text: Raha laenu. Selle finantsvara tõstmiseks investeerimiskonto maksusüsteemi peate näitama vastava finantsvara soetusmaksumuse investeerimiskonto sissemaksena. Tulu ei pea laekuma otse investeerimiskontole, võite selle sinna kanda ka mõnelt muult kontolt. Tuludeklaratsiooni tuleb kanda kõik investeerimiskontodel tehtud sisse- ja väljamaksed eraldi, kuupäevalises järjekorras. Kui soovite kasutada vana maksusüsteemi, kandke müügisumma igapäeva-arvelduste kontole. Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide kohta leiate informatsiooni siit. Seda isegi juhul kui hoius avati investeerimiskontolt, kuid intressi väljamaksmisel on hoius seotud arvelduskontoga. Majapidamiste meeleolu on suure tööpuuduse ja riikide eelarvekärbete tõttu endiselt tagasihoidlikum. Neid lepinguid ei loeta investeerimiskontol finantsvaraks. Kui Te seda ei tee, maksustatakse finantsvara edasi vana maksusüsteemi järgi. Indeksisse kuuluvad aktsiad on kaalutud pöördvõrdeliselt hinnakõikumise suurusega ehk väiksema hinnakõikumisega aktsiatel on suurem osakaal indeksis ja vastupidi. Siin toodud materjalist ei piisa lõpliku investeerimisotsuse tegemiseks!Enne lõpliku investeerimisotsuse langetamist tutvuge põhjalikult SEB kodulehel olevate investeerimishoiuse lepingu- ja pakkumistingimustega. Enamiku ettevõtete rahavoog ja kasum on tänu rekordiliselt väikestele finantseerimiskuludele väga head. Arvestage sealjuures, et investeerimiskonto süsteemi saate kasutada ainult juhul, kui investeering liigitub finantsvaraks tulumaksuseaduse mõistes. Kui residendist eraisiku hoius on seotud arvelduskontoga, peab pank hoiuselt teenitud intressi väljamakselt kinni tulumaksu. Kui sellise investeerimishoiuse hoiusumma või intress laekub Teie investeerimiskontole, peate seda tuludeklaratsioonil näitama investeerimiskonto sissemaksena. Tulumaksuseaduse kohaselt peab klient maksukohustuse edasilükkamiseks panka teavitama, et kõnealune intress on saadud investeerimiskonto raha eest soetatud finantsvaralt. Samuti peab arvestama, et suured äriühingud tegutsevad globaalselt ja ei pruugi seega lokaalsete kriiside tõttu oluliselt kannatada. Kasvavat optimismi on toetanud nii Euroopa Keskpanga rahapoliitilised sammud kui ka tugevnevad majandusnäitajad. Täpsemad tingimused leiate meie kodulehelt aadressil www.seb.ee/investorkaitse. • Kui Te ei ole igapäeva-arvelduste konto kõrvale investeerimiskontot veel avanud, siis tehke seda võimalikult kiiresti. Kui väljamaksed ületavad sissemakseid, tekib maksukohustus, mis tuleb näidata aasta kohta esitatavas tuludeklaratsioonis. See tähendab, et maksumaksja peab selle raha üle kandma esimesel temast sõltuval võimalusel. Väljamakseks ei peeta kandeid, millega soetate finantsvara või sooritate kandeid oma teisele investeerimiskontole, küll aga kõiki teisi investeerimiskontolt tehtud kandeid. Kui avate hoiuse oma arvelduskonto kaudu, peame intressi väljamakselt tulumaksu kinni ise. Otsekorralduslepingud Sõlmida tasub ainult investeerimiskontoga liidetud Kasvuportfelli lepinguga seotud otsekorralduslepinguid. Lisaks sellele võib oodata, et Euroopa äriühingute kasumi kasv ületab lähiaastatel maailma keskmist. Pangal on kohustus esitada maksuametile andmed nende maksustatavate intresside kohta, millelt tulumaksu kinni ei ole peetud. S&P Dow Jones Indices LLC kasutab neid kaubamärke litsentsi alusel ja SEB all-litsentsi alusel. Mobiilipank Mobiilimakseid tasub teha ainult enda investeerimiskontode vahel. • Tuludeklaratsioonis peate näitama igapäeva-arvelduste kontot investeerimiskontona vähemalt finantsvara ostupäevast kuni uue investeerimiskonto avamise päevani. Lugege investeerimiskonto kohta lähemalt meie kodulehelt aadressil www.seb.ee/investeerimiskonto. Investeerimishoius - mõistlik või mitte. Palun tutvuge ka tagatisfondi seaduses kehtestatud tingimustega, mille alusel on hoius krediidiriski võimaliku realiseerumise korral teatud osas tagatud. Ka siis, kui kontod on eri pankades, tuleb nendel toimuvaid liikumisi vaadata ühtse tervikuna. Vajaduse korral konsulteerige asjatundjaga.Maksusüsteemi reguleerivad õigusaktid võivad tulevikus muutuda. Soovitame kanda tulu otse investeerimiskontole. Seaduse järgi on investeerimiskonto süsteemi kasutajal kohustus oma investeerimiskontode kohta ise arvestust pidada ja kanda nende kontode andmed ning liikumised tuludeklaratsiooni. Võimaluse korral kandke tulu siiski otse investeerimiskontole. Väärtpaberikonto leping Sidumisel tuleb arvestada, et väärtpaberikonto hooldustasukanded tuleb deklareerida väljamaksena. Investeerimiskontona saab määratleda kõiki pangakontosid, kuid praktilistel kaalutlustel on otstarbekas avada investeerimiseks eraldi konto. Indeksi koosseisu ja osakaalusid korrigeeritakse kvartaalselt. Maksukohustuse edasilükkamiseks peate investeerimishoiuse avama investeerimiskontolt. Intresside maksustamine Investeerimishoiustelt väljamakstav intress on tulumaksuga maksustatav. Kui kogute pensionivara lepinguga Kasvuportfell Pensioniks, siis jäävad maksustamispõhimõtted endiseks. Tuludeklaratsioonis tuleb nimetada kõik need kontod, mida kasutatakse investeerimiskontona, ning sisse- ja väljamaksed kontodelt tuleb kajastada koondatult. Sissemakseks on igasugune investeerimiskontole makstud või üle kantud raha. Maksustamine oleneb kliendiga seonduvatest individuaalsetest asjaoludest, sealhulgas tema residentsusest, juriidilise isiku vormist jms. Maksukohustus tekib tuludeklaratsiooni alusel. Head kliimat rõhutasid valitsusvõlakirjade langevad intressimäärad, mis tugevamate riikide puhul on kukkunud ajaloo madalaimale tasemele, osutades investorite järk-järgult paranevale usaldusele. See kõik loob võimaluse, et Euroopa aktsiaturgude tõus jätkub. Samuti tuleb panka teavitada, kui olete soetanud investeerimiskontol olnud raha eest finantsvara ja soovite, et saadud intressilt ei peetaks kinni tulumaksu. Neist lepingutest saadud tulu maksustatakse. Sealjuures tuleks eriti tähelepanelikult lugeda aadressil asuvat olulist infot tootega kaasnevate riskide kohta. Indeksi koosseis ja osakaalud võivad hoiuperioodi jooksul muutuda. Sellisel juhul tasub avada lisaks uus investeerimiskonto. Otsuse peate tegema järgmiselt. Kui soovite teenitud intressilt tulumaksu tasumist edasi lükata või maksustatavast tulust kulutusi maha arvata, avage investeerimishoius investeerimiskonto kaudu. Kuni selle ajani välja makstud intress on jätkuvalt tulumaksuvaba. Niisiis ootame, et euroala ettevõtted lõikaks ka edaspidi kasu maalimamajanduse taastumisest. Investeerimisvõimalused on piiramatud - Investeerimine. . Kuni selle ajani jäävad kehtima senised investeerimisriskiga elukindlustuslepingute maksusoodustused. Alusvara lõppväärtuse määramise kord on sätestatud pakkumistingimustes. Investeerimishoiuse lepingut on võimalik sõlmida SEB internetipangas ja SEB pangakontoris. Euroopa aktsiate hinnatase on endiselt atraktiivne, eriti võrreldes Ameerika Ühendriikide börsidega. - Euroala taastumist võivad mõjutada ka välised riskid, nagu arenevate riikide majanduskasvu aeglustumine, Ida-Euroopa ja Lähis-Ida geopoliitilised konfliktid ning USA rahanduspoliitilised sammud. Samas tuleb arvestada, et: - Hoiuse intress ei ole garanteeritud. Tulumaksuseaduses on öeldud, et finantsvaralt saadud tulu tuleb kanda investeerimiskontole viivitamatult. Investeerimishoius - on see riskantne ning palju sa teenid. . Jõulised eelarvekärped ja keskpanga rahapoliitilised sammud käsikäes strukturaalsete reformidega on kasvatanud investorite usaldust ning pannud aluse majanduse taastumisele. Püsikorralduslepingud Sõlmida tasub lepinguid ainult finantsvara ostuks või ülekandmiseks oma teisele investeerimiskontole. Neid investeerimishoiuseid ei loeta investeerimiskontol finantsvaraks. Nimekirja OECD liimesriikidest leiate siit. Kui alusvaraks oleva indeksi väärtusei tõuse, ei teeni hoius intressi. Deebetkaart Tasub keelata kaardimaksed ja teha võimalikult vähe sularahatehinguid. Samuti peate investeerimishoiuse lõpetamisel kandma hoiusumma ja intressi investeerimiskontole. Olemasolevat arvelduskontot saate investeerimiskontoks muuta pangakontoris. Samas saate kokku leppida aja konsultatsiooniks. Kui olete kogemata võõrandanud finantsvara igapäeva-arvelduste kontole, tuleks Teil müügisumma esimesel võimalusel investeerimiskontole üle kanda. Kevadel ja varasuvel jätkus tõus enamikul Euroopa aktsiaturgudel. Me ei soovita liita investeerimiskontoga Kasvuportfell Juuniori lepingut, sest kui tulu sellisest lepingust ei laeku Teie investeerimiskontole, vaid näiteks lapse kontole, tekib topeltmaksustamine. Samas saate selle lepingu liita investeerimiskontoga ja seeläbi maksukohustust edasi lükata. aastal olemasolevat finantsvara ja soovite maksukohustust edasi lükata, kandke müügisumma investeerimiskontole. Oluline on silmas pidada, et kriis puudutas Euroopas eelkõige riike, mitte äriühinguid. Riikide ja majandussektorite osakaalusid ei piirata. kuhu investeerida, investor, hoius, hoiused. . Mõistlik on teha ainult maksekorraldusi, millega omandatakse finantsvara või tehakse ülekanne oma teisele investeerimiskontole. Meie pangas saate anda sellise teavituse investeerimiskonto avamisel korraga kõikide nende finantsvarade kohta, millelt saadud tulu Te edaspidi investeerimiskontole kannate. Investeerimishoiuse lepingu- ja pakkumistingimused on kättesaadavad nii SEB kodulehel aadressil kui ka kõigis SEB kontorites. Kui see ei ole võimalik, siis kandke raha investeerimiskontole võimalikult ruttu ja arvestage sealjuures, et peate olema võimeline maksuametile viivitust dokumentaalselt põhjendama. Lisainfo veebilehel www.spdji.com


source: wikipedia

text: Star Trek on väljamõeldud ulmemaailm, millel põhinevad 6 telesarja (kokku 716 jagu), 12 mängufilmi ning hulk raamatuid ja arvutimänge. Star Treki maailma esitles 1966. aastal eetrisse läinud samanimeline telesari, millele pani aluse Gene Roddenberry. Star Treki huvilisi kutsutakse trekkeriteks või trekkie'deks. Sarja tootjafirma korraldab huvilistele iga aasta üritust TREK-CON, kus esinevad sarja loojad ning ka näitlejad, kes on telesarjades ja linateostes osalenud. Filmide ja sarjade esmalinastus Telesarjad Kokku on toodetud 6 Star Treki teemalist telesarja. Plaaniti veel ühte telesarja, kuid see ei jõudnud tootmisse. "Star Trek" (1966–1969) "Star Trek" (animasari, 1973–1974) "Star Trek: Uus põlvkond" (1987–1994) "Star Trek: Süvakosmos 9" (1993–1999) "Star Trek: Voyager" (1995–2001) "Enterprise" (2001–2005) Eesti telekanalitel 1990. aastate teisel poolel näitas telekanal TV3 "Süvakosmose" sarja esimest 13 osa. Aastatel 2003–2006 näitas Eesti Televisioon algupärase sarja kõiki osi. Alates 2006. aastast näitas Eesti Televisioon telesarja "Uus põlvkond". Mängufilmid Star Trek: Film (1979) Star Trek 2: Khani raev (1982) Star Trek 3: Otsides Spocki (1984) Star Trek 4: Kodutee (1986) Star Trek 5: Viimane piir (1989) Star Trek 6: Avastamata maa (1991) Star Trek: Generatsioonid (1994) Star Trek: Esimene kontakt (1996) Star Trek: Ülestõus (1998) Star Trek: Nemesis (2002) Star Trek (2009) Star Trek: Otse pimedusse (2013) Star Trek: Tundmatusse (2016) Star Trek: Picard (2020) 2. ja 5. film on seotud jätkuva tegevusliiniga. Kuigi iga film on omaette tegevustikuga, jätkub iga film sealt, kus eelmine pooleli jäi. Filmide tegemisel kasutati kasutamata materjale tootmata jäänud sarjast "Star Trek: Phase II". Filmid "Generatsioonid", "Esimene kontakt", "Ülestõus" ja "Nemesis" on samade põhitegelastega, kes figureerivad sarjas "Uus põlvkond". Tegelased 1.–6. filmi põhitegelased James T. Kirk, kapten (William Shatner) Spock (ema inimene, isa vulcan), komandör ja teadusohvitser (Leonard Nimoy) Leonard McCoy, laevaarst (DeForest Kelley) Montgomery "Scotty" Scott, peamehaanik (James Doohan) Pavel Chekov, piloot (Walter Koenig) Hikaru Sulu, tüürimees (George Takei) Uhura, sideohvitser (Nichelle Nichols) 7.–10. filmi põhitegelased Jean-Luc Picard, kapten (Patrick Stewart) William Riker, komandör, kapteni esimene asetäitja (Jonathan Frakes) DATA (android), leitnant-komandör, teadusohvitser (Brent Spiner) Geordi LaForge, peamehaanik (LeVar Burton) Worf (klingon), turvapealik (Michael Dorn) Beverly Crusher, laevaarst (Gates McFadden) Deanna Troi (isa inimene, ema betazoid), nõustaja (Martina Sirtis) Guinan (el-aurialane) (Whoopi Goldberg) Star Treki maailm Star Treki maailma põhjalik kirjeldus sisaldub raamatus, mille kirjutas Gene Roddenberry ja mida kutsutakse Treki piibliks – "Trek Bible". Vastavalt Roddenberry visioonile võivad kõik kirjutada sel teemal stsenaariume, arvestades, et lähtutakse tema poolt paika pandud ajaliinist ja üldkontseptsioonist. Selles on kirjas põhijooned, millest tuleb lähtuda Star Treki ainelist teost luues. Kuigi nimes kasutatakse sõna "Bible", on siiski tegemist täieneva teosega, kuhu lisatakse uusi tegelasi ja tähelaevu ning täiendatakse ajaliini. Tuntumate tegelaste nagu näiteks kaptenite James T. Kirk või Jean-Luc Picard ning rasside, nagu klingonid puhul on ajaliin juba suhteliselt täis ning neid on raske uutesse teostesse sisse kirjutada. Tänu sellisele lähenemisele on loodud pea täielik universum, kus on oma seadustik, keeled, tehnoloogia, kombed ja olendid – mõistusega ja mõistuseta. Tähelaevad Vastavalt Star Treki maailma kronoloogiale leiutas Maa teadlane Zefram Cochrane 2063. aastal warp-ajami. Idee on tuttav ka juba tänapäeva füüsikutele ning asi on seni jäänud ainult targa taha, kes töötava mudeli kokku paneks. Lühidalt on asi selles, et pannakse kahte kambrisse anti-ainet ning siis tilgutatakse seda tavalise ainega kokku. Tekkiv plahvatus on tugevaim, mida üldse inimene suudab luua ning saadavast jõust piisab, et mitu korda ületada valguse kiirust ja seega lennata tähtede vahel, jäädes inimea piiridesse. Esimene tähelaev, mis ehitati vulcanite abiga, kandis nime Enterprise ja sealt alates on Tähelaevastiku'lipulaevad alati kandnud seda nime. Praegu kirjas oleva ajaloo jooksul on Enterprise-nimeliste laevade kaptenid olnud Jonathan Archer (pärast teda on olnud pikem paus nii 100 aastat) siis kapten Pike (ainult sarja "TOS" kronoloogilises piloodis) seejärel kõige kuulsam Star Treki kapten James Tiberius Kirk (klassikaline sari ja filmid 1–7) ja momendil viimane kapten Jean-Luc Picard (sari "TNG" ja filmid 7–10). Algusest peale on laevastikus olnud kahte põhi klassi aluseid: süstikud (väiksemad laevad – piiratud tegevusulatuse ja võimelised minema dokkima teise laeva sisse) ning tähelaevad ehk siis suured alused, mis on aastaid võimelised lendama autonoomselt tähelt tähele, vajamata selleks "lisatankimist". Aasta 2500 paiku, kui algas Dominiooni konflikt, võttis Föderatsioon kasutusse kahe eelmisega võrreldes keskmist klassi laeva. Uut klassi hakati kutsuma prototüübi järgi "Defiant". Tegemist oli süstiku ja tähelaeva hübriidiga, mis suuruselt meenutas süstikut, kuid warp-ajam ja arsenal oli sama võimas kui täissuuruses tähelaeval. Seega uue klassifikatsiooni järgi jäi 3 klassi: A – süstikud – Galileo jt. B – hävitajad – Defiant. C – tähelaevad – Enterprise, Voyager jt. Tähelaevad jagunesid veel omakorda erinevatesse klassidesse vastavalt nende spetsiifikale ning erinevatel aegadel tekkisid ja kadusid erinevad klassid. Astronavigatsioon Astronavigatsioon hõlmab meie Galaktikat ja jagab selle nelja veerandisse e kvadranti – Alfa, Beeta, Gamma, Delta. Alfa osas asub Maa Päikesesüsteem Sol. Iga kvadrant on jagatud sektoritesse ning nende täpsem jagunemine ei ole antud, kuid on teada, et Päikesesüsteem asub Sektoris 001. Alfa kvadrandi põhilise osa moodustab Planeetide Ühendatud Föderatsioon, kuhu kuuluvad muuhulgas inimesed (Maa), vulcanid, andorlased, betazoidid, trillid, sheliakid, bajorlased ja cardassianid. Beeta kvadrandi tuntumad rahvad on klingonid ja romulanid. Kuna viimaste puhul on tegemist suhteliselt suletud ühiskondadega, siis nende võimu all olevatel aladel elavate lähemate ja kaugemate rahvaste kohta on vähe teada. Romulanide kodumaailma sõsarplaneedil elavad sõjakad reemlased (Remans). Föderatsiooni jaoks seni tundmatumaid kvadrante on olnud Delta kvadrant, kus teatakse eksisteerivat poolorgaaniliste-poolküberneetiliste Borgide rahvast. Rassid Vulcanid – Alfakvadrandi rahvas, kes teostas Maa elanikega ametliku Esimese kontakti ning hiljem asutas koos inimeste, andorialaste ja tellariitidega Föderatsiooni. Vulcanid hindavad eelkõige loogilisust ning emotsioonide varjatust, mille seotus on neil moodustunud omamoodi religiooni, mis neid valitseb. Samas on neil kõrgelt arenenud telepaatiline aju ning nad on võimelised suunama enda ja teiste mõtete protsesse ning vajadusel sulanduma teise mõtlemisvõimelise olendi mõistusega. Selline meeleühendus (mind meld) ei ole ohtudeta, kuna kummagi poole sama võimas või võimsam mõistus võib mõjutada vastuvõtvamat poolt. Andorialased – elavad ümber gaasiplaneedi tiirleval kuul, mida nimetatakse Andoriaks. Nad on sinise nahavärviga ning neil on peas antennid. Andorialased on loomult väga emotsionaalsed ning üsnagi sõjakad. Samuti on nad üks Föderatsiooni asutajarassidest. Bajorlased – vägagi usklik rass, kuuluvad Föderatsiooni. Oma uskumuste järgmise märgiks kannavad nad teatud kujuga kõrvarõngast. Neil on tavaks rääkides öelda perekonnanimi enne eesnime. Bajorlased kannatasid rängalt 23.-24. sajandil toimunud Cardassia okupatsioonis. Benzited – sinise nahaga Föderatsiooni kuuluv rass. Nad ei ole suutelised hingama inimeste ja paljude teiste rasside jaoks tavalises lämmastik-hapnik atmosfääris, mistõttu vajavad nad teiste Föderatsiooni planeetide külastamiseks spetsiaalset hingamisaparaati. Betazoidid – telepaatiline ning väga empaatiline rass, kes kuulub Föderatsiooni. Nad on suutelised lugema teiste mõtteid (v.a paar üksikut rassi) ning seetõttu on Betazoidid ise väga ausad. Välimuselt saab neid inimestest eristada ainult silmaiirise järgi. Neil pole silmavärvi ning iiris on üleni must. Klingonid – väga sõjakas ja kompleksne Beetakvadrandi rass, kelle ideoloogia ning muud omadused sarnanevad 17.-18. sajandi Maa Jaapani samuraide omaga. Klingonitega peeti maha paar sõda ja hulgaliselt konflikte, enne kui looduskatastroof nende kodumaailmas motiveeris neid sõlmima 2293. aastal Planeetide Ühendatud Föderatsiooniga rahu. Hiljem loodi mõlema suurjõu vahel liit, mis lõppes aastal 2372 klingonite Cardassia-invasiooni pärast. Romulanid – Beetakvadrandi rahvas, kes pärineb vulcanitest. Neid peetakse kirglikeks, salakavalateks ja oportunistlikeks. Nad on dominantne rass Romulani Täheimpeeriumis, mis on üks Linnutee galaktika Beetakvadrandi suuremaid impeeriume. Romulani Täheimpeeriumi jõud ja võim on võrreldavad Klingoni Impeeriumi omaga ning romulanidel ja klingonitel on hõõrumisi juba väga varajastest aegadest. Oma afäärides eelistavad romulanid salakavalaid taktikaid ja provokatsioone isealustatud otseste rünnakute asemel. Cardassianid – Alfakvadrandi humanoidne rahvas, kelle välimus meenutab arengut roomajatest. Cardassianidel on keeruline ajalugu ning sinna hulka kuulub ka Cardassiani Unioon, mis oli oma regioonis dominantseks poliitiliseks jõuks. Cardassianid üldiselt usuvad, et riik on tähtsam kui üksikisik. Nad on oma iseloomult salakavalad ja kahtlustavad. Cardassiani haridussüsteem on tuntud üle terve kvadrandi ning lapsi õpetatakse juba noorest east valdama selliseid tehnikaid, nagu fotograafiline mälu ja vulcani meeleühenduse blokeerimine. Borgi kollektiiv – tipptehnoloogiline organisatsioon, mille koostisse kuuluvad erinevad eri rassidest borgide sekka assimileeritud humanoidid ja teised intelligentsed olendid. Borgi rahvas on läbinisti küberneetiliselt ühendatud ning toimetab ühtselt nagu detsentraliseeritud superarvuti. Borgidevahelist suhtlust on võrreldud putukate rohkearvutliste kollektiividega. Borg kollektiiv kontrollib igal ajahetkel oma indiviidide elu kõiki tahke alates liikmete energiavajadusest lõpetades mõtetega. Seega tuleb vaadata borge kui ainsust mitmuses. On ainult Kuninganna, kellel on suhteline tegevusvabadus, kuid kes on ka suletud sellesse kollektiivi. Paljud kollektiivi liikmed on assimileeritud rasside hulgast, kelle BORG on koos oma tehnoloogiaga allutanud. Borgi kollektiiv naturaalse sünnitusega tavaliselt ei tegele, ehkki on leitud hulganisti tõendeid assimileeritute neonataalsest arendamisest. Kõik borgi liikmed on täis istutatud mehaanilisi vidinaid ning visuaalselt oleks nagu tegemist biotehnoloogiliste robotitega. Borgide ideeks on allutada kõik mõistuselised olendid oma mehaanilis-bioloogilise täiuse mudelile. Bibliograafia Autobiograafilised ja tutvustavad raamatud "The Making of Star Trek" – S. E. Whitfiled, G. Roddenberry "The Niptickers Guide for Next Generation Trekkers II" – P. Farrand (raamatute ja filmide ajaliin) Raamatusarjad "Star Trek" "Prime Directive" – Judith ja Garfeld Reeves-Stevens "First Strike" – Diane Carey "Patrianide ülestõus" – Simon Hawke "The Next Generation" The Last Stand – Brad Ferguson Contamination – John Vorholt "Voyager" Chrysalis – David Niall Wilson TheBlackShore – Greg Cox "Deep Space Nine" "Time's Enemy" – L. A. Graf "New Frontier" "Into The Void" – Peter David "Martyr" – Peter David Esimesed neli raamatusarja põhinevad telesarjade tegelaskujudel ja New Frontier' tegelastel, kes ei ole esinenud filmides, kuid põhitegelased on vahel esinenud episoodilistes osades või neid on mainitud. "Star Treki" teemalisi juturaamatuid on välja antud üle 200. Välislingid Memory Alpha – Star Treki entsüklopeedia Wiki-kujul Ametlik veebileht Erkki Luuk. „Star Trek” kui üüratu kaubamärk. Sirp, 5. juuni 2009


source: CulturaX

text: Jaan Taltsi veerg - www.virumaa.ee « VE: HIV-positiivsed doonorid VE: digitaalne telepilt » Jaan Taltsi veerg Autor Avo | Avaldatud: 23. veebr. 2005 MÕTE ....... Sportiv riik Taasiseseisvunud Eestis on rohkem kui tosina aasta jooksul otsitud riigile oma nägu ja kohta, n-ö Nokiat. Seda alates Tiigrihüppest e-riigini, vahendajamaast Ida-Lääne suunal kuni geenivaramu projektini. Kas oleme transiidimaa või allhankija või hoopis «Welcom to Estonia»-turismimaa? Pangandus- ja finantskeskus ei kõla ka halvasti, see on osa nägemusi, millest on räägitud. Ühed toimivad, teised mitte. Aga mida arvata kaubamärgist «Eesti spordiriik» või «Sportiv riik»? Mulle tundub, et meil on selles osas eeldusi. Saavutusspordis oleme maailmas pidevalt kaasa rääkinud ja kui arvestada veel rahvaarvu, siis oleme kindlalt eesotsas. Võite ja saavutusi on olnud läbi aegade ja pole alust arvata, et see ei võiks jätkuda. Ent üksi edust tippspordis on vähe. Tähtsam on kogu rahva tegelemine spordiga ehk kaugemas perspektiivis saab eesmärgiks olla sportiv rahvas-riik. Sellise julge mõtte ütles ühes lauavestluses välja president Arnold Rüütel, kes võiks olla projekti patrooniks. Mõni võib küsida, miks seda kõike vaja on? No kuulge! Meil pole enam piisavalt kõlblikke noori mehi kaitseväkke. Palju noori neide peab prostituudi ametit. Ja kui palju noori on tegevuseta ja longib purjuspäi või narkouimas mööda tänavaid, ei tea keegi. Rääkimata siis aidsist ja kuritegevusest. Seda halba on liiga palju, nii et viimane aeg on alustada sellise riikliku projektiga. Meil on sportlik peaminister ja president. Paljud pankurid ja ettevõtjad spordivad ise ja toetavad nii tipp- kui rahvasporti. Olümpiakomitee ja alaliidud on tuleviku suhtes optimistlikult meelestatud. Muidugi on selle kohta vaja poliitilist otsust, mis võimaldaks rahalist katet, et ehitada juurde ujulaid, võimlaid ja lihtsaid spordiväljakuid. Suurematesse keskustesse aga staadione ja spordikeskusi. Koolidesse tuleb muretseda eelkõige spordiinventari ja -varustust. Peab ütlema, et seda kõike ka tehakse, aga konkreetse eesmärgi püstitamise korral saab seda teostada kiiremini. Kuna alustame koolidest, kust käib läbi kogu kasvav põlvkond, siis saabub ka aeg, mil kõik tulevased riigikogulased on nakatunud spordipisikuga. Ja see loob eeldused lahendada ka suuremad rahastamisküsimused üksmeeles. Siis ei pea ka rahvasport elama tippspordi armust, vaid rahaliste jõudude tasakaal vastab euroopalikule tavale. Nii oleksime ükskord super spordiriik, kus kõigil on hea tervis, jõutakse teha tööd ja eluiga pikeneb. Ja taas leidub Eestis noori tugevaid mehi, kes suudavad kanda relva ja, kui vaja, siis kaitsta oma kodu ja riiki. Selline tulevikuriik oleks eeskujuks kogu Euroopale. Eesti Spordileht nr 7 Selg annab tunda Nädalavahetusel kaheksandat korda peetud Reval Cupi seitsmevõistluselt kõrgeid tulemusi oodata ei olnud. Oli teada, et paljud maailmatipud loobuvad erinevatel põhjustel ja kes tulevad, pole parimas vormis. Nii ka läks. Indrek Turi haigestumine ja Kristjan Rahnu lubadus teha kaasa vaid paaril alal andis juba ette märku sellest, et Erki Noolele meie järelkasvust vastast ei ole. Küll aga olid tublid Andres Raja ja Mikk Pahapill, kes tegid isiklikke rekordeid ja hankisid väärtuslikke kogemusi tuleviku tarvis. Aga tase on noortel veel madalavõitu. Põhitegijateks kujunesid Nool ja noor Valgevene talent Andrei Kravtšenko. Erki lubaski seekord vähe, aga tegi suhteliselt hästi ja valmistas sellega iseendale ning kõigile teistele meeldiva üllatuse. Tubli. Tänase kommentaari teravik on suunatud ühele võistluse käigus ilmnenud probleemile. Ma küsiks, kui haige või vigastatud peab sportlane olema, et loobuda võistlemisest. Ja teiseks: kes seda peaks otsustama ja kuidas see mõjutab sportlase karjääri? Meedia vahendusel jäi mulle mulje, et Kristjan Rahnu langetas ise otsuse. Kui rääkida professionaalsest sportimisest, millega Rahnu minu teada tegeleb, siis üldjuhul sünnib selline otsus treeneri, arsti, alaliidu ja sportlase koostöös. Kuidas asi tegelikult oli, ma ei tea. Küll aga tean, et tippsportlane ei ole kunagi päris terve ja see, et kusagilt annab tunda, on tavaline. Võistlus ja selle toimumise kuupäev on aga alati eelnevalt teada. Mida siis teha, kui alati midagi valutab? Soovitan kõigile tänastele ja homsetele suurde sporti pürgijatele – tuleb lihtsalt kannatada ja harjuda väikese ja ka suure valuga võistlema. Mida kõrgem valulävi, seda suuremad eeldused on saada võitjaks. Profisportlane peab vigastustega arvestama. Aega, millal midagi ei valuta ja vorm hea, võib üldse tulemata jääda. Selle eest ma tahangi hoiatada. Ja kui selline õnneaeg saabubki, siis enda suva järgi valitud võistlustel saavutatud hea tulemus ei huvita kedagi. Vaja on hästi võistelda õigel ajal ja õiges kohas ning see iseloomustabki sportlase suurust. Treenitakse ikka selleks, et võistelda. Ja kui see on töö, mille eest ka makstakse, siis tuleb seda hästi teha. Loodan, et noored teevad õiged järeldused ja suudavad meie mitmevõistluse traditsioone kõrgel hoida. Eesti Spordileht nr 6 Sõudjatel suured plaanid Laupäeval, 29. jaanuaril Tallinna spordihallis peetud sõudeeromeetrite võistluse «Alfa 2005» hea korraldus ja maailma paremiku osalemine sellel igati õnnestunud ettevõtmisel näitasid veenvalt, et sõudmise vastu on Eestis jätkuvalt suur huvi ja ala populaarsus üha kasvab. Mullu Ateena olümpiamängudel koos Leonid Guloviga meeste paarisaerulisel kahepaadil neljanda koha saavutanud Tõnu Endreksoni uus Eesti rekord ja valgevenelasest võitja Pavel Šurmei aailmarekordi lähedane tulemus näitasid võistluse kõrget taset. Teades, et talvine ergomeetrite jõuproov on ainult üks osa ettevalmistusperioodil suviste startide õnnestumise nimel tehtavast tööst, on võistlusel kindel koht nii treeningul tehtu hindamisel kui ka ala propageerimisel. Nii Ateena olümpiamängudel hõbemedali pälvinud Jüri Jaanson kui sõudekoondise peatreener Jaan Tults kinnitasid, et jäid toimunuga väga rahule. Iga päevaga on muutumas usutavamaks sõudeliidu idee kuningliku kaheksapaadi projekti realiseerumisest. Alaliidu presidendi Rein Kilgi välja öeldud idee on olnud paljude sõudjate salaunistus, mis võib teoks saada. Teades-tundes sõudeliidu kogenud juhte, on kaheksapaadi olümpiale pürgimine tunduvalt loogilisem võrreldes paljude teiste võistkondlike spordialade olümpiaunistusega. Ateenas oli sõudmine meie edukaim ala, aga ka varasemad võidud maailmameistrivõistlustel ja edukad sõidud eelnevatel olümpiamängudel on märkimisväärsed saavutused. Nüüd tuleks ära kasutada tänane hea positsioon ja lisada veelgi tuure. Arvan, et suuremat rõhku tuleks panna sõudmisalasele tegevusele Tartus ja Viljandis, tean ka seda, et selles suunas on juba esimesed sammud astutud. Üksnes Pärnust ja Narvast võib jääda väheks, et suured plaanid realiseeruks. Lõpetuseks tahaksin soovida, et sõudmisest saaks sama populaarne suvine spordiala kui on talvel suusatamine. Loodan, et energiline ja optimistlik Kilk ja tema meeskond jõuavad eesmärgile. Jõudu ja tarmukust tegude realiseerimisel! Eesti Spordileht nr 5 Kesine algus Tennis ja ralli on selle nädala märksõnad. Autoralli ja tennise hooaeg algab juba aastaid jaanuari teisel poolel ja on ikka olnud meie spordisõprade huviorbiidis. Markko Märtin on kuum nimi rallimaailmas juba paar aastat ja oma sõitude ning etapivõitudega seda ka õigustanud, kuid lubatud eesmärk – tulla maailmameistriks – on seni veel täitmata. Tennisemängija Maret Ani üllatas eelmisel aastal Austraalias poolfinaalkohaga paarismängus ja tõusis meie esitennisistiks. Sellepärast ootasin nüüd põnevusega mõlema esimesi etteasteid. Seda enam, et tennis ja automotosport on eestlasi alati huvitanud ja olnud meile edukad alad varemgi. Kes meist ei mäletaks Endel Kiisa ja Nikolai Sevastjanovi haaravaid duelle Pirita-Kose ringrajalt, kuhu sõideti kokku üle Eesti ning kaugemalt tuldi kohale isegi päev varem. Kes koju jäid, said põnevast kihutamisest osa Gunnar Hololei meisterlike reportaažide kaudu. Seda teed jätkasid Lembit Teesalu, Jüri Raudsik jpt. Pirital sõideti ka vormelitega ja siin oli tegijaks Toivo Asmer. Mineviku rallikuulsused Toomas Diener, Eedo Raide, Georg Valdek jt sillutasid teed tänasele esipiloodile Märtinile, kellel on nüüd olemas kõik võimalused tõestada oma talendi suurust. Juba aastaid ootame koduses tennises uut Leiust. Paistab, et noormehed on saamatumad kui neiud. Nii ongi meie tänased lootused seotud Maret Aniga. Olgugi et need kaks ala on väga atraktiivsed ja huvipakkuvad miljonitele, on edu saavutamine tennises siiski tunduvalt raskem. Kui Märtin konkureerib maailma etappidel tavaliselt vaid mõne ekipaaži ja piloodiga, siis tenniseneiu Maret peab seda tegema mitte sadade, vaid tuhandetega. Nüüd kui mõlemal esimene vaatus läbi, võib öelda, et aastat alustati suhteliselt kesiselt, aga võimalusi seisu parandamiseks on kindlasti. Loodame, et Markko sõidutrajektoor ei leia juhuslikke kive ega lumevalle. Auto peab vastu ja lubatud MM-tiitel ka lõpuks tuleb. Mareti mäng aga muutub jõulisemaks ja ründavamaks, mis lubab vastaste vastu rohkem võidupunkte lüüa. Siis tulevad ka võidud. Eesti Spordileht nr 4 Liiga palju loodame Lootus on maagiline sõna, see aitab üle saada raskustest ja vahel isegi ellu jääda. Teame hästi Lance Armstrongi, maailma ühe parima sportlase lugu. Tänu tahtejõule, usule ja lootusele sai ta jagu raskest haigusest. Nüüd meie sportlaste viimase nädala ootustest-lootustest. ETV lubas Kristina Šmiguni head esinemist, kuna hea vorm on säilinud. Ja võistluspaik Nove Mesto sobib Kristinale. Raivo Laast ütles Eesti Päevalehes, et meil pole kedagi karta. Riho-Bruno Bramanis lisas, et Eesti on favoriit. Meil on oma (sala)kombinatsioonid ja tugevad rumeenlased ei kohuta. Keegi lootis, et Maret Ani võidab veel paar mängu ja saab Melbourne ́is põhiturniirile. See on vaid osa eelmise nädala lubadustest, kuid aastas on 52 nädalat. Äkki lubame liiga palju? Olen Pärnumaal ja likvideerin maakodus looduse tekitatud segadust. Aga kuna töö siin niikuinii ei lõpe, võtan laupäeva vabaks. Puhkan, naudin telesporti ja ühtlasi saan vastuse, kas ehk liiga palju pole lubatud. Ootan põnevusega ülekannet Nove Mestost, käes värske päevaleht, kust loen, et Kristina on unustanud Otepää äparduse, tiimipealik lisab, et täna määrimisega probleeme pole, kuna tegu on 10 km uisutamisega. Tundub, et kõik klapib ja lootused on kõrged. Aga võta näpust. Meie hääletorud said esimesed vaheajad ja üllatuslikult teatasid, et Tšepalova ja Ševtšenko liiguvad väga kiiresti, Bjorgen on õppinud ka tavadistantse sõitma ning Neumannova tahab kodus võita. Nii ka läks. Järg on käsipalli käes. Esimesed kümme minutit vaidlevad kommentaatorid, kas meeskond mängib kaitses õiget formaati. Kas vaataja ikka saab sellest aru? Seis on 1:8. Kus siis on lubatud kombinatsioonid ja n-ö positsioonimäng? Jurtšenko kurdab, et ei saa masinat käima, kui saaks, oleks kõik võimalik. Tundub, et masin läks käima, aga võimsusest on veel puudu... Tuleb edasi timmida. Alagrupid on selleks, et terad sõkaldest eraldada. Ja kuigi vahel kukub tera valesse kohta, olen täna seda meelt, et Rumeenia ja Ukraina on meist tugevamad. Nagu teame, said ka korvpallipoisid paraja sauna ja treener Lust tunnistas kaotust. Leedukad tegid kohati jäähokiga sarnaseid vahetusi. Neil on korralik valik ja see otsustab. Meie potentsiaal on väike ja mina ei ole eriti optimistlik sportmänguvõistkondade suure edu suhtes. Ma ei ütle, et me mängime halvasti, suurtel riikidel on paremad mängijad ja seega võiduvõimalused mitu korda suuremad.Liigsed lootused nurjusid jälle, aga need olid ka põhjendamatult optimistlikud. Eesti Spordileht nr 3 Olin kolm päeva Lõuna-Eestis ja seal toimunust või sellest ajendatult tulebki tänane lugu. Reedel allkirjastati Põlva uues Mesikäpa spordihallis pidulikult leping, mis kajastab rahvasporti. Leping sai seitse allkirja, mis lubab loota, et asi ei jää ainult paberile. Tänu suusaliidu kutsele olin õhtul Otepääl MK-etapi avamisel. Toimus taaskohtumine armastatud spordialaga ja mis peamine, hea tuttava ja nüüdse staartreeneri Mati Alaveriga. Jutt läks ilma pikema sissejuhatuseta spordile, õigemini tippspordile. Olen lubanud oma kirjutistes luua lugejatele räägitavast reaalset pilti. Nädalavahetusel oli mul see võimalus Otepääl olemas. Kõigepealt püüdsin saada selgust Alaveri süsteemis, saada tõest pilti tema arvamuste-lubaduste ja tegelikkuse vahekorrast. Ütleme nii, et suusaspordi pärast ei maksa esialgu väga palju muretseda. Siinkohal räägime siiski ainult murdmaasuusatamisest. Suusatamise ümber on loodud suur ühine pere – sponsorid, treenerid, abipersonal, vabatahtlikud, fännid jt. Nimesid ei tahaks siinkohal nimetada, sest kõiki üles lugeda ei jõua ja ma ei taha kedagi solvata nimetamata jätmisega. Raske on teistel spordialadel seda järele teha, aga võtke häbenemata eeskuju. Kuuldes peatreeneri vastuseid Kristina .miguni võistlust puudutavatele küsimustele, jäi mind siiski kummitama Alaveri napisõnalisus. Kas selles suures meepotis ple siiski tilgake tõrva? Reedel üllatas president Rüütel oma suurepärase füüsilise vormiga, laupäeval aga tõestas Alaver, et ta on oma ala spetsialist ehk nagu suusarahvas teda kutsub – suusaprofessor. Eesti Spordileht nr 2 Rahulikult ja õigesti Tänasega alustan oma iganädalast veergu Eesti Spordilehes. Eksivad need, kelle arvates läheb siin nüüd ainult hirmsaks andmiseks. See pole minu kirjutiste eesmärk. Seda meelt olen aga küll, et tuleb anda, kui vaja ja tuleb kiita, kui vaja. Minu eesmärgiks oleks eelkõige luua realistlik pilt meie spordielust, mida sageli püütakse meie ette tuua ilustatult. Iseasi muidugi, kas minu arusaamad ühtivad alati lugejate omadega, aga nad ei peagi ühtima. Need kirjutised on siin minu vaated ja seisukohad. Igas eluvaldkonnas on omad kriitikud ja analüütikud. Paraku spordis see puudub. Usun, et ma tunnen sporti sedavõrd hästi küll, et olla spordikriitik. Päris taevasse ma kõike ei kiida, kuid põhja ka ei lase. Mingisugune reaalne nägemus võiks aga spordist olla küll, mida sageli kuskilt ei leia ega kuule. Üks minu lugude eesmärk peaks olema tähelepanu juhtimine väärarusaamadele spordis. Loodan vähemalt, et keegi võtab minu kirjutistest ka õppust ja hakkab asju hindama ka teisest vaatenurgast. See ei puuduta ainult tippsporti, vaid kõike spordiga seonduvat. Praegu tundub mulle, et tippsporti käsitletakse emotsioonidest ajendatuna. Teiseks tahan pakkuda spordisõpradele huvitavat lugemist, kus kõik ei keerle sugugi ainult spordi ümber. Püüan sporditeemade kaudu juhtida inimeste tähelepanu tegelikult hoopis sügavamatele ja tõsisematele asjadele. Et need lood oleksid õpetlikud mitmes plaanis. Teemad on sügavad, kuid tahaksin need lugejateni tuua kerges, arusaadavas vormis. Tänane lugu ongi rohkem sissejuhatav ja lühike hinnang möödunud aastale. Aasta 2004 oli üldjoontes positiivne ja sellisena ma seda ka hindan. Kolm olümpiamedalit oli saavutus, millega Ees-ti riik võib rahul olla. Ainult et nüüd on aeg sealmaal, et olümpiameestel võiks lasta juba rahus elada ja ajakirjanikel keskenduda uutele teemadele. Ma ei kujuta ette, mis nendest meestest siis veel oleks saanud, kui mõni neist oleks olümpiakulla võitnud. Olümpia ei saa siiski olla spordis ainus eesmärk. Sellepärast on praegu vara rääkida ka ainult Pekingi mängudega seonduvast. Enne järgmisi olümpiamänge on veel palju teisi suurvõistlusi. Kui laps sünnib, siis tuleb ikka vaadata, kuidas ta kasvab või kooliminekuks valmistub. Mitte aga sellest, et hakkame temast ministrit või inseneri kasvatama.


Kommentaarid: 5 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 2


text: See loend loetleb harrastusi. B bibliofiilia – bonistika E ekslibristika F faleristika – ferridromofiilia – filateelia – fillumeenia – filofoonia – filokartia - fotograafia – fromoloogia G gumofiilia H heraldika J jahindus K kalandus – kalendristika – kepikõnd - kiiking – kopoklefiilia – kofrokartia L langevarjuhüpped – lebelistika – lilleseade - loteristika- M matkamine – meisterdamine – merematkamine – mängud - mölkky N numismaatika O origami P paintball - petank - planking - purjetamine - R raudteemudelism S sukeldumine - skripofiilia Z zorbing T taksidermia - tervisesport W Wardriving Meelelahutuse loendid


DelfiRusÄrilehtSportPublikForteNaistekasEPLEkspressMaalehtRahva häälDelfi TV TOP 15 Digi Äpid & nett Auto Teadus Tehnika Keskkond Kosmos Ajalugu Sõjandus EV100 Tehnovisioon Testid! AutoNet Tenerifel Teide vulkaani juures köisraudteel juhtus õnnetus, 250 inimest tuli mäelt ja õhust tagasi tuua - kommentaare 1-17 NB! Kommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega. Kui märkad sobimatut postitust, teavita sellest moderaatoreid vajutades linki "Sobimatu"! Registreeritud (22) Mina Tenerifel käisin El Teidel ja rohkem seal vulkaane pole. Sobimatu Vasta poisu Ja kus on mainitud et peaks rohkem olema? Sobimatu polegi teist? delfi Teidest sonib. See noorem mägi El Teide asub tegelikult palju vanema ja suurema vulkaani kraatris, kus asub peale El Teide vähemalt veel mitu kohta, kust laavat on kunagi pursanud, nimesid ei tea. Ma olen selle vana kraatri risti ja põiki läbi roninud. Tegelikult terve see saar on üks suur vulkaan. Huvitav, kas võlgade eest Tenerifele põgenenud "kanaarilinnud" perek lõokesed olid seal peal ja eestisse jäänud võlausaldajad tegid väikse hoiatuse? :) Sobimatu Vasta Sai sul nüüd kergem või? Hull vajadus teiste võlgasid arvustada. Anonüümselt on hea plõksida. Kui nad sulle midagi võlgu on siis nõua nende käest. PS. kui võlgade eest saaks ära ́ ́põgeneda ́ ́ ja võlad haihtuksid, põrutaks suurem osa eestimaalasi sinna, sest just suurem osa elabki võlgu. Sobimatu Ühine vestlusega Õnnetus? Polnud ju õnnetus vaid tehniline rike või kuidas? "Õnnetus" muidugi müüb oluliselt paremini... Sobimatu Vasta täpsustus õnnetus ehk õnne pole. see ei pea vigastusi tähendama. õnnetus oli ka tenerifel, sest vagunireisijatel õnne polnud, et viperusteta oma jaamadesse jõuda. Sobimatu pragma Õnnetus tähendab eesti keeles ikkagi eelkõige sellist riket, mille tagajärjel said inimesed või seadmed olulisi kahjustusi. Ja isegi siis kui viga said ainult seadmed nimetatakse seda pigem avariiks. Üheks oluliseks vahetegijaks on veel ka see, et kas tegemist oli süsteemi siseste teguritega või väliste teguritega. Sisemised on näiteks osade kulumine, väsimine, elektroonika puhul lühised, katkestused. Need on statistiliselt prognoositavad ja välditavad hoolduse ja ennetusega. Need on rikked. Välised tegurid on hooletus, oskamatus, suutmatus inimeste poolt. Loodusjõud, loomad. Mingite võõrkehade sattumine süsteemi. Need on raskesti prognoositavad tegurid. See on õnnetus, isegi kui inimesed viga ei saanud. Antud juhul polnud küll mainitud, mis täpselt juhtus, aga kui oleks olnud välised tegurid, siis oleks seda kindlasti mainitud. See oli järelikult rike. Sobimatu Ühine vestlusega R Eile ennelõunal sai käidud El Teidel, õnneks otsustasime köisraduteele mitte minna :) Sobimatu Vasta pole vaja igale poole oma nina toppida : Võid ninast ilma jääda ? Kas ülejäänud kes kõrgemal olid kõndisid alla? Ja kindlasti oli ka ülemises vagunis inimesi. Isegi sealt alla maapinnale saades pole rada mis sind üles tagasi viiks vaid ainult konarlik mäekülg. Sobimatu Vasta gunner Sobimatu Ühine vestlusega an2 Kunagi sellel köisraudteel sõites oli huilgamist palju. Eriti üle kandepostide sõites. Mõnel oli nägu kaame ja hoidis kramplikult käsipuust kinni, teised kaifisid täiega. Üleval külastuskeskuse juures on tõenäoliselt Euroopa kõrgemal asuv vesiklosett. Kõikvõimas internett näitab, et inimesed lasti läbi 60 meetri kõrgusel asuva kondli põhja maapinnale. mede pere ei loperda mööda välismaid,kus juhtup igasugu jamasid,mede pere joob omas kodus puskarit, kõvaste odavamb kuo välismaal kallist konjakut kurku kallata. Tede pere puskar om kõvaste kallimp, kui om konjaku. Ja kallist konjakut ei kallata kurku, vaid aint mekutatass. Sobimatu Tenefifel omma konjak ja rumm pallu odavamba kui Eestin, tulõ õks sul kah Tenerifele minnäh. Sobimatu aino,töötatööliste pere perenaine ei tede pere mede pere vastu saa, tedel pole niukest puskarit kuaa. Sobimatu Ühine vestlusega Tamara Minu sugulane on seal käinud!!! Minu tütre mehe vend käis seal samas 2003 aastal! Sobimatu Vasta Mida ???? Ma olen seal lõtva kolm korda käinud ja mitmeid tonne magama pannud !!!vot. Sobimatu Ühine vestlusega hmh arvestades seda, et viimased pool aastat terve saare maapind magmarahutuste tõttu päevas mitu korda lainetab ja igapäevaselt registreeritakse mõnepalliseid maavärinaid, hakkab niisugusi 'rikkeid' sageli ette tulema muuseas, turiste enam seal eriti ei käi, kaupmehed on tänavatelt kadunud ja mägi on ka kaunikesti tühjaks jäänud - kes see ikka laava alla tahab jääda, kui see katel korra hetkega õhku lendab kui paigal seisad, pead seisma jalad kergelt harkis, muidu tõmbab nagu vaiba jalge alt; lisaks pidev ärevustunne südame- ja vererõhuhaigetel ei soovita seda pleissi enam üldse Sobimatu Vasta Näita vanemaid (7) Laadin kommentaare... Kristiina Allekõrs Lisaks kipuvad mäed paisuma ka enne purset. Teidel pole midagi sellist leitud. Detsembrist saati on asja uuritud. Sülem ainult oli. Ainsad kust tsunami võib tekkida on Krakatau laadne õhku lendamine mis tänaste mõõtesüsteemide abil ei ole reeglina täiesti ootamatu, Lissaboni juures olev murrang 900km kaugusel ja maalihe(La Palma ja Teide ise) Sobimatu ajaleht@indla.ee Sobimatu Ühine vestlusega Hx Mina käisin seal 1.5 nädalat tagasi ja sõitsin ka tolle gondliga. Oli päris lahe kogemus. Ka meil jäi üles sõites miskipärast ca. minutiks seisma, aga siis lasi ikka edasi. Sobimatu Vasta Raudtee ekskavaatori juht (eri...KliendikonsultantMüügiesindajaVarahalduse back office assist...HoolduselektrikФизиотерапевтFinantsjuhtTootmistöölineTarneahela audiitor hmh teiseks: mäel pole juba ammu aastaid lund - huvitav miks? eks ikka rahutult pulbitseva magma soojuse tõttu Sobimatu Vasta Näita vanemaid (2) Laadin kommentaare... an2 Pigem väävli haisu kui fosforit. Põrgu haiseb ju väävli järele. Sobimatu Poisu Väävel jah. Ma ei tea kus ma selle fosfori sain. Sobimatu Veel üks Tenerifel käinu ( kuu aega tagasi ) Täpsustaks vähe: viimane lumi oli Teidel kuu aega tagasi (11-14.02.17). Olin seal ja nii oli! Milleks psühholoogid seal sest midagi ei juhtunud? Aidanuks infost 5keeles. Mäe otsas ei karda üldse, kondlis ka see kui see seisab ja ei ragise. Tean,et päästjad tulevad.. See vulkaan purskas viimati jõhkralt 160000a. tagasi. Viimasel ajal on ta sussutanud ja sedagi +100a. tagasi. Detsembrikuine EQ swarm olevat tektooniline ja öeldi,et peab jälgima seda.. https://en.wikipedia.org/wiki/Teide Sobimatu Ühine vestlusega vaesed turistid eks need vaesed turistid kes seal olid said ju jubeda ehmatuse osaliseks kui see gondel anmei soitnud vaid tilpnes poole maa peal . Kindlasti neiukesed kiljusid oma hale ara ja oli suures shokis sellest jubedast kogemusest . Tagasi tulles kirjutavad raamatu kus kirlejeldavad kohutavaid sudantlohestavaid elamusi Tenerifel . Et nad laksid sinna ju lobutsame ja puhkama aga naed mis juhtus . Loodame et need turistid iial ei pea selist oudust ule elama enam Sobimatu Vasta pragma mul juhtus eile autoõnnetus - piduritule pirn põles läbi.. Tipus käidud 2 aastat tagasi. Super kogemus. Läheks veel, aga arvestades aega, mil viimati vulkaanipurse oli, ma sinna vist enne uuesti ei lähe kuniks el Teidel kaane pealt lööb ja kõik taas 100. aastaks kuni järgmise korrani rahulik. Sobimatu Vasta Rändur Ka paar aastat tagasi sealt ülevalt maailma vaadata oli vägav. Väävlittossu ohtrasti, lund jagus aga kohati tipu lähedal oli pinnas täiesti soe. Sobimatu Ühine vestlusega Q To: Salemmu Mart Olen Mida kuradit sa sinna siis ronisid? Oma negatiivsust ja kartusi võid mujal välja elada. Igatahes oli seal mäelkäik vägev elamus. Sobimatu Vasta Oh ma olen seal mitu korda käinud Võin veelgi minna kui tahan igasugused seda ommale lubada ei saa trrr Sobimatu Ühine vestlusega Deide Käisin seal 2014.a. oktoobris, (seal mäel üleval 22.oktoobril). Alumises tõstukijaamas oli 26 kraadi sooja (varjus) ja üleval tipus oli 0 kraadi! Mõned tegelased tulid üles lühikeste riietega ja seal üleval tõstukijaamast välja ei läinudki. Üleval oli ka lund, mis oli justkui tahmaga määrdunud, ühest praost mäe peal tuli suitsu välja. See lõhnas väävli järele. El Teide põhjapoolne nõlv oli algul lumega kaetud, mis minu sealoleku ajal mõne päevaga tunduvalt vähemaks sulas. See, et nüüd seal tehniline rike juhtus, peaks neile inimestele kauaks ja meeldivalt meelde jääma (vähemalt neile, kel õnnestus üleval ära käia).


kolledž, võluv, ahvatlema, collegegirl, lapsuke, 18 yo, 18yo, sõbranna, sõrmestus, teismelise, tool, pingul


§ 9 Loomsed jäätmed


text: Arheoloog on inimene, kelle kutseala on arheoloogia või kes tegeleb produktiivselt arheoloogiaga vabal ajal. Vaata ka Arheoloogide loend Ametid


text: "Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus" (vene keeles "О роли нравственного облика личности в жизни исторического коллектива") on Grigori Pomerantsi ettekanne (diskussiooniline esinemine NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudis 3. detsembril 1965. Selle esinemise tekst, mis anti välja samizdatis, äratas tähelepanu Nõukogude Liidus ja välismaal. Asjaolud Järgnev põhineb Grigori Pomerantsi jutustusel. Teadmised Hiinast, mida Pomerants selles esinemises ilmutab, võlgneb ta Vitali Rubinile. Niisugune esinemine Filosoofia Instituudis (mille võimalikkust KGB hiljem ei tahtnud uskuda) sai võimalikuks tänu Juri Levadale. Kui Levada kutsus Pomerantsi esinema konverentsile "Isiksus ja ühiskond", siis Pomerants küsis ettevaatlikult: "Aga kas Stalinit võib puudutada?" ning sai poolnaeratava vastuse: "Et Keskkomitee on võtnud kursi Stalini rehabiliteerimisele, siis võib." Muus osas oli esinemise tekst kooskõlastamata. Pärast esinemist helistas KGB juht Semitšastnõi Levadale ming nõudis selle nõukogudevastaseks kuulutamist, kuid instituudi parteiorganisatsioon sellega ei nõustunud. Levada kutsuti välja Teaduste Akadeemia presiidiumi, kus ta kinnitas, et ettekanne on välja peetud NLKP 20. kongressi vaimus. 5. veebruaril oli Jessenin-Volpini poolt organiseeritud demonstratsioon Puškini mälestussamba juures ning pärast seda helistas Semitšastnõi jälle Teaduste Akadeemia Presiidiumisse ning nõudis jälle sedasama ning Levada ei andnud ikka järele. Pärast saadeti esinemise tekst ajakirja Novõi mir, mille toimetaja Aleksandr Tvardovski oli veel NLKP Keskkomitee liige. Tvardovski nõustus selle teksti vastu võtma toimetuse portfelli, just nagu ta kavatseks seda avaldada. Semitšastnõi andis järele. Kui autor oleks mitu korda niimoodi esinenud, oleksid järgnenud repressioonid. Sisukokkuvõte Esinemine on suunatud arusaama vastu, et kui ajalooline isik täitis ajalooliselt progressiivset rolli, siis tema kõlbeline pale ei oma tähtsust. Näiteks võiks öelda, et Tšingis-khaan oli küll vastik ja alatu inimene, kuid ta võimaldas mahajäänud rahvastel, sealhulgas vene rahval, osa saada eesrindlikust hiina kultuurist... Võrdleme India ühendajat kuningas Ašokat ja Hiina ühendajat keiser Shi Huangdid. Mõlema progressiivseks ülesandeks oli oma maa ühendamine. Ašoka ei tulnudki sellega lõpuni toime, sest ta kaldus valesse kaastundesse ja humanismi, mida praegu nimetataks väikekodanlikuks: ta ei osanud vahet teha progressiivsetel ja reaktsioonilistel sõdadel! Shi Huangdi oli aga tõeline humanist: Tõsi küll, ta ei armastanud sõna "humanism" (ren), vaid käskis hävitada kõik raamatud, kus on juttu ren 'ist ning üldse kõik raamatud peale põllumajandust ja sõjandust käsitlevate ning ennustusraamatute. Ja ka intelligendid, kes raamatuid uurisid ja ren'ist rääkisid, koguti kokku ning uputati käimlasse või karistati neid muul häbiväärsel moel. Neid oli kõigest 400, nii et ülesanne oli lihtne! Pärast ebaõigest humanismist lahtisaamist rajas Shi Huangdi ühtse Hiina riigi, mis püsis karmidel põhimõtetel: peale kaebamata jätmise eest hukati, pealekaebuse eest edutati või premeeriti muul viisil. Pandi alus Hiina müürile. "Sellel suurepärasel riigil oli ainult üks puudus: elada polnud seal võimalik. Isegi Qin Shi Huangdi, süsteemi looja, ei kannatanud seda välja – ta haigestus seda tüüpi progressiivsete tegelaste kutsehaigusesse – jälitusmaaniasse." Ka rahvas ei kannatanud välja. Shi Huangdi poeg tõugati troonilt ning pärast lühikest segaduste aega hakkas valitsema Hani dünastia, mis rehabiliteeris intelligentsi ja intelligentsuse. Sest ajast saadik nimetavad hiinlased end han. Järgmised 2100 aastat häbenesid Hiina valitsejad sõjaväevormi selga tõmmata. Shi Huangdi tegevus rajanes rangelt teaduslikul teoorial, mille oli rajanud Mo Di, kellelt pärineb põhimõte "kõik rahva heaks". Et kunst ja teadus ei olnud rahvale arusaadavad, siis tuli need hüljata. Shang Yang asendas ebamäärase "rahva" täpsema terminiga "riik". Riigi nimel tuli hävitada kõik arhailised instituudid, näiteks perekond, et perekonnasidemed ei takistaks ustavust valitsejale. Han Feizi kirjutas hiilgava traktaadi, milles inimest valitsuse käes võrreldi puutükiga käsitöölise käes. Teda võib pidada küberneetika eelkäijaks: kui masinad oleksid olemas olnud, oleks ta inimest võrrelnud masinaga! Nii Ašoka kui ka Shi Huangdi olid utopistid. Esimene nägi inimeses ainult vaimset olendit, teine – masinat, mida saab premeerimise ja karistamise teel programmeerida. Esimest utoopiat saab nähtavasti nimetada reaktsiooniliseks, sest ta tugines religioonile (mis on alati reaktsiooniline!), ja teist progressiivseks, sest ta tugines eesrindlikule teaduslikule teooriale! Nüüd on mõlemad kõdunenud, ja alles jäänud on esimesest Hiina müür, teisest kivisse raiutud sõnad: "Mina, Ašoka, olin vallutamas Kalinga kuningriiki, ja veendusin, et selleks on tarvis tappa 100 000 inimest, ja mu süda võpatas." Mitte et müüre poleks tarvis ehitada. Ent mälestus Ašoka murtud südamest on seda sorti asi, milleta ei jää püsima ükski rahvas. Teoreetiline mudel, millest me alustasime, põhineb kahel eeldusel: 1) inimese kõlbelisel palgel ei ole erilist tähtsust, tähtsad on üksnes teod; 2) progress kannab kõik maha. Mõlemad eeldused saab kummutada. Peale tegude järjepidevuse on olemas kõlbelise informatsiooni järjepidevus, milleta ei saa läbi ükski traditsioon. Tapetud vennad Gracchused ärkasid ellu 2000 aastat hiljem Prantsusmaal ning nende pale sai Prantsuse revolutsiooni ajal rahvahulki kaasa haaravaks jõuks. Ei žirondiinid ega jakobiinid ei taastanud maa peal õiglust. Ent peast ilma jäänud varjud ärkasid 1871. aasta kommunaaridena (Pariisi Kommuun) ja kommunaaride varjud vallutasid Talvepaleed (Oktoobrirevolutsioon). Kui rahvas ei saa laulda kaotatust, ei jää ta püsima. Kui rahval on, millest laulda, tõuseb ta jalule ja koondub pärast sajanditepikkust rõhumist ja laialepillatust. Aga suur Assüüria riik pudenes laiali pärast esimest kaotust, sest assüürlastel polnud hinge taga midagi peale sõdalasejõu. Teiseks. Mis on progress? Progressi sisu on diferentseerumine. Koos hulkraksete organismidega, milles rakud on diferentseerunud, tuli surm. Somaatilised rakud ei saa mitte surra. Nii et progress on seotud kaotustega. Nii ka ühiskonnas. Primitiivsed kollektiivid on hämmastavalt stabiilsed, tsivilisatsioonid aga muudkui kukuvad kokku. Sellepärast ei ole hea mitte igasugune diferentseerumine, vaid ainult selline, mis ei vii lagunemisele, "võitlevate klasside ühisele hukule". Hea on ainult niisugune diferentseerumine, mille käigus korralduvad ümber ja uuenevad integraatorid (ühendavad mälestused, ideed, kujundid, asutused). Muidu leiab aset "kommete langus", mis pole progressiivsem kui progresseeruv paralüüs süüfilis. Michel Montaigne on öelnud: "...lihtsad talupojad on suurepärased inimesed ja suurepärased inimesed on filosoofid, kõik halb aga tuleb poolharitusest". Ta pidas silmas kõlbelist poolharitust. Talupojal on tabude süsteem, mis sarnaneb hõimu omaga. "See tabude süsteem – kollektiivi kõlbeline kogemus – hoiab arutlusvõimetut üksikinimest kõlbelise olendina. Filosoof on intellektuaalselt ja kõlbeliselt arenenud inimene. Vanaajal öeldi: "Targal pole seadust tarvis, tal on mõistus," ehk keskaegses sõnastuses: "Armasta Jumalat ja tee, mida tahad," aga poolharitus on see, mida Piiblis on nimetatud sõnaga "Ham"." "Ham" ("mats") on inimene, kes on natuke haridust saanud, nii et ta ei karda tabusid rikkuda, kuid oma aru ja kogemusega ta kõlbeliste tõdedeni veel ei jõua. 20. sajandil on matslusest saanud väga terav probleem, ja seda tänu progressile. Talupoegade massid rebiti patriarhaalsetest oludest välja ning urbaniseeriti. Kesk-Euroopas, kus areng toimus eriti kiiresti, kasvas matslus eriti ähvardavaks, tehes küsitavaks Euroopa tsivilisatsiooni püsimajäämise. Võrdleme Saksamaad ja Taanit. Välislingid Esinemise originaaltekst Gleb Pavlovski. Померанц и изобретение советской интеллигенции, gefter.ru, 19. veebruar 2013 Nõukogude Liit 1965


Suurele raamatusarjale pani punkti ülevaade Eesti õiguse ajaloost - Tartu Postimees Suurele raamatusarjale pani punkti ülevaade Eesti õiguse ajaloost 4. oktoober 2019, 18:28 Toomas Kiho kõneles raamatust, mille autoreid Hesi Siimets-Grossi (vasakul) ja Marju Luts-Sootakit küsitles Urmas Klaas. Tartu raekoja saalis tuli esitlusele «Eesti õiguse 100 aastat». Selle kaante vahele on Marju Luts-Sootak ja Hesi Siimets-Gross kirjutanud piltiderohke ülevaate sellest, kuidas meie kodumaa õigussüsteem kujunes Vene keisririigi pärandi haldajast Euroopa õiguse kaaskujundajaks. Selle trükisega jõudis lõpule Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul kirjastatud sari. «Eesti õiguse 100 aastat» autorid on Tartu ülikooli õppejõud, õiguse ajaloo professor Marju Luts-Sootak ning õiguse ajaloo ja Rooma õiguse dotsent Hesi Siimets-Gross. Raamatu toimetaja Priit Kama on samuti oma ala väga hea tundja – ta oli nende hulgas, kes 1990. aastate reformiaegadel kujundas Eesti eraõigusliku seadusandluse sisu. Esitlusel küsitles autoreid linnapea Urmas Klaas. Raekoja saal valiti esitluseks muuhulgas seepärast, et sealsamas toimus riigikohtu esimene istung 14. jaanuaril 1920 ning samuti uue riigikogu esimene istung 27. mail 1993. Post Factumi ehk Postimehe kirjastuse üllitatud sarjas ilmus kokku 43 raamatut, millest vaid üks, Mart Laari ja Toomas Hiio «Eesti riigi 100 aastat» tuli trükist kahes osas. Need ilmusidki kõigepealt. Raamatusarja kolleegiumi üks liikmeid Mart Orav tõstis «Eesti õiguse 100 aasta» Tartu-esitlusel esile kõige värskemat ja samuti esimesena ilmunud kaheosalist teost. Raekoja saalis võtsid sõna ka sarja üks väljamõtlejaid, Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise juhtrühma esimees Toomas Kiho ning Postimehe kirjastuse juht Eia Uus. Esmaspäeval, 7. oktoobril kell 14 saab sari punkti «Eesti õiguse 100 aasta» esitlusega Tallinnas Solarise Apollos. Sarja viimane raamat. Valga sotsiaaldemokraadid uue juhi Loe artiklit


KA 2- Keeleõppeprojekt 2015-2018 - Eesti Massaaži- ja Teraapiakool Rahvusvahelised projektidErasmus +KA 2- Keeleõppeprojekt 2015-2018 KA 2- Keeleõppeprojekt 2015-2018 Keeleõppe projekt „Uuenduslikud õppemeetodid suhtlusoskuste arendamiseks võõrkeeltes massaaži õpilastele ja õpetajatele“ („Innovative teaching methods for development of communication skills in foreign languages for massage teachers and students“) on strateegilise koostöö projekt (KA2 ehk meede 2), mis täidab Erasmus+ programmi peamisi eesmärke, arendades kutsekoolide õpetajate ja õpilaste erialase võõrkeele ja suhtluskeele oskusi. Projektipartnerid on keeltekoolid Clubclass London Inglismaal ja Clubclass Malta ning am Language Studio Maltal. Projekti eesmärk oli koostada erialase inglise keele õppematerjale ja integreeritud keeleõppe programmi, kasutades innovatiivseid keeleõppe meetodeid ja vahendeid. Projekti jooksul töötati välja e-õpe keeleõppe lõimimiseks massööri õppekava raames ja lisaks efektiivsed innovaatilised õppemeetodid ja –materjalid. EMTK kaheksa õpetajat/haridustöötajat ja kaheksa õpilast osalesid pilootgruppidena, et õppida ja praktiseerida inglise keelt ja/või uuenduslikke õppemeetodeid autentses keelekeskkonnas Maltal ja Londonis. Uuenduslike keeleõppe meetoditena kasutati kommunikatiivset, ülesandel põhinevat, dogme, TPR (total physical response), grammatika-tõlke ja õpilaskeskset meetodit jt. Projekti tulemusena arendati EMTK massööri õppekava. Kool lõimis omavahel kolm kuni neli eriala õppeainet – klienditeeninduse, erialase inglise keele, massaažiõpe ja tugiliikumiselundkonna testimise. Projekti raames soetati ja võeti kasutusele puutetundlik interaktiivne valgetahvel (interactive whiteboard) ehk smarttahvel. Antud projekti innovaatilisus seisnes lõimitud keeleõppe programmis, õpetamismetoodikates, smarttahvli ja e-õppe kasutuselevõtus erialases võõrkeele- ja kutseõppes EMTK õpetajate poolt. Projekti tulemusena paranesid massööride võõrkeele ja suhtlus- ning klienditeenindusoskus, mis aitavad tõsta nende konkurentsivõimet nii Eesti kui ka rahvusvahelisel tööturul ja parandavad massaažiteenuse kvaliteeti. Projekti tulemusena valminud inglise keele e-õppe massööridele on vabalt ligipääsetav ja leitav siit. Projekti vastu tundis huvi ka meedia, näiteks Tallinna TV ja Õpetajate Leht. Erinevad kajastused projekti kohta on leitavad siin.


VEEUDU süsteemid | Firetek OÜ Võib olla automaatne ja käsitsi juhitav. Süsteem võib olla survestatud või survestamata. Veeudu tekitatakse kõrgrõhu tekitamise- ning spetsiaalsete pihustite abil. Tekitatav rõhk on alates 60 kuni 140 bari. Tekitav rõhk sõltub kaitstava hoone / ruumi ohuklassist. Veeudu tekkimisel tekkivad mikroskoopilised veetilgad, mis imavad põlemise energiat. See võimaldab alandada soojuskiirguse taset. Kuumuse imamise hetkel vesi plahvatuse kiirusega muutub auruks, suurendades oma mahtu 1680 korda. Mahu suurenemise käigus aur surub õhu põlemiskoldest välja. Põhiline kustutamise efekt põhineb põlemisgaaside jahutamises. Abiefektiks on hapniku väljatõrjumine põlemiskoldest veeseisundi muutmise abil. Veeudu kustutussüsteem vajab oluliselt vähem vett, kui tavaline sprinkler. Seega paigaldatavad torud on oluliselt väiksema läbimõõduga. Kasutatakse roostevaba teras või vasetorusid. Pihustite tööraadius võrreldes tavasprinkleriga on suurem. Veeudu süsteemid on väga efektiivsed tunnelite,- maaluste rajatiste,- muuseumide ja arhiivide,- laevade ja masinasaalide,- konveieri lintide ja kaabli kanalite,- arvutite ja serverite ruumide ning muude elektrooniliste seadmete kaitsmisel. FIRETEK PAKUB VEEUDU SÜSTEEMIDE VÄLJA EHITAMIST. Lähtuvalt tellija soovist FIRETEK pakub 2D või 3D veeudu süsteemide projekteerimist. Kasutame spetsiaalset projekteerimise programmi AUTOSPRINK (MEP CAD, USA). OÜ FIRETEK on DANFOSS FIRE A/S esindaja Eestis. FIRETEK PAKUB VÄLJA EHITATUD VEEUDU SÜSTEEMIDE HOOLDUST, LÄHTUVALT SPRINKLERSTANDARDI EVS EN 12845: 2015+A1:2020 ja CEN TS 14972 2011 NÕUETEST.


Elevandiluurannik: 2013, merekarbid, 4-margine blokk (120969941) - Osta.ee Elevandiluurannik: 2013, merekarbid, 4-margine blokk Eseme ID: 120969941 Eseme ID: 120969941 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 7 päeva 18 tundi, 15 minutit Tšaad: 2013, kalad, delfiinid, 4-margine blokk Kongo Vabariik: 2013, dinosarused II, 4-margine blokk Rwanda: 2013, fauna, liblikad II, 4-margine blokk


source: fineweb

text: Hotellid Amesbury (Stonehenge), Suurbritannia - teie põnevate linnaretkede alguspaik. Wiltshire (krahvkond) hotellid orientiiri Amesbury (Stonehenge) ümbruses – Hotels.com abiga on lihtne leida Wiltshire (krahvkond) hotell orientiiri Amesbury (Stonehenge) ümbruses, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida Wiltshire (krahvkond) hotell orientiiri &Landmarks ümbruses. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


154 arvustuse põhjal Uusimad külastajate kommentaarid Agoda arvustused (154) Booking.com arvustused (748) stuudiosviit vaade linnale stuudiosviit siseõuega


Jüri Pino: Sundmobilisatsiooniga töötusest vabaks(47) Kui vaadata sitikapilguga, rohujuurte vahelt, on töötus traagika. Vaadates aga ühiskonna eliidi kotkapilguga tuleb tunnistada, et töötud on lihtsalt üks probleem. Mis tuleks kiirkorras lahendada. Valusate, kuid hädavajalike otsustega. Külmavereliselt. Selge pea, leegitseva südame ja puhaste kätega. Põhjamaiselt kindlat iseloomu ilmutades. Mispuhul tuleb imestada, et kellelgi juhtidest pole silma alla jäänud üks täiesti seaduslik võimalus lahendada nii töötuse probleem kui veel terve hunnik muid. Ja rõõmustada, et meil, vaatamata vahepealsetele püüdlustele, siiski ei ole loodud palgasõjaväge. Meil on ikka veel võimalus välja kuulutada mobilisatsioon ja kutsuda mehed lipu alla. Täpselt nii palju, kui palju on töötuid kokku — kui keegi selle numbri muidugi millalgi välja suudab selgitada. Ärge hakake kohe karjuma, kirjutan projekti kohe lahti! Esiteks on leiavad sellega umbes pooled töötud endale kohe rakenduse. Niikuinii nad praegu midagi ei tee, kurvastavad ja võibolla isegi pätistuvad. Pealegi on sõjavägi ikka poisikestes — kelleks iga normaalne mees ju elu lõpuni jääb — huvi ja uhkust äratanud. Ega sõdur ole mingi reisisaatja. Sõjaväes valitseb distsipliin, mis teadupärast on tööharjumuste säilitamiseks hädatarvilik. Puhtust õpitakse ka pidama ja sõna kuulama. Lõpuks ometi. Väheneb õnnetu töötukassa ja sotsiaalministeeriumi koormus. Nii rahaline kui muidu töine. On ju kohe vähem neid, kellega peab vaeva nägema, keda peab petturitena paljastama või (kui eespoole mainitu ei õnnestu) kellele peab raha maksma. Milline kergendus riigieelarvele kõigi toetuste pealt! Jajah, te arvate nüüd, et leidsite nõrga koha... aga tutkit, projekt jätkub! Õnneks käib sõjaväekohustus ainult meeste kohta. Et töötute hulgast ei saa tulla kokku täpset töötute arvu, siis on selge, et teenistusse tuleks kutsuda ka neid, kel veel töö alles. Jättes loomulikult kutsumata väärtuslikud innovaatilised spetsialistid, kelle väärtusest annab tunnistust see, et nad on riigi või KOV palgal. Või kolmandas sektoris. Või eluliselt vajalikud juhid, kelle nimekirja koostaks kompetentne eriti kõvade ekspertide kogu. Aga igasugu insenerid, keevitajad — marss! Ning kutsuda tuleks mitte valimatult kõiki, kes vastavad mehe tunnustele, vaid, ma pakuks, alates 35. eluaastast. Sel oleks mitugi väärtuslikku tulemust. Töökohad jäävad tühjaks. Neid tuleks täita. K 008000 uid kas pole pikalt ja laialt räägitud, kuidas majandust nii meil kui maailmas päästaks naiste suurem tööhõive? Töötud naised jäid ju teenistusse kutsumata... Ja kas pole räägitud, et töötuse probleem on eriti terav noorte hulgas? No vat — siin on teile korraga töökohad naistele ja noortele olemas! Pluss veel integratsioon, sest mittekodanikke ju Eesti kaitseväkke kutsuda ei saa, järelikult kasvab ka muulaste hõive. Kui nüüd selliste innovaatiliste ideede peale Euroopast toetus- ja preemiapappi välja ei köhita, siis milleks see Euroopa üldse välja mõeldud on? Veel üks norimiskoht - et kuidas kogu seda jõuku ülal pidada? Jõuame ka sinna, innovaatiline lahendus alles tuleb. Võib küll vastu väita, et kuhu see jõuk juba majutada? Kust univormid saab? Aga — kasarmute ehitamine elavdab kohe ehitustegevust, mundriõmblemine kohalikku tööstust. Puhas võit ja maksutulude tõus! Kes maksab, võivad õelad keeled nüüd küsida. Taevas tuleb appi ka siin. Kontrollimata andmetel olla USA valitsusringkonnad väheke juba ärritatud sellest, et keset kõige kibedamat kriisikoosolekut, kui arutusel on järjekordne subsiidium mingile majandusharule, katkestavat Barack Obama äkki jutu küsimusega: oot, me ikka Eestile appi läheme, kui vaja on? Jaa, muidugi, mister president, vastavad abid natuke tüdinult, mispeale president tormavat toast välja ja helistavat kuhugi. Samamoodi kontrollimata andmetel olla mõned Eesti tipp-poliitikud samamoodi tüdinud, ehkki rõõmsad. Tüdinud seepärast, et Barack Obama ei tajuvat ajavahet, mistap tema kõned neile ("noh, kuis läheb, ärge muretsege") tulevad ebamäärastel aegadel. Aga muidugi tasub rõõmustada spekulatsioonide üle, nagu eraldataks juba raha lennukikandja “Eeda-Veerou” ja allveelaev “Heeyoumuh” ehitamiseks Special Task Force Estonia koosseisu. Sellist osavõtlikkust oleks ju kena tasuda kogu mobiliseeritud meestejõugu lähetamisega demokraatiat kaitsma. Ikka sinna, kus raskem, ikka Afganistani. Mis lahendaks ka kõik rahalised probleemid. On pillatud, et ühe Eesti sõduri pidamine demokraatiat ja kodumaad kaitsmas läheb aastas maksma miljoni. Ja ameeriklased on pillanud, et ka neil läheb miljon aastas. Ainult meil krooni, neil dollarit. Vahe umbes 11,5-kordne. Tuleks neile vägi teenuseks pakkuda. Isegi kui me teeksime neile 50% hinnaalandust, oleksime ikkagi 400% kasumis. Nemad saaksid sõdureid ja ehk seega demokraatia Afganistanis lähemale, Eesti riik saaks raha, julgeolekut ning vabanemise sotsiaalsetest probleemidest, majanduskasvu niikuinii. Kõik võidaksid, eks ju.


Vana-Läänemaa ajaloo radadel (3. osa) 2015 -- Raamatukoi raamatupood Vana-Läänemaa ajaloo radadel (3. osa) Lugusid Lihula kandi minevikust Koostanud Mati Mandel 169-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat Keskaegne Lihula 2015 Kogumik on täielikult pühendatud Lihula ja Lihula valla minevikule uuemal ajal, 20. ja 21. sajandil. Teemavalik on seotud Lihula muuseumi juubeliga. Kogumikus kirjutatakse regilaulikust Ann Külmast ja Lihula regilaulust, vaadeldakse Lihula vabadussamba, laululavade ja vilditööstuse lugu, omaaegse Lihula Muinsuskaitse Seltsi ja MTÜ Keskaegne Lihula ning Lihula muuseumi tegemisi. Kujundanud Heli Hinto Kaane kujundanud Elen Apsalon ISBN13: 9789949386703