ja 1996. aasta olümpiamängude hüppest, video ja fotod üle autode hüppamisest 2002 Suurbritannia kolmikhüppajad Sündinud 1966


5) sõlmima kirjaliku lepingu ühise mahuti kasutamiseks, kui kasutatav jäätmemahuti asub teise haldaja territooriumil;


(2) Juriidilised isikud peavad oma biolagunevad jäätmed kompostima oma territooriumil või lepingu alusel üle andma vastavat jäätmeluba omavale kompostimisega tegelevale ettevõttele.


text: Postitatud: 15-10-2010 15:26 Jah pikad juuksed on ilusad, kui nad on terved, puhtad ja hoolitsetud. Väga kole on vaadata neid, kellel perseni juuksed aaga hõredad ja katkised otsad. Kui naine kannab lühikese soengu välja võib ta nii mõnelegile pikajuukselisele ära teha. Pean ilusaks pikki juukseid, kui nad on siiski enda omad mitte pikendused. Täpselt minu arvamus.! :) (ise olen põhimõtteliselt 2 kuud olnud nüüd lühikeste juustega - kasvatan jälle :p) Postitatud: 15-10-2010 15:42 Suuremalt jaolt on kütkestavamad ikkagi pikkade juustega naised. Ka lühikese soenguga saab olla võluv, kuid pikad juuksed lihtsalt naelutavad pilgu;) Ise olen olnud nii lühikeste kui pikkade juustega. Ja igatsen oma pikki juukseid meeletult! Postitatud: 17-10-2010 22:30 Oman alaseljani juukseid, blonde, ja mul on olnud nii lühemad kui ka pikemad. Vahel mõtlesin,et lõikan jälel lühemaks, proovin midagi uut, kuid tean, kui seda teen, hakkan pikki taas tagasi nutma... ning seega kasvatan neid :) Postitatud: 17-10-2010 22:31 pikad juuksed ilusamad ikka. Postitatud: 17-10-2010 22:33 pikad on ikka IN mul ka pepuni. Postitatud: 17-10-2010 22:40 teoreetiliselt küsides ütlevad muidugi mehed, et pikad juuksed on ilusad, aga siis mõeldakse pakse ja siidiseid juukseid, mida on üli-üli-harva näha. aga kui näidata tüüpilisi tänavapildis näha olevaid blondeerijaga ära kärsatatud kolme väljaveninud karva ja võrdluseks stiilset lühemat soengut, siis ma arvan et eelistus on pigem lühema kasuks... Postitatud: 14-05-2021 22:34 lühike yes Meestel samuti ! Ma küll ei vahetaks oma juukseid sellise soengu vastu - nagu bernhardiin oleks pea ära lakkunud ...:S see pilt mille panid... imelik, mulle just meeldib selline soeng. it's just so. Postitatud: 14-05-2021 23:00 olen taolisi teemasid sirvides (miks üldse kasutan aega nii, hmm) märganud, et pikki ja lühikesi juukseid võrreldakse, täpsustamata mida lühikeste all õieti mõeldakse. täitsa poisipea, nüsitud? pikem poisipea -- nii et tukk on ja/või sõrmedega saab läbi juuste tõmmata? siin on ikka türisalu panga kõrgune vahe sees minu arust. paljud mõtlevad vist poisipea viimast astet, aga lühikeste juuste variante on palju rohkem. endal olid 20nda eluaastani pikad juuksed, ja siis lõikasin ära ja pikki juukseid pole sestsaati olnud. ei kavatse ka tagasi kasvatada, vb aint pikendustega nalja teha, sest praegune lühikesejuukseline variant... ütleme lihtsalt nii, et see on enesetunde mõttes täkkesse ja pikad juuksed tunduksid teatud olukordades nagu jalgatas akvaariumis. kokkuvõttes on kolme aasta jooksul olnud täiesti lühike, pea nüsitud full on poisipea, tsipa pikem täitsa poisipea ning hetkel on pikemad lühikesed juuksed (hästi natuke ulatub kõrvade peale, tukk ulatub poole põseni, juuksemassi on rohkem kui full on poisipeal). väääga suur vahe sees, tunnen ennast juba nagu pikajuukseline, ometi ma pole. sellega harjub nii ära, kui vähegi sobib. ainult tuulega on natuke jama @peanpeapaelaostma. seda, mis tunne on üht või teist soengut kanda, ja kuidas ta ka kellelgi välja näeb, on erinev. mul on jah tunne, et lühikeste juuste üle arutledes mõeldakse seda kõige lühemat varianti, mis ongi riskantsem (aga heas mõttes). natuke pikem lühike soeng on vähem riskantne ja soovitam inimestele julget eksperimenteerimist. ärge kartke juukseid ära lõigata.


Dokumentide tagastamise osas Madurai kohus otsust ei teinud. Selles osas lükati arutelu edasi kuni India ülemkohtu otsuse selgumiseni. „Hea on, et oleme asjad liikuma saanud. On positiivne, et Madurai kohus otsustas tagastada laevakaitsjatele nende isiklikud asjad. Loodan vajalike formaalsuste võimalikult kiiret täitmist ja seda, et laevakaitsjad saavad lõpuks oma isiklikud asjad kätte. Samas on selge, et me ei jäta kogu lugu omalt poolt enne, kui oleme saanud India poolelt asjale lõpliku lahenduse ja mehed on Eestis tagasi,“ ütles välisminister Keit Pentus-Rosimannus Delfile. Eestlastega koos Indias viibiv britt William Irving kirjutas Facebookis, et kohus olevat ka rõhutanud, et laevakaitsjate inimõigusi on rikutud, kuid mingisugust lahendust sellele ei järgnenud. Järgmine oluline kuupäev laevakaitsjate jaoks on 28. aprill, kui India ülemkohus koguneb otsustama laevakaitsjate õigeksmõistmisele esitatud apellatsiooni. Tänavu 10. aprillil toimus India ülemkohtus kohtunike ees esimene istung Eesti kodanikest laevakaitsjate kohtuasjas. Eesti kodanikke ülemkohtu istungil esindanud vanemadvokaat Aryama Sundaram esines kaitsekõnega kõige esimesena. Kohus kuulas ära ka firma AdvanForti advokaadi ja Tamil Nadu osariigi prokuröri. Kohus palus Eesti kodanikke esindaval advokaadil esitada kohtule kolme päeva jooksul hindamiseks kirjaliku seisukoha, mida eestlasi esindav advokaat ka tegi. India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril USA mereturvafirma Advanfortile kuuluva piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli 14 Eesti kodanikku. 30. detsembril esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ning ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises. 2014. aasta 26. märtsil otsustas Tamil Nadu ülemkohtu Madurai kolleegium Seaman Guard Ohio meeskonnaliikmed, sealhulgas 14 Eesti laevakaitsjat, kautsjoni vastu vabastada. Laevakaitsjad vabanesid vanglast 5. aprillil, kuid puuduvate dokumentide tõttu ei saa nad riigist lahkuda. Juulis 2014 mõistis Tamil Nadu osariigi Ülemkohtu Madurai haru (Madurai Ülemkohus) laevakaitsjad õigeks, kuid see otsus pole siiani jõustunud, sest Tamil Nadu osariik kaebas otsuse edasi India ülemkohtusse. Paralleelselt toimub ülemkohtu menetlusega ka teine, meeste isiklike asjade, k.a. dokumentide tagastamise üle peetav kohtuasi.


text: San Demetrio Corone on vald Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. San Demetrio Corone üks Itaalia albaanlaste kultuurikeskusi. Asula on saanud nime suurmärtri püha Demetriose järgi, kelle mälestuspäeva tähistatakse 26. oktoobril. Algne nimi oli Sandemitre. "Corone" on lisatud seetõttu, et 1400 asusid linna elama Albaania põgenikud Corone linnast. Asula kõrgus merepinnast on 520 m. Ta asub Sila Greca põhjanõlval. Linnapea on Cesare Marini. Viited Välislingid San Demetrio Corone valla ametlik koduleht (itaalia ja albaania keeles) Fotod Itaalia vallad


source: fineweb

text: Neljapäeval, 8. märtsil osales välisminister Urmas Paet Euroopa Ülemkogul, kus välisministrite õhtusöögil olid arutuse all viimased arengud Iraagis ja Liibanonis. Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti Iraagi rahvuslikku ühtsust, territoriaalset terviklikkust ja stabiilset arengut. Loodame, et Iraagi valitsus suudab rahvusvahelise üldsuse toel rajada stabiilse riigi, mille valitsemises osalevad kõik etnilised ja usulised grupid, märkis Paet. Välisminister lisas, et Iraagi valitsuse poolt korraldatava piirkondliku konverentsi kokkukutsumine on igati asjakohane. Euroopa Liidu välispoliitikajuhtidel oli ühine arusaam, et praegu tuleks tugevdada nii rahvusvahelist poliitilist kui ka majanduslikku toetust Iraagile. Peame andma humanitaarabi inimeste olukorra leevendamiseks ja abi ka ülesehitustööks, ütles Paet. Samas raskendab abi andmist keeruline julgeolekuolukord ja Iraagi vähene võimekus abi vastu võtta, lisas ta. Eesti välisministri kinnitusel on Euroopa Liidu riigid ühel meelel, et kiiresti peab hakkama tegelema Iraagi põgenike küsimuse lahendamisega. Praegu on Iraagi põgenikke hinnanguliselt neli miljonit, kellest kaks miljonit on sisepõgenikud, ülejäänud aga läinud naaberriikidesse, tõdes Paet.


VÕITJA VALITUD! Kommenteeri ja võida pääse Rännaku intensiivseminarile | Buduaar VÕITJA VALITUD! Kommenteeri ja võida pääse Rännaku intensiivseminarile 2014. aasta 3. oktoober 11:05 1.-3.novembril toimub Tallinnas uus Rännaku Intensiivseminar. Rännaku seminarid on alati erakordsed, lihtsad, sügavad ja hästi toimivad, nagu meetod ise. Väga paljude inimeste jaoks, kes seminarile tulevad, on see olnud elumuutvaks sündmuseks. 1.-3.novembril toimub Tallinnas uus Rännaku intensiivseminar. Rännaku seminarid on alati erakordsed, lihtsad, sügavad ja hästi toimivad, nagu meetod ise. Väga paljude inimeste jaoks, kes seminarile tulevad, on see olnud elumuutvaks sündmuseks. Rännak on mitmekülgne eneseabi meetod, mis aitab parandada Sinu füüsilisi tervisehädasid, emotsionaalseid traumasid, suhte- ja karjääriprobleeme. Sa omandad sügavad teadmised enda olemusest ja saad enda kasutusse praktilised töövahendid, mida saad ise igapäevases elus hõlpsasti ja tõhusalt kasutada. Seminari läbiviija: Debra Billett, Brandon Bays’i esimene koolitaja, 19 aastat kogemust. Koht: Blissi Maja, Mustamäe tee 17, Tallinn Aeg: 1.-3.november 2014 Hind: 350 eurot 3-päevane ja 300 eurot 2-päevane. Kui oled juba uudishimulikuks muutunud, siis rohkem informatsiooni leiad SIIT. Mõistmaks, mis Rännak on ja kuidas see Sind aitab, on enne seminari võimalus saada esmatunnetus seminari tutvustusõhtutel. Saad kuulata juba seminaril käinute kogemusi ja nende muutunud elude lugusid. Infoõhtud toimuvad: – Tallinnas, 16.10. kell 19.00 Blissi Majas (Mustamäe tee 17) – Viljandis 06.10 kell 19.00 Viljandi huvikoolis (Jakobsoni 47c) – Tartus, 07.10. kell 18.30 Tartu Dorpati hotelli seminariruumis, sissepääs hotelli poolelt (Soola 6) – Pärnus, 09.10.kell 18.30 Keskraamatukogus (Akadeemia 3) Lisainfo tutvusõhtute kohta leiab SIIT. Kursus on inglise keeles ja eesti- ning soomekeelse sünkroontõlkega. Kingime ühele Buduaari lugejale võimaluse osaleda Rännaku 3-päevasel seminaril täiesti tasuta! Selleks ei pea sa midagi muud tegema, kui kommenteerima, miks just sina peaksid saama võimaluse osaleda. Õnneliku võitja anname teada 10. oktoobril. Võimaluse seminaril osaleda võitis Margit. Võtame sinuga ise ühendust. Palju-palju õnne! Kui tunned huvi, mis on Rännak ja mida kujutab endast seminar, vaata ka allolevat videot.


008000 Europa.eu on Euroopa Liidu ametlik veebisait. See on hea lähtepunkt, kui otsite teavet ELi ja tema pakutavate teenuste kohta, kuid ei tea, kuidas meie veebisaitidel navigeerida. Käesolevalt leheküljelt leiate: Veebisaiti haldab ELi institutsioonide nimel Euroopa Komisjoni teabevahetuse osakond. Võite otsida teavet, kasutades ühte meie peamistest teemadest, nt Kuidas EL toimib, Elu ja ettevõtlus ELis, ELi teemad, või kasutades otsingumootorit. EL on üks suurimaid veebipõhise teabe avaldajaid kogu maailmas ning asjakohase teabe leidmine võib tunduda keeruline. Iga päev avaldatakse internetis tohutu hulk teavet, sealhulgas õigusaktid, statistika, pressiteated, poliitikaaruanded ja palju muud. Kõigil ELi institutsioonidel ja ametitel on oma veebisaidid. Ka kõigil ELi esindustel kõigis liikmesriikides ja üle kogu maailma on oma veebisaidid. Muud veebipõhised teenused käsitlevad eri teemasid, alates äriühingu käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri leidmisest ning lõpetades ELi väljaannete tellimise ning välismaal tööd otsivate inimeste abistamisega. Käesoleval veebisaidil püüame anda juhiseid kõnealuse teabe leidmiseks. Oleme püüdnud teavet selgelt liigitada ning esitanud kirjeldused selle kohta, mida võite viidatud linkide kaudu leida. Europa.eu on mõeldud teile. Teeme koostööd veebisaidi kasutajatega, et muuta selle struktuur ja keelekasutus võimalikult arusaadavaks, kuid otsime pidevalt võimalusi saidi täiustamiseks. Kui soovite saate märkusi, soovitusi või tagasisidet meie veebisaidi kohta, võtke ühendust EUROPA veebimeeskonnaga Meie veebisaidi kasutajatelt saadud märkusi tõlgitakse, loetakse ja analüüsitakse iga nädal. Kohandame veebisaiti pidevalt vastavalt teie tagasisidele. Saame Euroopa Liidu veebisaidi kasutajatelt tagasisidet neljal moel: Kõik meile laekunud märkused ja ettepanekud tõlgitakse (masintõlge) meile arusaadavasse keelde, misjärel me analüüsime neid. Pöörame tähelepanu korduvatele probleemidele ning teeme pidevalt muudatusi. Selleks võib olla lingi lisamine, lingi kirjelduse muutmine või mõnel muul moel inimeste suunamine teabe juurde, mida nad otsivad. Kõik saadud märkused on anonüümsed ning me ei säilita veebisaiti külastavate või tagasisidet saatvate inimeste andmeid. Meie külastajatelt saadud tagasiside ning analüüsivahendi abil saame teavet selle kohta, kes meie veebisaiti külastavad ja mida nad sellelt otsivad. 2014. aastal külastas veebisaiti EUROPA igas kuus keskmiselt 1,7 miljonit inimest, 25% neist väljastpoolt ELi. Küsitlusele vastanud märkisid, et nad külastasid veebisaiti peamiselt tööga seotud põhjustel ning jäid saidi kvaliteediga väga rahule. Vaadake ka infograafikut meie saidi külastajate kohta


text: Rott (Rattus) on hiirlaste sugukonda kuuluv liigirohke näriliste perekond. Toitumine Ta sööb palju ja ükskõik mida: elektrijuhtmeid, kummivoolikuid, viljateri, puitu, nahka, toiduaineid – kõike kuni prügikastides olevate jäätmeteni. Eluviis Rott elab karjas ja suudab kohaneda igasuguste oludega. Ta on väga hea ujuja. Rott liigub harva oma territooriumilt välja: ta teab, et lähedalt on kergem saaki püüda. Ta ei taju valju müra ja võib koguni surra, kui ei jõua ruttu põgeneda. Paljunemine Emane rott paaritub paljude isastega. Igas pesakonnas on 6–12 poega. Juba kolme nädala pärast võivad need pojad omakorda järglasi saada. Aastas poegib emane rott palju kordi. Aasta jooksul võib emasel rotil sündida 800 järeltulijat. Levik Enamik liike elutseb Kagu-Aasias ja Aafrikas. Mitu liiki on inimene tahtmatult mujale levitanud. Paljud rotid on kõigesööjad ja seal, kus neid on palju, nad lausa hävitavad inimeste toiduvarusid. On levinud valearvamus, et ohtlikke nakkushaigusi (näiteks katku, tüüfust) edasi kandes on rotid põhjustanud epideemiaid. Eestis elab 13. sajandist alates India päritoluga mustjashalli karvastikuga kodurott. Sellest suurem, hallikarvaline rändrott jõudis meile 17. sajandil, kuid on praeguseks koduroti tõrjunud suhteliselt väikesele alale Lõuna- ja Kagu-Eestis. Rotiliike Rattus adustus Rattus annandalei Rattus argentiventer Rattus baluensis Rattus bontanus Rattus burrus Rattus colletti Rattus elaphinus Rattus enganus Rattus everetti Rattus exulans Rattus feliceus Rattus foramineus Rattus fuscipes Rattus giluwensis Rattus hainaldi Rattus hoffmani Rattus hoogerwerfi Rattus jobiensis Rattus koopmani Rattus korinchi Rattus leucopus Rattus losea Rattus lugens Rattus lutreolus Rattus macleari Rattus marmosurus Rattus mindorensis Rattus mollicomulus Rattus montanus Rattus mordax Rattus morotaiensis Rattus nativitatis Rattus nitidus Rattus norvegicus (rändrott) Rattus novaeguineae Rattus osgoodi Rattus palmarum Rattus pelurus Rattus praetor Rattus ranjiniae Rattus rattus (kodurott) Rattus sanila Rattus sikkimensis Rattus simalurensis Rattus sordidus Rattus steini Rattus stoicus Rattus tanezumi Rattus tawitawiensis Rattus timorensis Rattus tiomanicus Rattus tunneyi Rattus turkestanicus Rattus villosissimus Rattus xanthurus Välislingid Prosotsiaalne käitumine: Inbal Ben-Ami Bartal, David A Rodgers, Maria Sol Bernardez Sarria jt, Pro-social behavior in rats is modulated by social experience, DOI: http://dx.doi.org/10.7554/eLife.01385, 14. jaanuar 2014, Chicago ülikool, Ameerika Ühendriigid Suur rott hirmutas vanaprouat Lõuna-Eesti Postimees, 25. märts 2019 Hiirlased


text: Kiskjasiil: pool mai ja täis mai (nagu pool robson ja täis robson) pool mai ja täis mai (nagu pool robson ja täis robson) Nagu asjaosalised teavad, olen mõned päevad puhkusel olnud, õnneks juba lumevabalt. Samas kahju ka, et suurem osa mailumest sadas linnas maha, meitel on sademetega kitsavõitu. Kuigi kastmine ei ole teps hea mitte, siis nagu eelmiselgi kevadel, andsin kivila ja linnuka taimedele stardi enne kui pool tiiki ära aurab. See käib koos multsimisega. Kui hakkad puid istutama, siis on aed väike, kui kevad saabub, siis suur :) Alguses jõuab iga uue otsakese juures heldinult ohkida ja mõnes kohas hämmingus käsi laiutada, et Kes See On ja Kes Selle Siia Istutas?! Hiljem keskendud ühele alale päevas ja kui hästi läheb, teed õhtul/hommikul aiale tiiru peale. Ilmateenistuse kirjatüki järgi oli meie kevad tavapärasest kolm nädalat hilisem, mina pakuks kahte nädalat. Oma noores aias pole ma aga kunagi nii hilja niitmist alustanud, siis täna, 19.mail. Midagi head ka, kevad lasi teha selliseid ettevalmistusi, mille jaoks poleks muidu aega jätkunud - kaevasin läbi (peaaegu) I uue püsikupeenra koha ja sõelusin kraaviperve kompostihunnikust mulda. Peaaegu sellepärast, et viimase kuiva perioodi jooksul jõudis maa ära kivistuda. Kuidas see isehakanud Lillekasvataja ütleski, et tema mullast võib maju ehitada, sama siin. Lohuaias võtsin üles nulupoolse ehk toomingaaluse nõlva ja sinna läkski suurem osa uuest mullast. Alguses pole taimi ja mõne aasta pärast pole neid enam kuhugile panna, tüüpiline. Mul oli epimeediumitele, sõnajalgadele ja kolmiklilledele ruumi vaja. See sai nüüd tehtud. Veidi võõrastav vaade, lage. Kivila otsake on veel lõpetamata. Oh jah muidugi on neid kohti üksjagu, millega ma rahul pole. Millal meil soojaks läkski? Tomatid istutasin kurgimajja eile, kastitäis jääb üle. Kurki külvasin ja redist oleme ka juba nädala jagu söönud või kauem? Kesse mäletab :) Redised muide hakkasid ööpealt kasvama, mühinal. Siis olen taimedega sisse-välja jooksnud, et neid õuega harjutada ja mõnda kergitanud, et mis toimub - juuri polegi ve? See mure hakkab hajuma. Ühe päeva käisin päälinnas, külastasin Kristiinet ja jõudsin ka Calmiasse. (Muide, kui keegi ihaldab mägimändi `Sunshine`, siis seal oli see olemas. Ma väga soovitan, seda vormi tasub aeda tuua, ta on nii ilus. Kuigi seal oli tal veidi vähem värvi kui minu männikesel). Tõin sealt koju korea nulu `Brevifolia` ja jaapani nulu vormi. Kaks kolmiklille, suureõielise ja rohelise.Minu kujutluses oli see nii suur aed ja küllap see väike polegi, aga väiksem kui ma arvasin. Kuna ma reisisin ühiskondliku transpordiga, siis lehtpuud ja - põõsad jäid seekord koju tarimata. Kristiines oli kevad alles pooles vinnas, talvitunud püsikute mõttes. Kasvuhoonest tuli uut kraami hoolega ja muigasin oma reaktsiooni peale, äärepealt oleks sireli ostnud. Ometi hindan ma taimede juures rohkemaid näitajaid kui õis, aga see õiega ahvatlemine töötab ikka päris hästi. Mina läksin männi `Varella`järgi. Olen teda ammu tahtnud, aga ikka on jäänud soetamata. Nüüd hind sobis. Püsikutest tõin aeda paar kullerkuppu, üks neist õitses (eksole). Hiina kullerkupp `Moning Sun`. Lisaks ühe aed-kullerkupu, sest kullerkuppe pole kunagi liiga palju. Kevadadoonise ka, sest minu kevadadoonis osutus amuuri adooniseks, aga ilma A. vernaliseta pole elu ju :) Kevadadoonis ei õitsenud, aga nummid lehed olid. Kogu kraam mahtus mu seljakotti ja taimekotti ja nii ma rändasingi oma reisi sihtpunkti Tallinna külje all. Seal on üks aed ja üks tore pere ja ma lubasin nõustamistööd teha. Mitte et see maikuus mõistlik oleks, ajaga on väga kitsas, aga see on väga loominguline ja huvitav töö. Eile, 22.mail sadas veidi. Korraks tundus, et jääbki sadama, aga ei antud seda rõõmu. Aprilli soojanädal kolis siis maisse. Korraks tabas mind iga-aastane kevadpaanika - tuttav tunne, et kõik tuleks valmis saada kahe nädalaga. Pärast vihma alustasin sirge haljastamist :) Paar suvikut vajasid hädasti istutamist, sest nende potid kippusid läbi kuivama ja siis vajus taim lonti. Said savisse. Maasikad on rohimata ja kui suuremat sorti sadu ei tule, siis jäävadki. 23.mai õhtul sadas ja nüüd juba korralikult, tulebki maasikad ära rohida ja turbaga mulda parandada ja ... targem on rohkem lubadusi mitte anda. Jeffersoonia on hetkel väga ilus, mis sest, et õitsemise periood on läbi, küllap ma selle kirjelduseni ka jõuan. Epimeediumid on tasapisi alustamas, ikka varasemad enne ja nendega on ju see tore asi, et nad laienevad igal aastal tasapisi ja õnneks tänavune külm neid ei kahjustanud. Lõpetuseks hullunud murulaugust. Minu lapsepõlvekodus oli murulauk midagi udupeent, ei tule kohe pähegi millise kõrrelisega ma teda võrdleks? Siil-aruheinaga? Siin kandis võistleb murulauk ... ;) Postitaja: Tsiil kell teisipäev, mai 23, 2017 Sildid: kevad 2017 Rahutu rahmeldaja 24 mai, 2017 See kevad on jah olnud armuline ka kevadisele aednikule, olen saanud minagi teha ühte ja teist, mis muidu kevadest kevadesse lükkunud, sest aega napib. Nüüd peale vihma hakkab kõik turbokiirusel kasvama ja see tähendab, et korras aeda sain nautida täpselt 2 päeva :) Tsiil 24 mai, 2017 Nii tore, suisa 2 päeva :D Käisin aias ja on kuulda kuidas kõik kasvab, mühinal. Mai on ikka niiiiiii ilus aeg. Ööbik ka jaurab võsas Kuldkingake 24 mai, 2017 No ma ei tea, nagu põnevat ja ilusat juturaamatut loeks! Tore kui minu rõõm on ka teiste rõõm :) MUHEDIK 25 mai, 2017 Ilus aeg on praegu ja kõik areneb tohutu kiirusega Tistou 25 mai, 2017 Ma arvan, et nende murulaukudega on nii, et on erinevaid vorme, või on nende suuremate puhul tegemist suisa mingi muu lauguliigiga. Aga jah, on väiksemaid ja suuremaid ja rahvasuus on ta kõik üks murulauk.


text: Ehitatud 1971, on Pardede International Hotel linna Medan eristav lisa ja tark valik reisijatele. Vaid 0.10 km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Pardede International Hotel pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Medan's. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu pesuteenus, parkla, kohvik, WiFi , concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja). Pardede International Hotel õhkkond peegeldub igas numbritoas. konditsioneer, vann, satelliit/kaabel TV, DVD/CD mängija, dušš on vaid mõned võimalustest, mis on Sinu kasutuses. Hotell pakub imelisi puhkuseteenuseid, nagu massaaž, aed, välibassein , bassein (lastele), et teha Sinu siinviibimisest tõeliselt meeldejääv. Mis iganes on Sinu Medan külastuse põhjus, on Pardede International Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.