text: Johannes Paulus I (ladinapäraselt Ioannes Paulus I, Albino Luciani [alb'iino lutš'aani] 17. oktoober 1912 – 28. september 1978) oli paavst 1978. aastal. Ta oli 263. paavst. Teda on kutsutud naeratavaks paavstiks. Albino Luciani sündis Itaalias Forno de Canale's (praegune Canale d'Agordo) sotsialistliku taustaga töölise Giovanni Luciani ja Bortola Tanconi neljalapselises peres. Ta ristiti oma sündimise päeval kodus, kuid ametlikult kinnitati tema ristimine 19. oktoobril 1912 kuraator Achille Ronzoni poolt. Luciani konfirmeeriti 26. septembril 1919 piiskop Giosue Cattarossi poolt. Luciani õppis alates 1918 Forno de Canale algkoolis, jätkas õpinguid Feltre seminaris, kust siirdus edasi Belluno Gregoriuse seminari. Läbinud ajateenistuse, õppis ta Roomas Paavstlikus Gregoriuse ülikoolis teoloogiat ja kaitses 27. veebruaril 1947 doktoritöö, mis käsitles inimhinge temaatikat Antonio Rosmini vaadetes. Luciani tundis kümneaastaselt kutsumust saada vaimulikuks. 7. juulil 1935 ordineeriti ta katoliku kiriku preestriks. 1937–1947 oli ta kuraator ja oma piiskopkonna seminari prorektor, õpetades ühtlasi dogmaatilist ja moraaliteoloogiat, kanoonilist õigust ja sakraalkunsti. 1948 oli ta Feltre ja Belluno sinodi sekretär ning nimetati oma piiskopkonna progeneraalvikaariks ja 1954 generaalvikaariks. 15. detsembril 1958 nimetas paavst Johannes XXIII Luciani Vittorio Veneto piiskopiks ja ta pühitseti paavsti poolt piiskopiks 27. detsembril 1958. Piiskopina osales ta Vatikani II kirikukogu (1962–1965) kõikidel istungitel ja Itaalia Piiskoppide Konverentsi doktriinikomisjonis. 15. detsembril 1969 määras paavst Paulus VI ta Veneetsia patriarhiks. 5. märtsil 1973 sai ta San Marco kardinalpreestriks. Luciani pidas Veneetsias 5 oikumeenilist konverentsi ning anglikaani kiriku ja katoliku kiriku rahvusvahelise ühiskomisjoni kohtumise. 1972–1975 oli ta Itaalia Piiskoppide Konverentsi asepresident. Ta osales 30. septembrist 6. novembrini 1971, 27. septembrist 26. oktoobrini 1974 ja 30. septembrist 29. oktoobrini 1977 maailma piiskoppide sinodil. Kardinalina kirjutas Luciani raamatu "Illustrissimi", mis sisaldas kirju mitmesugustele ajaloolistele ja väljamõeldud isikutele, kasutades nende kogemust mõistulugudena oma jutlustes. Adressaatide hulgas olid Jeesus Kristus, kuningas Taavet, habemeajaja Figaro, Austria-Ungari keisrinna Maria Theresa, Pinocchio, Mark Twain, Charles Dickens ja Christopher Marlowe. Juunis 1975 kinnitas ta, et kommunism on kristlusele sobimatu. Sooja huumorimeelega inimesena, kes ise nimetas end vaikseks, vähenõudlikuks ja tagasihoidlikuks, oli ta jõudnud Rooma veneetslaste sooja kiindumuse saatel. Pärast valimisi suutis ta 27. augusti angelusel (ta valiti laupäeval, nii et see oli tema esimene päev paavstina) maailmale oma loomuliku sõbralikkusega muljet avaldada. Tema stiil oli rabavalt erinev tema eelkäija Paulus VI omast: viimane oli küll austatud, kuid jättis jaheda intellektuaali mulje. Johannes Paulus I sarnanes rohkem Johannes XXIII-ga; oma kiindumuse tõttu mõlemasse mehesse võttis ta endale nimeks Johannes Paulus, mis oli esimene kaksiknimi paavstide ajaloos. 1978. aasta esimene konklaav Johannes Paulus I valiti paavstiks 26. augustil 1978 konklaavi 4 voorus. 25.–26. augustil 1978 toimunud konklaavil osales 111 kardinali. See oli kõige suurema osavõtjate arvuga konklaav ajaloos, hiljem on veel rohkem kardinale osalenud 2005. aastal Benedictus XVI valimisel ja 2013. aastal Franciscuse valimisel. Johannes Paulus I oli esimene uuema aja paavst, kes oma pöördumistes ütles enda kohta "mina", mitte "meie", kuigi traditsioonitruud abilised, keda paavsti tagasihoidlik soojus ja mitteformaalsus pani kohmetuma, kirjutasid tema tegelikud kõned pressiteadete ja L'Osservatore Romano jaoks sageli formaalsemasse stiili ümber. Ta oli esimene paavst üldse, kes tegi end "inimnäoliseks" (ta tunnistas avalikult, et Veneetsia patriarhiks määramine oli pannud ta punastama). Ta oli esimene paavst, kes keeldus sedia gestatoria 'st, kuni kardinalide surve veenis teda selle vajalikkuses, sest muidu usklikud ei näeks teda (Vatikani ametiisikud ei öelnud talle, et nad häbenesid tema kohmakat lampjalgset kõnnakut, mis ei olnud nende meelest "kuninglik"). Ta oli esimene paavst, kes tunnistas, et paavstiks saamise väljavaade tundus talle nii kohutav, et teised kardinalid pidid teda julgustama seda vastu võtma "Tempestas magna est super me"). (Ta olevat konklaavile talle omase naeratusega öelnud: "Andku Jumal teile andeks, mis te minu nimel olete teinud.") Ta oli ka esimene paavst, kes keeldus tuhande aasta vanusest pompoossest paavsti kroonimise tseremooniast ja paavstitiaarast, vaid ta pühitseti 3. septembril ametisse. (Igatahes vihjas ta oma abilistele ja meeskonnale, et ei pea end paavstiks sobivaks.) Johannes Paulus I andis katoliku kirikule üllatava alandlikkuse märgi; ka tema moto oli "Humilitas" ('alandlikkus'). Ta valiti konklaavil neljandas hääletusvoorus, mis annab tunnistust sellest, et konsensusele jõuti kiiresti. Üldiselt arvatakse, et valiku põhjuseks olid rivaalitsevad leerid kardinalide kolleegiumis. Traditsionalistid pooldasid kardinal Giuseppe Sirit, ent progressivistid ja Vatikani II kirikukogu toetajad olid kindlalt tema vastu. Mõned Vatikani kirikukogu pooldajad ja mõned Itaalia kardinalid pooldasid kardinal Giovanni Benellit, teised aga olid tema vastu tema "autokraatlike" tendentside tõttu. Kahanev pooldajaskond oli kardinal Sergio Pignedolil, kes oli ise nii kindel selles, et paavstiks valitakse just nimelt teda, et ta läks kiirdieedile, et valge sutaan talle selga läheks, kui ta valitakse. Mitteitaallaste seas (nüüd on itaallased üha rahvusvahelisemas kardinalide kolleegiumis aina suuremas vähemuses) olid sellised tegelased nagu kardinal Karol Wojtyła, "välismaalane", kelle saamist oma järglaseks Johannes Paulus I ennustas. (Luciani ei nimetanud selle "välismaalase" nime, vaid kordas ainult, et too oli konklaavil istunud tema vastas. Sixtuse kabeli istumise plaanid augustiks 1978 näitasid, et Luciani vastas oli Wojtyła.) Paljud, sealhulgas ka kardinalid, ootasid pikka konklaavi, mis jääb leeridevahelise rivaalitsemise tõttu ummikusse. Luciani oli kerge kompromiss: pigem Vatikani II kirikukogu vaimus karjane kui range intellektuaal, väheste autokraatlike pretensioonidega mees, kes sellisena oli mõningatele kardinalidele vastuvõetavam kui Benelli (kes oleks äärepealt saanud riigisekretäriks, kuid määramine jäi ära Johannes Paulus I surma tõttu, ja kellel jäi oktoobrikuu konklaavil paavstiks saamisest puudu käputäis hääli). Ja Itaalia kardinalidele, kes ei tahtnud hääletada teiste, vaieldavate itaallastest kardinalide poolt, oli Luciani ilma "pagasita" itaallane: tal ei olnud seljataga karjääri kuurias, mis oleks tekitanud talle vaenlasi, ega vaieldavaid ega radikaalseid avaldusi ega jutlusi, vaid tegemist oli lihtsalt karjasega, naeratava leebe mehega. Öeldi, et see, kes Albino Luciani ei ole, on sama tähtis kui see, kes ta on. Juba enne konklaavi algust panid Vatikani raadio ajakirjanikud tähele, et tema nime mainiti üha sagedamini eriti kardinalide poolt, kes teda vaevalt tundsid, kuid tahtsid temast rohkem teada saada, sealhulgas tema tervisliku seisundi kohta. Kui nad oleksid teadnud, kui vilets tervis tal on (tema pöiad olid nii paistes, et ta ei saanud talle konklaavi jaoks ostetud kingi kanda), oleksid nad ehk otsinud Paulus VI-le mõnd teist järeltulijat. Ent nad ei teadnud seda, mistõttu mees valiti tema enda kohkumuseks ja talle täiesti ootamatult paavstiks. Järgnevatel päevadel andsid kardinalid (hoolimata keelust teistele midagi konklaavi kohta rääkida) mõista, et olid üldise suure rõõmuga valinud "Jumala kandidaadi". Kardinal Pironio teatas: "Olime tunnistajaks moraalsele imele." Ja hiljem kommenteeris ema Teresa: "Ta oli suurim Jumala and. Jumala päikesekiir paistmas maailma pimeduses." Nagu ta ise tol kuulsal angelusel teatas, oli ta valinud kaksiknime "Johannes Paulus" (esimese paavstluse ajaloos) tänuavaldusena nii Johannes XXIII-le, kes oli nimetanud ta piiskopiks (ja kelle järglane ta oli Veneetsias), ja Paulus VI-le, kes nimetas ta patriarhiks ja kardinaliks ning kelle järglane ta oli paavstina. Ametitegevus Johannes Paulus I ametissepühitsemise tseremoonial osalesid Argentina president Jorge Rafael Videla, Hispaania kuningas Juan Carlos I, Belglaste kuningas Baudouin I, Monaco vürst Rainier III, Saksamaa FV liidukantsler Helmut Schmidt, Liechtensteini vürst Franz Josef II ja Luksemburgi suurhertsog Jean. Üldise arvamuse kohaselt oli Johannes Paulus I teoloogias konservatiivne. Ta kaitses avalikult Paulus VI paljuvaieldud entsüklikat suguliste kommete kohta "Humanæ Vitæ". (Tõsi küll, eraviisiliselt oli ta Paulus VI-t üles kutsunud võtma teistsugust seisukohta.) Ta pani Vatikani tublisti muretsema, kui ta võttis vastu ÜRO esindajat, et arutada ülerahvastatust kolmandas maailmas. Mõned entsüklika "Humanæ Vitæ" vastased väljendasid lootust, et võttes arvesse tema arvamusi, mis ta Paulus VI-le oli väljendanud, ning tema sügavutiminevat arutelu kolmanda maailma rahvaarvu kasvu probleemide üle annab uus paavst välja entsüklika, mis "kohandab" entsüklikat "Humanæ Vitæ". Kuid tema ootamatu surma tõttu jäid tema plaanid selles asjas teadmata. Ühe oma esimese paavstliku aktina kavatses ta ette valmistada entsüklika, mis kinnitaks Vatikani kirikukogu joont (ta nimetas seda erakordselt mastaapseks ajalooliseks ja katoliku kiriku kasvamise seisukohast oluliseks sündmuseks) ja paneks kiriku distsipliini preestrite ja usklike seas maksma. Distsipliini asjus oli ta reformaator ja tal oli idee kanda 1% iga kiriku sissetulekutest üle kolmanda maailma vaeste kirikute heaks. Lavatagused pinged nende Vatikani ametnike seas, kes olid teadlikud tema kunagises kirjas väljendatud seisukohast raseduse katkestamise küsimuses, muutusid eriti teravaks, kui paavst väljendas pärast kohtumist ÜRO delegatsiooniga teatavat leebust selles küsimuses. Seetõttu hakati tema kõnesid Vatikani ametliku häälekandja L'Osservatore Romano veergudel omamoodi tsenseerima. Johannes Paulus avaldas oma soojusega küll rahvale muljet, kuid Vatikani sees peeti teda "intellektuaalseks kergekaallaseks", kes ei ole paavsti kohustuste kõrgusel. John Cornwelli sõnul koheldi teda üleoleva armulikkusega. Üks vanem vaimulik võrdles teda näitleja Peter Sellersiga. Kriitikud võrdlesid tema jutlusi, mis mainisid Pinocchiot, Pius XII ja Paulus VI õpetatud arutlustega. Külastajad rääkisid tema isolatsioonist ja üksildusest ning sellest, et ta oli aastakümnete jooksul ainus paavst, kellel ei olnud seljataga ei diplomaatilist (Pius XI ja Johannes XXIII) ega kuuriakarjääri (Pius XII ja Paulus VI). Paavst Johannes Paulust süüdistati selles, et ta ei tule toime lõputute dokumentidega, mida riigisekretär Jean Villot talle saadab. Paavst läks kord paanikasse, kui tuul viis pealtnägijate õuduseks tema käest lendu ülisalajase dokumendi, mille Villot talle oli saatnud, ning see sattus üle katuseaia Vatikani katustele. (Vatikani tuletõrje tõi need sajad leheküljed ära.) Lucianil endal olid rängad kahtlused selles, kas ta sobib paavstiks. Ta ennustas, et tema paavstiaeg tuleb lühike ning tema järglaseks saab "too välismaalane". Ta küsis inimestelt korduvalt: "Miks nad minu välja valisid?" Ta esitas avaliku pöördumise 30. augustil kardinalide kolleegiumile ja 7. septembril Rooma vaimulikkonnale. 31. augustil kohtus ta Vatikani akrediteeritud diplomaatilise korpusega. 1. septembril korraldas ta pressikonverentsi. Samal päeval saatis ta kirja kardinal Joseph Ratzingerile. 10. septembril tunnustas ta Camp Davidis peetud tippkohtumist USA presidendi Jimmy Carteri, Egiptuse presidendi Anwar Sadati ja Iisraeli peaministri Menaẖem Begini vahel. 17. septembril saatis ta kirja Saksamaal toimunud Katholikentagil osalejatele. 21. septembril külastasid paavsti ad limina visiidil USA piiskopid ja 28. septembril Filipiinide piiskopid. 23. septembril kohtus ta Rooma linnapeaga. 28. septembril saatis ta kirja Hugo Aufderbeckile. Johannes Paulus I kultuuriloos Skulptor Riccardo Cenedese on loonud Johannes Paulus I-st skulptuuri. Kirjanik David Yallop on Johannes Paulus I surma uurimist kirjeldanud 1985 ilmunud teoses "In God's name: an investigation into the murder of Pope John Paul I". Surm Johannes Paulus I sai 28. septembril 1978 kella 23 paiku kohaliku aja järgi Vatikanis oma voodis südamerabanduse. Ta leiti järgmisel hommikul kella 5:30 ajal kohaliku aja järgi, kui tema toalamp oli veel sisselülitatud ja paberid isiklike märkmetega voodis. Johannes Paulus I maeti 4. oktoobril Rooma Peetri kirikusse. Johannes Paulus I valitses 33 päeva. See oli lühim valitsemisaeg pärast Leo XI-st. Johannes Paulus I surm tekitas kogu maailmas suure šoki. Vatikan tekitas suuri probleeme seoses tema surmaga seotud sündmuste käsitlemisega. Valetati selle kohta, kes leidis tema surnukeha: Vatikan väitis, et see oli paavsti sekretär John Magee, tegelikult aga selgus hiljem, et selle leidis õde Vincenza, üks nunn paavsti majapidamisest, kes oli talle kohvi toonud. Valetati surma aja kohta. Valetati, et tema isiklikud asjad (prillid, testament, dokumendid, mille kallal ta parajasti töötas, kui ta suri) olid tema magamistoast kadunud ja neid ei leitudki. Tegelikult olid tema asjad tema õe perekonna valduses. Väideti, et ta luges parajasti Thomas a Kempise raamatut "De Imitatione Christi". Tema surma kohta räägiti omavahel vastuolus olevaid lugusid. Vihjati sellele, et tema halb tervis tulenes rohkest suitsetamisest. Tegelikult ta ei ole kunagi suitsetanud. Selle väärteabe mõju näitab ajalehe Irish Independent pealkiri "Kolmkümmend kolm vaprat päeva": artiklis maalitakse pilt nõrgast ja haigest mehest, kes on füüsiliselt võimetu taluma paavstiks oleku raskust ja kelle see tappis. Kõige dramaatilisem on see, et paavsti keha palsameeriti ühe päeva jooksul pärast tema surma, mis on vastuolus Itaalia seadustega (ent Vatikan ei ole Itaalia jurisdiktsiooni all). Tema surma ümber levisid mitmed kuulujutud: üks paavsti külastanud prelaat olevat audientsi ajal mõni päev varem surnud, sest ta olevat joonud paavstile määratud "mürgitatud kohvi"; see surm leidis küll aset, ent mürgi kohta polnud tõendeid. Teise jutu järgi olevat paavst kavatsenud Vatikani kõrgemaid ametnikke korruptsioonisüüdistuste tõttu vabastada; sellisest kavast ei ole tõendeid, kuigi paavst oli teadlik probleemidest Vatikani panga asjaajamises: tal oli olnud konflikt Vatikani pangaga, kui see mõni aasta varem oli Veneetsias müünud ühe kirikupanga. Kiire palsameerimine äratas kahtlusi, et seda tehti lahkamise vältimiseks. Ent Vatikan rõhutas, et paavsti lahkamine on Vatikani seadustega keelatud. Hiljem selgus, et ka see pole tõsi: 1830 lahati paavst Pius VIII surnukeha. Lahkamisel ilmnes tõendeid selle kasuks, et Pius VIII võidi mürgitada. Vatikani vastuolulised teated seoses Johannes Paulus I surmaga ja "ebatäpsed" avaldused selle kohta, kes leidis surnukeha, mida ta parajasti luges, millal ta leiti ning kas lahkamine on võimalik, kutsusid esile rea vandenõuteooriaid, millest mitmed olid seotud Vatikani pangaga. David Yallopi raamat "In God's Name" ('Jumala nimel') esitas teooria, mille kohaselt paavst oli "potentsiaalseks ohuks" väidetava korruptsiooni tõttu Vatikani pangas, mille õige nimi on "Istituto per le Opere Religiose" (IOR), millesse olid segatud vabamüürlus ja maffia ning milles oli kaassüü Rooma kuurial. Kuigi Yallopi raamat paljastas mitmed Vatikani "ebatäpsed" avaldused mõne päeva jooksul pärast Johannes Pauluse surma ning äratas rahvusvahelist tähelepanu (isegi mõned kõrged kirikutegelased nõudsid surma enda uurimist), ei ole selles esitatud teooriat leidnud laia aktsepteerimist ning järgnev John Cornwelli raamat on neid õõnestanud. Ka filmis "Ristiisa III" kujutati Vatikani panga osalust organiseeritud kuritegevuses ning paavst Johannes Paulus I mõrvamiseni viinud intriige. Hiljuti teatati, et Johannes Paulus I surma uurimist on uuesti alustatud. On võimalik, et paavst Johannes Paulus I suri kas loomulikku surma või madala vererõhu vastase ravimi üledoosi tagajärjel. Isegi näiliselt kahtlasel kiirel palsameerimisel võib olla loomulik seletus. Tema kahe eelkäija Pius XII ja Paulus VI surnukehad lagunesid kiiresti. Piuse puhul ebaõnnestunud palsameerimine koguni kiirendas protsessi. (Pius XII kiiresti laguneva keha lehk pani mõned auvahtkonnas olnud Šveitsi kaardiväelased oksendama ja minestama; keha läks lillaks ja nina tuli ära). Et Johannes Paulus I suri septembris, mil Roomas on palav, siis on ehk mõistetav, miks Vatikani ametnikud tahtsid ära hoida säärase õnnetuse kordumist. Väitel, et paavsti lahkamist keelab mingi reegel, võis olla süütu seletus: kui paavsti surnukeha oli kiire lagunemise vältimiseks palsameeritud, võidi see "reegel" palsameerimise tagantjärele õigustamist välja mõelda. (On väidetud, et paavsti sõpradel kästi mõneks ajaks mingi "ülevaatuse" pärast surnukeha juurest lahkuda; võib-olla toimus isegi lahkamine. Igatahes ei ole mingeid leide avaldatud; see viitab võimalusele, et leiti mingeid tõendeid selle kohta, et paavst ei surnud loomulikku surma, vaid kas mõrva või üledoosi tõttu, millest Vatikan ei tahtnud avalikult teatada.) John Cornwalli teooria Briti ajaloolane ja ajakirjanik John Cornwell esitas raamatus "A Thief in The Night" teistsuguse teooria. Ta väidab, et Lucianil oli tõesti halb tervis, nagu kinnitavad paavsti venna- või õetütar, kes on arst, ja mitmed Vatikani kõrgemad ametnikud. Lucianil olevat pöiad ja pahkluud paistes olnud (mis annab tunnistust halvast vereringest ja vere liigsest hüübimisest), nii et ta ei saanud kanda kingi, mis talle valimiste ajal osteti. Ta ei olnud käinud Vatikani arsti juures ega võtnud talle kirjutatud ravimeid. Cornwell jõudis järeldusele, et Johannes Paulus I suri kopsuembooliasse (1976 oli Lucianil olnud võrkkesta emboolia). Cornwell arvas, et paavst oli Vatikanis kohanemisvõimetuna nii suures segaduses, et ta võis oma elutähtsad rohud võtmata jätta, riskeerides uue embooliaga; et paavst oli ööpäeva jooksul enne surma kolm korda öelnud, et tunneb end halvasti, kuid ei lubanud sekretäridel arsti kutsuda; et kahetunnine energiline kõnd oma tööruumides (halva ilma tõttu ei soovitatud tal aeda minna) 28. septembri pärastlõunal põhjustas kopsuemboolia, millest tekkis äge köhahoog, mis sekretärid murelikuks tegi; et paavsti energiline jooks mööda koridori alla telefoni võtma põhjustas kopsutrombi järjekordse nihkumise, mis varsti kutsus esile saatusliku kopsuemboolia. Cornwelli arvates suri paavst umbes kell 21.30 või 20 paiku oma laua taga ning tema surnukeha leidsid põrandalt preestritest sekretärid, kes viisid selle voodisse ning asetasid ta äkksurma surnud inimese kohta ebatavalisse asendisse (istukil, prillid ninal ja paberid käes). Põhjus oli selles, et kaks sekretäri tahtsid varjata, et paavstil oli kaks korda olnud tugev rinnavalu läheneva kopsuemboolia sümptomitega ning raske köhahoog. Nad tahtsid mõlemal korral arsti kutsuda, ent paavst ei lasknud. Cornwelli järgi tahtsid nad süütunde tõttu jätta mulje äkksurmast, et neid ei saaks süüdistada. (Peale selle oli Luciani mälestusele ja paavstlusele austavam jätta mulje, et Luciani suri väärikat surma oma voodis lugedes, mitte looteasendis põrandal.) Mõlemad sekretärid (üks neist, John Magee, on praegu Cloyne'i piiskop Iirimaal) eitavad seda, ent see versioon annab seletuse paljudele kummalistele asjaoludele, eeldamata suuri vandenõusid. Samuti seletab see mõlema sekretäri kummalisi kommentaare; Magee ütles paavsti majapidamise nunnadele paavsti surma õhtul, et paavst võib samal õhtul või öösel surra. Teine sekretär, rääkis, et kui ta teda tõstis, olid paavsti selg ja pöiad veel soojad. Isegi kui ta suri voodis, ei saanud tema keha ajal, mil ta leiti (umbes 5:30; oli juba tekkinud koolnukangestus, mistõttu tal murti mõned luud (kas põlv või selg)) ja mil sekretär olevat surnukeha tõstnud ja soojust tundnud. Vatikan on raamatut mitteametlikult kiitnud; selles leiduvaid oletusi ja järeldusi on ka kahtluse alla pandud. Jätkuvalt on nõutud paavsti säilmete ümbermatmist ning avalikult tunnustatud lahkamise läbiviimist. Johannes Paulus I beatifikatsiooniprotsess 17. juunil 2003 tunnustas Johannes Paulus II tema õndsaks kuulutamise protsessi alustamist ja 23. novembril 2003 alustati ametlikult protsessi. Franciscus kuulutas ta 4. septembril 2022 õndsaks, tema mälestuspäev on 26. august. Kirjandus John Cornwall: A Thief in The Night. 1989. Lucien Gregoire: White Light Dark Night: The Revolutionary Life of John Paul I. 2007. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Carlo Napoli, Eugenio Marcucci: Giovanni Paolo I: papa per 33 giorni. 1978. Paul Spackman: God's Candidate: The Life and Times of Pope John Paul I. 2008. Välislingid Johannes Paulus I tegevus paavstina. Johannes Paulus I elulugu. (inglise keeles) 1978. aasta augusti konklaav. Johannes Paulus I dokumendid. Fondation Fotod. Fotod. Paavstid Sündinud 1912 Surnud 1978


source: wikipedia

text: Alvin Christian Kraenzlein (12. detsember 1876 Milwaukee – 6. jaanuar 1928 oli USA kergejõustiklane, kes võitis 1900. aasta suveolümpiamängudel neli individuaalset esikohta (selle eest anti hõbemedalid): 60 meetri jooksus (7,0; maailmarekord), kaugushüppes (7.185; 15. juuli; olümpiarekord; hooaja 3. tulemus) ning 110 (15,4; olümpiarekord) ja 200 meetri tõkkejooksus (25,4; 16. juuli). See on seniajani jäänud kergejõustiklaste rekordsaavutuseks ühtede olümpiamängude raames. Kõik võidud leidsid aset kolme päeva sees. Kraenzlein on tänapäevase tõkkejooksutehnika isa. Kraenzleini vanemad emigreerusid Austriast USA-sse ja asusid elama Milwaukeesse. Mõnedel andmetel sündis Kraenzlein Austrias. Juba poisina paistis ta ümbruskonnas silma kiire jooksuga. Ta oli mitmekülgne sportlane. Keskkoolis võitis ta kord ühel võistlusel seitse ala. Esimesel Wusconsini osariigi keskkoolide vahelisel kergejõustikuvõistlusel 1895 võitis Kraenzlein (Milwaukee East Division) 100 meetri jooksu, kõrgete tõketega tõkkejooksu, madalate tõketega tõkkejooksu, kaugushüppe ja kuulitõuke. Kraenzlein astus 1895 Wisconsini ülikooli. Tema esimene suurem tiitlivõistlus oli Ameerika Ülikoolide Assotsiatsiooni (AAU) rahvuslike meistrivõistluste 220 jardi tõkkejooks 1897, mille ta võitis (25,0; sirge rada). Sama aasta septembris läks ta üle Pennsylvania ülikooli hambaarstiks õppima. Ta võitis AAU rahvuslikel meistrivõistlustel 1898. ja 1899. aastal 120 (15,6 ja 15,8) ja 220 jardi tõkkejooksu (25,6 ja 26,2) ning 1899. aasta meistrivõistlustel ka kaugushüppe (23–5). Pennsylvania ülikooli eest võisteldes võitis ta IC4A (Intercollegiate Association of Amateur Athletes of America) meistrivõistlused mõlemas tõkkejooksus kolmel järjestikusel aastal 1898–1900. Ta võitis 1898 IC4A meistrivõistlused kaugushüppes ning sai 1899. aasta võistlustel 26. mail rekordilised 18 punkti, võites ka 100 jardi jooksu ja tulles kaugushüppes teiseks, mis tõi Pennsylvania ülikooli võistkonnale võidu. Ta võitis 7 USA tiitlivõistlust. 1900 Kraenzlein AAU võistlustel ei osalenud, sest ta valmistus Inglismaal Pariisi olümpiamängudeks. Ta võitis Suurbritannia meistrivõistlused 120 jardi tõkkejooksus ja kaugushüppes. Edasi läks ta olümpiamängudele, kus ta võitis oma neli esikohta. Kraenzlein kasutas tõkkejooksus uudset sirgete jalgade tehnikat. Enne teda lihtsalt hüpati üle tõkete, kuidas osati. Tema töötas välja praeguse tehnika alused: esimene jalg on sirge (see "visatakse" üle tõkke) ja teine jalg on alla kägardatud, kahe tõkke vahele jääb kolm sammu. Ta püstitas kaks maailmarekordit (120 jardi 15,2 Chicagos 18. juunil 1898) tõkkejooksus ja viis maailmarekordit kaugushüppes. 220 jardi maailmarekord jäi ületamata 26 aastaks. Kõik kaugushüpperekordid pärinevad aastast 1899: kolm võistlustelt Penn Relays aprillis (7.40 Philadelphias 29. aprillil, 7.42 ja 7.43 (24-4,50) New Yorgis 26. mail ja kaks IC4A meistrivõistlustelt mais. Kaugushüpperekord jäi 33 aastaks Pennsylvania ülikooli rekordiks. Kraenzleini suur konkurent oli Syracuse’i sportlane Meyer Prinstein (või Myer Prinstein). 1900. aasta Pariisi olümpiamängudel oli tollane maailmarekordiomanik Prinstein pärast kvalifikatsioonivõistlust (tõenäoliselt reedel, (13. juulil) kaugushüppes juhtimas, ent temale kui metodistliku Syracuse'i ülikooli üliõpilasele, nagu ka paljudele teistele USA üliõpilassportlastele anti korraldus pühapäeval mitte võistelda. Ta nõustus sellega, kuigi ta ei olnud kristlane, vaid pigem judaism ja tema sabat oli hoopis laupäeval, mil toimusid kvalifikatsioonivõistlused. Kaugushüppe finaal oli pühapäeval (15. juulil; see kanti viimasel hetkel üle pühapäevale, sest 14. juuli oli Prantsusmaa rahvuspüha. Kraenzlein võitis kaugushüppe, hüpates finaalis Prinsteini kvalifikatsioonivõistluste tulemustest ühe sentimeetri võrra kaugemale. Prinstein, kes sai kvalifikatsioonivõistluste tulemuse põhjal teise koha, olevat olnud Kraenzleinile finaalis võistlemise pärast nii vihane, et hammustas teda näkku. See toimus ilmselt järgmisel päeval pärast finaali (esmaspäeval), kui Prinstein (kes ilmselt eeldas, et ka Kraenzlein ei võistle, sest Kraenzlein olevat seda lubanud) asjast teada said ja nad omavahel rusikavõitluse pidasid. Kumb peale jäi, pole teada. Kui Kraenzlein oma sportlaskarjääri lõpetas, oli ta maailmarekordiomanik 60 meetri jooksus, 110 meetri (15,6 s ja 15,4 s Pariisi olümpiamängudel 14. juunil 1900) ja 120 jardi kõrgete tõketega tõkkejooksus (1901. aastal 15,4 s), 200 meetri ja 220 jardi madalate tõketega tõkkejooksus ning endine maailmarekordiomanik kaugushüppes. Tema 220 jardi tõkkejooksu rekord 23,6 sekundit püsis 26 aastat. Kraenzleini kõnnak olevat olnud voolav, kuid jõuline. Ta olevat tundnud end joostes sama mugavalt kui teised inimesed magades. Pärast Pennsylvania ülikooli lõpetamist 1901 töötas Kraenzlein viis aastat hambaarstina ja pärast seda tegeles põhiliselt treeneritööga. 1910–1913 treenis ta Michigani ülikooli jooksjaid (ja ka jalgpallureid). Seejärel palgati ta 1913 treenima Saksamaa võistkonda 1916. aasta olümpiamängudeks. Mängud lükati sõja tõttu edasi ja Kraenzlein läks USA-sse tagasi. Pärast sõjaväeteenistust oli Kraenzlein 1922. aastani Pennsylvania ülikoolis abitreener. Mõnedel andmetel on ta treeninud ka Kuuba ja õppeasutuse Mercersberg Academy võistkonda. Alvin Kraenzlein suri 1928 südame isheemiatõppe. Ta kanti 1974 USA kergejõustiku auraamatusse (Hall of Fame) ja 1985 USA olümpiamängude auraamatusse. Välislingid Film ja foto Ameerika Ühendriikide sprinterid Ameerika Ühendriikide tõkkejooksjad Ameerika Ühendriikide kaugushüppajad Sündinud 1876 Surnud 1928


CCCLXXII - Hyperebaaktiivne ehk FC Võimas Rühm & Orava sünnipäev Emotsioonid on päris head. Täna oli siis mu armsa rahvaliiga tiimi FC Võimas Rühm esimene mäng. Tegu oli sõpruskohtumisega võistkonnaga FC Haamer. Mäng toimus Hiiu statal. Vastased läksid esimesel poolajal 1:0 juhtima tänu vindiga löögile. Kuskil 20nda minuti paiku sain ka vahetusest mängu. Positsiooniks paremkaite. Kuni poolaja lõpuni mõtlesin, et mis nii veider tundub. Alles siis sain aru, et olen endale ebakindlamas ääres. Mängus see vist väga tunda ei andnud. Esimese palli, mis minu suunas tuli suutsin ilusti vastase nina alt ära toimetada. Audist saadud palliga läks veidi nihu, aga peale selle mängus rohkem halbu puuteid polnud. Suutsin end nii palju tõestada, et suurema osa teisest poolajast olin ka mängus. Vähemalt ei pidanud pingil külmetama. Teisel poolajal viigistasime alguses, siis läksime vastaste omaväravast juba 2:1 juhtima. Mängu aeg sai siis juba täis, kuid mängisime veidi edasi. Lõppseis oli 4:2. Täpsemalt võite facebookist lugeda. Minu suuremaks puudujäägiks on ilmselgelt kiirus ja, noh, jõulisus. See on suhteliselt ilmselga ka ju, miks. Kõige toredam oli see, kuidas riietusruumist tulin, viimasena, ja üle platsi sammudes kuulsin, kuidas vastastiimist kommenteeriti: "kes see on? mingi eit?" Selliseid kommentaare hakkab kindlasti rohkesti tulema. Ilmselge ju, aga mul on naljakas. Ma lihtsasti lõbustav, soz no, kui häirib. Peale mängu ostsin Mihkli lubadusega talle kaks kooki küpsetada ära ja sain autoga koju. Nüüd siis teen seda, mis mu puhul tavaline ehk kirjutan asjadest väga vales kronoloogilises järjekorras. Täna oli Orava sünnipäeva istumine ka. Saime tema juures veidi nosida. Päris palju tegelikult, kaheksa pitsat ja salatit ja popkorni ja krõpsu (mulle ei maitse, aga kui kauss nina all, siis automaatselt ikka õgid ju :'( ). Joogiks oli kaks ülihead jääteed + veel nestead ja apelsinimahla ja kokat ka vist. Rääkisime niisama juttu ja olime toredad. Muud huvitavat väga polegi. Suht kultuurne nädal olnud Kolmapäev käisin vanematega Shreki muusikali vaatamas. Ma ei tea, mulle väga ei meeldinud. Väljakasvanud lastemuusikalidest, see venis ka veidi. Vähemalt nägin Deivit. Õigemini tema nägi mind, ühel hetkel koputas selja tagant õlale. Neljapäeval käisime kirjanduse tunni raames Underi & Tuglase majamuuseumis mingit tunniajast näidendit Underi elust vaatamas. See oli üsna hea. Reedel käisin Mariannega Estonias Printsi ja kerjust vaatamas. Meil olid eriti x-kohad teisel rõdul, aga üllatavalt okeilt nägi. Kuigi peategelased väga laulda ei osanud, siis see oli kolmest etendusest ehk parim. Tegevus oli kiire, uni ei tikkunud silma, kuidagi ruttu lõppes. Jõudsin veel isegi poole kümnesele Saue bussile. Kalju pliksidega käisime Rahumäe koolis tantsimas ka, aga kahjuks ei saanud ühtegi kohta oma supervinge kavaga. Nunnud kõrvarõngad sain ka omale - jalgpallid, hõbedased putsad ja roosa särgi-mustade pükstega mänguvorm. Tags: FC Võimas Rühm, jalgpall


KÜÜNAL SPAAS RUSTIK 7X13CM 60H HALLIKAS-SININE - Jõulumöll - bauhof.ee KÜÜNAL SPAAS RUSTIK 7X13CM 60H HALLIKAS-SININE • Hallikas-sinise värvusega ja kõrgusega 13 cm. Spaas silinderküünal Rustik on poolkäsitsi valmistatud omapärane ja atrkatiivne küünal, mis ei tilgu. Küünal on ohutu -isekustuv, kuna taht ei ulatu päris küünla lõpuni ja kustub. Küünal on hallikas-sinise värvusega ja kõrgusega 13 cm. Põlemisaeg ~ 60 tundi. Tootja tootekood 690196_192 Tootekood: 660499 https://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/kuunlad-laternad-ja-torvikud/kuunlad/kuunal-spaas-rustik-7x13cm-60h-hallikas-sinine-660499 4383603 KÜÜNAL SPAAS RUSTIK 7X13CM 60H HALLIKAS-SININE https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/660499_D1.jpg 4.20 4.20 EUR InStock /Jõulumöll /Kõik tooted/Jõulumöll/Küünlad /Kõik tooted/Jõulumöll/Küünlad/Lauaküünlad /Kõik tooted/Kodu ja sisustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Sisustustooted /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Sisustustooted/Küünlad /Terrassid /Terrassid/Terrassi valgustus /Terrassid/Terrassi valgustus/Küünlad /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Küünlad, laternad ja tõrvikud /Kõik tooted/Aiakaubad /Küünlad, laternad ja tõrvikud/Küünlad • Silinderküünal Rustik on poolkäsitsi valmistatud omapärane ja atrkatiivne küünal. • Hallikas-sinise värvusega ja kõrgusega 13 cm. • Põlemisaeg ~ 60 tundi. • 14-päevane tagastusõigus Spaas silinderküünal Rustik on poolkäsitsi valmistatud omapärane ja atrkatiivne küünal, mis ei tilgu. Küünal on ohutu -isekustuv, kuna taht ei ulatu päris küünla lõpuni ja kustub. Küünal on hallikas-sinise värvusega ja kõrgusega 13 cm. Põlemisaeg ~ 60 tundi. add-to-cart 1 tk 10% 4,20 KÜÜNAL SPAAS RUSTIK 7X13CM 60H HALLIKAS-SININE on lisatud ostukorvi


õpilane, võluv, ahvatlema, ahvatlev, tightpussy, collegegirl, ootamine, süütu, green, sõbranna, masturbation, tool


text: Eetika (vanakreeka keeles ēthikē technē 'kommete ja tavade teadus', sõnast ēthos 'komme, tava, iseloom, eluviis, tuttav paik') on filosoofia haru, mis tegeleb inimeste ühiskondliku ja isikliku elukorralduse viiside seletamise ja põhjendamisega. Eetika kuulub filosoofia valdkonnana aksioloogia ehk väärtusõpetuse alla. Üldises kontekstis samastatakse sageli eetikat ja moraalifilosoofiat, kuigi erialases kirjanduses eristatakse neid enamasti küllaltki rangelt. Eetika loetakse enamasti praktilise filosoofia alla kuuluvaks ja teoreetilisele filosoofiale vastanduvaks. Eetika võib tähendada lisaks filosoofia valdkonnale ka mõnda konkreetset eetilist süsteemi või olemasolevat eetiliste hoiakute kompleksi, nt meditsiinitöötaja ametieetika (arstieetika), insenerieetika, spordieetika, ajakirjanduseetika, internetieetika, ärieetika, röövlieetika, külaeetika. Eetika jaotised Eetikat kui distsipliini võib vastavalt oma kasutusele jagada kirjelduslikuks ehk deskriptiivseks eetikaks ja normatiivseks eetikaks. Normatiivne eetika suhtes sisemiselt võib seejuures eristada rakenduslikku eetikat koos selle poolt kasutatavate eetikateooriatega. Deskriptiivne eetika tegeleb eetilise käitumise kirjeldamisega empiirilises mõttes, näiteks kirjeldab eetilisi hoiakuid mingil ajal mingis piirkonnas, kirjeldab eetilisi hoiakuid psühholoogia vahenditega jne. Normatiivne eetika, aga tegeleb eetiliste hoiakute teoreetilise seletamise ning põhjendamisega ja püüab läbi selle neidsamu hoiakuid kujundada. Normatiivse eetika teoreetilisi sedastusi viiakse ellu rakenduslikus eetikas, mis püüab lähtuvalt üldteoreetilistest alustest sõnastada konkreetseid norme käitumise jaoks. Neist seisab omakorda eraldi metaeetika, mis uurib eetikasse puutuvaid väiteid ja hoiakuid propositsioonide kaudu. Metaeetika ei võta ise seisukohta eetika küsimustes, vaid tegeleb pigem keelelis-loogilise analüüsiga. Eetika ja moraalifilosoofia Eetika on tänapäeval eelkõige teoreetiline distsipliin, mis uurib inimeste ühiskondlikku koosolu, ühiskonna ja inimese suhet kõige üldisemas mõttes ning püüab anda vastavaid seletusi ja põhjendusi. Lähtuvalt sellest eristatakse tihti eetika moraalifilosoofiast, mis uurib inimese kõlbelist käitumist, eetiliste hoiakute rakendamist pigem subjektiivses mõttes. Sisuliselt on eetika ja moraalifilosoofia siiski tihedalt seotud, kuna eetika mõte on ikkagi selle rakenduses. Oma sisulise ühtepõimituse tõttu ei peeta tihti, nt ajakirjanduses või muus mittespetsiifilises kontekstis vajalikuks neid distsipliine eristada. Eetika ajalugu Eetika kui filosoofia valdkonna eristas esimesena Aristoteles. Varem käsitleti eetikat ontoloogia ja epistemoloogiaga koos filosoofilise mõtlemise tervikusse kuuluvana ega eristatud eetika küsimusi või uurimismeetodeid muudest. Eetikasse puutuvaid küsimusi käsitleti filosoofiliselt kindlasti juba Vana-Kreekas, kus sõnastati eetilised standardid, mida Albert Schweitzer nimetas absoluutseks eetikaks. Sofistide, Sokratese, Platoni ja Aristotelese pakutud lahendused eetika küsimustele olid naturalistlikud: nad püüdsid taandada eetika kategooriaid mitte-eetilistele mõistetele. Tähtsamad hellenistlikud eetikasüsteemid on Epikurose rajatud epikuurlus ning Zenoni rajatud stoitsism. Väga põhjalik eetiline süsteem arendati välja budismis, mis theravaadas peegeldub eelkõige munkade-nunnade käitumisjuhistes ning mahajaanas eelkõige bodhisattva käitumisjuhistes. Eetikateooriate põhitüübid Eetilisi küsimusi uuritakse ja põhjendatakse enamasti mõnest eetilisest teooriast lähtuvalt. Eetikateooriaid jaotatakse tavaliselt kolme põhitüüpi: Deontoloogiline ehk kohuse-eetika, mis käsitleb peamise eetilise kategooriana kohustust, hinnatakse toimingu laadi (motiiv) (nt Kanti eetika); Teleoloogiline ehk tagajärje-eetika, mis vaatleb eetiliste küsimuste puhul eelkõige tegusid ja nende tagajärgi (nt utilitarism, konsekventsialism); Vooruste eetika ehk iseloomu-eetika, millele vastavalt on eetika ülesandeks inimese loomuse täideviimise võimaldamine (nt Aristotelese eetika ja enamik antiikaja eetikatest). Eristatakse vähemalt nelja klassikalise eetika teooriat, mida nimetatakse tuntumate esitajate järgi. Milli utilitarism (tagajärje eetika) Kanti formalism (kategooriline imperatiiv või kohustuste eetika) Locke'i õiguste eetika Aristotelese vooruste eetika Eetiline relativism Eetikateooriast lähtuvalt hinnatakse tegu kas heaks või halvaks, lubatud või lubamatuks. Igale teole eelneb motiiv, otsustus, moraal ja lähtumine mingist eetika-süsteemist ehk eetikateooriast. Kusjuures me ei pruugi oma lähtumist mingist eetikasüsteemist üldsegi teadvustada. Teole järgneb tulemus mida hinnatakse kas hea, halb või neutraalne. Budistlik eetika Budistliku eetika (paali k. sīla, sanskriti k. śīla) keskmes on inimese vaimne seisund ja meelestatus. Budistlik eetika põhineb käitumisjuhistel, millega kooskõlas elamine aitab jõuda lähemale virgumisele. Eetika eesmärk on arendada endas meeleseisundeid, mis on omased virgunud meelele, ning seega muuta oma meel rohkem virgunud meele sarnaseks. Kõige olulisem käitumisjuhis seisneb elusolendite mistahes viisil kahjustamisest hoidumises ning aktiivses kaastundlikus tegutsemises teise olendite hüvanguks. Kõiki teisi käitumisjuhiseid võib vaadelda selle juhise edasiarenduste ja konkretiseeringutena. Eetika on osa kaheksaosalisest teest ning vääramatu eeltingimus meeleharjutustega tegelemiseks. Ilmalikud budistid järgivad viit käitumisjuhist; mahajaanas võivad ilmikud järgida ka bodhisattva käitumisjuhiseid. Eetika suundi Teoreetiline: Eetikakoodeksid Eetika teooriad (ehk eetika süsteemid) on tagajärje eetika (teleoloogiline eetika-süsteem), kohustuste eetika (deontoloogiline eetika-süsteem), vooruste eetika, õiguste eetika ja utilitarism. Metaeetika Rakenduslik: Kutse-eetika Inimõigused Sotsiaaleetika alternatiiv on individuaaleetika Ärieetika Ühiskondliku lepingu teooria Eetikuid Richard Price Vaata ka Eetika mõisteid Deontoloogia Budistlik eetika Eetikud Eetiline egoism Eetiline investeering Eetiline naturalism Eetiline nihilism Eetiline relativism Eetiline skeptitsism Eetiline subjektivism Konsekventsialism Moraal Eetikakoodeks teaduseetika Viited Välislingid Eetikaveeb Maailma Arstide Liit, "Arstieetika käsiraamat", Kirjastus Elmatar, 2007, ISBN 978-9985-4-0517-8 Budistlikud käitumisjuhised ilmalikele harjutajatele


text: Põhja-Gyeongsangi provints (ka Põhja-Kyŏngsangi provints, Lõuna-Korea omaladinas Gyeongsangbuk-do, McCune-Reischaueri süsteemis Kyŏngsang-pukto) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea edelaosas. Provints on Lõuna-Korea suurim – ta hõlmab 19,2% kogu riigi pindalast. Viited Lõuna-Korea provintsid


perses, tool, kuum, uskumatu, amatöör


Heiti Kender asutas Tallinna Apple'i esindussalongi - Kaubandus Autor: Kaubandus.ee • 24. veebruar 2012 Heiti Kender asutas Tallinna Apple'i esindussalongi Järgmisel kolmapäeval avab Heiti Kender Tallinna kesklinnas Tartu maanteel uue Apple'i esindussalongi, kus pakutakse kogu tootevalikut ning hooldus- ja remonditeenust. Valge Klaari nime kandva poe asutaja Heiti Kenderi sõnul on uus salong suunatud eelkõige profi- ja ärikliendile ning nõudlikumale erakasutajale. "Teenus on inimestelt inimestele. Kõik, kes soovivad tehnikat rahulikult koos nõustamisega valida, eeldavad ka toodete seadistamist ja vajavad kiiret tuge probleemide korral," sõnas ta. Salongis hakkab lisaks müügikonsultantidele tööle ka viis Apple'i sertifitseeritud hooldustehnikut. "Olen ise Apple'i suur fänn ja macidega tegelenud üle 15 aasta. Nüüd on mul õnnestunud koguda enda kõrvale tegijad, kellega võib luurele minna," märkis Kender. Üleilmse uuringufirma Gartner andmeil on Apple'i lauaarvutite osakaal personaalarvutite müügist pidevalt kasvanud kuus aastat järjest. Mullu ületati 5% piir. Seega on iga kahekümnenes müüdud arvuti Mac. Kui võtta arvesse ka tahvelarvutid, siis on oodata, et tänavu saab Apple maailma suurimaks arvutimüüjaks. Valge Klaar on Apple'i ametlik edasimüüja ja tänavu aprillist ka ametlik hoolduskeskus Eestis. Heiti Kender laiendab oma Apple'i-äri


Jalatsikapp Orlando, hele tamm/valge | hansapost.ee Jalatsikapp Orlando, hele tamm/valge Jalatsikapp Orlando, hele tamm/valge 890503045 Jalatsikapp on valmistatud lamineeritud mööbliplaadist. sahtel liigub metallsiinidel. uks avaneb ette-alla. käepidemed on plastikust.


On kümneid erinevaid põhjuseid, miks eelistada interneti kasiinot selle asemel, et kohalikku Olympicusse minna. Esiteks ongi oma kodumugavus ja fakt, et mängimiseks ei tule muretseda ei reisimise või oma riietuse pärast. Teiseks on online kasiinodes üldiselt kõvasti rohkem mänguvõimalusi ja variatsioone ning pole ka muret, et oma lemmikmasina saamiseks mitu tundi oodata tuleb. Kuigi füüsilises kasiinos pakutakse tasuta jooke-sööke siis online kasiinode boonusteks on pigem päris raha, tasuta spinnid ja vinged auhinnad. See on ilmselt mõjuvaim põhjus tõsisemate mängijate jaoks. Osades mängudes tuleb ka eeliseks see, et sul on täielik anonüümsus. Kui suured panused panevad pokkerilauas käed värisema, siis online kasiinos selle pärast muretsema ei pea. Ilmselt oled ka märganud, et kohalikus kasiinos käies aeg lendab ja raha kaob samuti kiiremini? Säravad valgused, kellade puudumine ja see, et isegi telefoni ei lubata vahel kasutada võivad päris tüütuks muutuda. Viimase punktina tooks välja, et osade mängude jaoks tuleb kasuks kui sul on oma panustamisstrateegia jaoks paber kõrval või pokkerimängus näiteks tõenäosustabel - füüsilises kasiinos on need ilmselgelt keelatud.


Sildid: arhitekt, ehitaja, ehitis, ehitus, elamu, elamumaa, eluruum, haldus, hind, hoone, kinnistu, kinnisvara, kool, Kopli, korter, korteriomand, Kristiine, Lasnamäe, linn, linnaosa, maa, maja, mitteeluruum, muinsuskaitse, Mustamäe, müük, Nõmme, Nõmme Linnaosa Valitsus, õigus, omanik, piirkond, Põhja-Tallinn, Raasiku, riik, Risti, Tallinn, Tallinna Linnavaraamet, teenus, väärtus, valitsus, Vanalinn Lisaks on enampakkumisel mitmeid linna erinevates piirkondades asuvaid korteriomandeid ning Raasiku vallas asuv elamumaa sihtotstarbega kinnistu . Lasnamäe linnaosas on enampakkumisel Kivila tn 5-141 ja Paekaare tn 78-11 korteriomandid, mille reaalosaks vastavalt 64,5 m2 ja32,9 m2 suurune eluruum ning alghind vastavalt 59 000 eurot ja 40 900 eurot. 21.06.2016 Väärtuslikud Nõmme kinnistud ootavad uut omanikku Tallinna Linnavaraamet pani avalikule kirjalikule enampakkumisele Nõmme linnaosa valitsuse kasutuses oleva, kuid uue administratiivhoone valmides vakantseks jääva kinnisvara. Lisaks on enampakkumisel veel mitmeid erinevates linnajagudes paiknevaid Uuem uudis: RE/MAX laiendas kontorivõrgustikku ja pürgib Põhja-Eesti suurimaks kinnisvaravahendajaks ›› ‹‹ Vanem uudis: Ettevõtete rahastamises on suurenenud kodumaiste pangalaenude osakaal


Raudteelased lähevad Toompeale meelt avaldama: aktsiisi tõusuga võib raudtee Eestist üldse ära kaduda!(145) Raudteelaste ametiühingu juhatus arutas tänasel koosolekul olukorda, kus valitsus otsustas tõsta kütuseaktsiisi. 2014. aasta lõpus oli raudteesektori jaoks löök valitsuse poolt tehtud otsus erikütuse kaotamise osas. See tõi endaga kaasa 2015. aasta lisakulusid ettevõtetele. Samuti ei ole paranenud kaubaveo mahud raudteesektoris. Juba aasta algus on toonud kütuseaktsiisi tõusu ja kaubaveo vähenemise tõttu endaga üle 250 töötaja koondamise, teatas ametühing meediale. „Ametiühing on korduvalt pöördunud valitsuse poole protestiga kütuseaktsiisi tõusu osas raudteesektoris, kuid valitsus eiras neid pöördumisi. Lubati kompenseerida, aga seda pole tehtud. Seoses sellega on ettevõtted raskes olukorras ning Go Rail otsustas lõpetada reisijate veo ja alustas koondamistega. Tänaseks on koondatud 60 töötajat, koondamise teatisi on edastatud veel 41 töötajale ja see ei ole veel lõpp,“ rääkis Tšubarov. „Kui valitsus ikka otsustab tõsta kütuseaktsiisi, siis tänane olukord raudteesektoris muutub veel raskemaks. Kaubaettevõtted on olukoras, kus ei suuda konkureerida Läti ja Leeduga, sest seal on madalamad hinnad vedudele. Raudteel on kauba ja reisijate vedude üks olulisemaid kuluallikaid kütus. Kütuseaktsiisi tõusuga võib raudtee ära kaduda, sest maksumaksjad ei suuda neid kulusid kinni maksta. Olukord, kus raudtee tõi riigile miljoneid, on minevik,“ lisas raudteelaste ametiühingu esimees Oleg Tšubarov. Eesti raudteelaste ametiühingu juhatus otsustas kutsuda kõiki raudteelasi ja nende pereliikmeid osalema 26. aprillil kell 12.00 Toompeale, et toetada kütuseaktsiisi meeleavaldust. Juhatus palub aktiivselt osa võtta aktisoonist, sest sellest sõltub Eesti ja raudtee tulevik. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71325607


Moskvas pidu - Punasel väljakul taas tankid(75) Moskvas on täna suur pidu, Punasel väljakul toimus Suure Isamaasõja lõpule pühendatud võiduparaad. Esimest korda pärast 1990. aastat sõitsid üle Punase väljaku taas tankid ja muu sõjatehnika. Paraadi kandsid üle suuremad Vene telekanalid. Kokku võttis paraadist osa ligi 8000 sõjaväelast, sõjamasinad ja sõjalennukid. Traditsioonist erinevalt võttis seekord paraadi vastu kaitseminister Anatoli Serdjukov, piduliku kõnega esines värske president Dmitri Medvedev. Nõukogude ajal võttis paraadi alati vastu riigi esimene mees. Tänavune paraad koosnes kolmest osast – maa-, mehhaniseeritud- ja õhuvägede paraad. Pealtvaatajatele näidati alguses Teise maailmasõja aegsesse vormi riietatud ja fašistlikke kiskjaid allutanud sõdureid. Nende järel sõitsid väljakule sõjatehnika kolonnid. Moskvalased ja linna külalised nägid autosid UAZ ja Tigr, soomustransportööre, jalaväe ja dessandi toetusmasinaid, kahurväge, õhutõrjekomplekse, raketikomplekse S-300, Iskander ja Topol-M. Õhuparaadi juhatasid sisse helikopterid Mi-8. Nende järel lendas üle Kremli raske transpordilennuk Ruslan An-124 hävituslennukite Su-27. Seejärel lendasid üle väljaku strateegiline reaktiivpommitaja Tu-160, transpordilennuk Il-78 ja strateegiline pommitaja Tu-95 MS, mis imiteerisid õhus tankimist. Samuti näitasid ennast ka pommitajad Tu-22 M3 ja ründelennukid Su-25. Etenduse lõpetasid kõrgpilotaaži eskadrillid Vene Vägilased ja Piirpääsukesed. Kogu paraad kestis 60 minutit.


source: fineweb

text: Siin avaldatud jõulusoove on sobiv ette kanda kooli jõulupeol, taustaks instrumentaalmuusika (talveteemaline). Lugemise vahele on sobivad väikesed pausid. 1 .Jõulud lähenevad. Paljudel (vähemalt minu tuttavatel) on ära otsustatud, mida nad jõuludeks tahavad. 2. Kallis sõber ma tahaks, et sul läheks hästi,et Sul oleks head hinded ja, et sinuga midagi ei juhtuks! 3. Mina tahaks lund. Ilusat pehmet, puhasvalget lund hangedena. Kõik muu võin ma endale ise ka muretseda, kui tahtmine tekib, nii et mingeid erilisi kingitusi ei oota kelleltki ega tunne ka vajadust. 4.Mina soovin, et läbisaamine õpetajate ja õpilaste vahel muutuks paremaks. 5.Loodan, et mu venna jalg, mis hetkel kipsis, saab kiiresti terveks ja vend saab jälle joosta. 6.Loodan, et mu ema saab jõuluõhtuks töölt vabaks ja oleks koos meiega. Ta pole juba mitu aastat meiega saanud olla. 7. Isa võiks suitsetamise maha jätta. Vähemalt pühade ajal. 8. Soovin, et pühade ajal ei unustataks ära meie vanavanemaid, kes meie seast juba lahkunud. Ilus on süüdata küünlad ja neile mõelda ...... mõni vaikne hetk. 9. Loodan , et meie klassijuhataja saab pühade ajal puhata ja rohkem koos olla oma perega. 10 . Ma soovin, et kõik oleksid õnnelikud ja saaksid aasta ilusaima aja koos veeta kõige kallimatega. 11. Minu soov oleks see, et keegi ei peaks kurbust tundma! 12. Ema ja isa võiksid sagedamini naeratada ja kallistada teineteist. 13. Kõik võiksid armastada üksteist rohkem ja tülid unustada. Maailm oleks siis palju kenam. 14. Ilusaid Jõule!


source: CulturaX

text: Märksõna: otse | Kahvel Märksõnad: otse Kindlasti paljud teist juba teavad, et YouTube on korduvalt teinud otseülekandeid huvitavatest sündmustest ning plaanib kuulujuttude kohaselt peagi vastava teenuse ka tavakasutajatele kättesaadavaks teha. Ja kindlasti võivad osad pidada niisugust... Jälgides "traditsiooni", ei hakka kahvel homme ei kellegi teise sõnu emakeelde panema ega ehitama sedasi üles mingisugust pseudo-liveblog'i. Oleme end kolmapäevaks valmis seadnud ning oodanud seda õhtut sama pikalt, kui...


Hiina juhtkonda tuleb rohkem parteituid(3) Hiina kommunistliku partei 17. kongressi avamisel teatas riigi president ja kommunistliku partei peasekretär Hu Jintao, et riigi juhtivatele ametitele hakatakse nimetatama üha rohkem parteipiletita inimesi.2007. aastal nimetati esimest korda pärast 1970. aastat teaduse ja tehnika ministriks ning tervishoiuministriks ametnikud, kes ei ole kommunistliku partei liikmed. Hu Jintao sõnul jätkub selline areng ka edaspidi, kirjutab Xinhua. Oma pöördumises kongressi poole kasutas partei juht vähemalt 60 korda sõna demokraatia. Tema sõnul „laiendab Hiina kompartei parteisisest demokraatiat, mis võimaldab arendada rahvademokraatiat”. „Parteiasjad muutuvad läbipaistvamaks, lisaks sellele lõigatakse läbi katsed teha võtta vastu otsuseid ühe inimese või vähemuse poolt,” märkis Hu Jintao. Ehkki partei esimees rõhutas, et Hiina „läheb kõrvalekaldumatult rahumeelse arengu teed”, märkis ta samas, et ei luba „mingil ettekäändel ega mingil moel Taiwanil endast lahku lüüa. Hu Jintao teatas, et hiinlased jätkavad kurssi „reformidele ja avatusele”, moderniseerides kõiki ühiskonna tahke. Rääkides majandusest, ütles president, et Hiina sisemajanduse koguprodukt peab 2020. aastaks kasvama neli korda. Ülehiinaline parteikongress toimub iga viie aasta tagant. Sellel pannakase paika riigi arengu prioriteedid järgnevaks viieks aastaks. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17165127


Rahvuslane: Helme tahab uues riigikogus võtta 51 kohta Allikas: http://online.le.ee/2015/04/14/helme-tahab-uues-riigikogus-votta-51-kohta/ Indrek Särg 16. aprill 2015 14:23 Igati õige! Anonüümne 17. aprill 2015 23:45 Siiski oleks huvitav teada ja kui avaneksid tagamaad -kuidas toimivad reaalselt need mehhanismid, mis toidavad praeguse võimupartei ülbust. Neil peab ju olema reaalselt mõjukas seljatagune, mis võimaldab taoliselt rünnata ja ülbitseda, ka eesti rahvast.Et rahvas on nende meelest tõeline pahn,kellele jultunult valetada, kelle tagant julgelt varastada...Ei kardeta midagi ega kedagi.See on kohutav, mis toimub.


text: Siin on loetletud heliloojaid. A Michel van der Aa (1970–), hollandi helilooja Thorvald Aagaard (1877–1937), taani helilooja Torstein Aagaard-Nilsen (1964–), norra helilooja Truid Aagesen (16.–17. sajand), taani helilooja ja organist Heikki Aaltoila (1905–1992), soome helilooja Erkki Aaltonen (1910–1990), soome helilooja Els Aarne (1917–1995), eesti helilooja ja muusikapedagoog Evald Aav (1900–1939), eesti helilooja ja koorijuht Juhan Aavik (1884–1982), eesti helilooja, dirigent ja muusikategelane Taavi Aavik [1977–), eesti helilooja Marcello Abbado (1926), itaalia helilooja ning pianist Frank Abbinanti (1949), Ameerika Ühendriikide helilooja Mukaš Abdrajev (1920–1979), kirgiisi helilooja Keiko Abe (1937), jaapani helilooja ja marimbamängija Kōmei Abe (1911–2006), jaapani helilooja Rosalina Abejo (1922–1991), Filipiini-Ameerika helilooja, dirigent ja muusikapedagoog Karl Friedrich Abel (1723–1787), Saksa helilooja Ādolfs Ābele (1889–1967), läti helilooja, koorijuht, organist ja muusikapedagoog Lev Abeliovitš (1912–1985), Poola juudi päritolu Valgevene helilooja Michael Abels (1962), Ameerika Ühendriikide helilooja Pál Ábrahám (1892–1960), ungari juudi päritolu helilooja Muhal Richard Abrams (1930–2017), Ameerika Ühendriikide helilooja ja pianist Juan Manuel Abras (1975), Argentina helilooja ja dirigent Jean Absil (1893–1974), Belgia helilooja, organist ja muusikapedagoog Franz Wilhelm Abt (1819–1885), saksa helilooja ning dirigent Ella Adajevskaja (1846–1926), Vene helilooja ja pianist Adolphe Charles Adam (1803–1856), Prantsuse helilooja ja muusikakriitik John Coolidge Adams (1947), Ameerika Ühendriikide helilooja John Luther Adams (1953), Ameerika Ühendriikide helilooja Richard Addinsell (1904–1977), Briti helilooja John Addison (1920–1998), Briti helilooja Thomas Ades (1971), Briti helilooja, pianist ja dirigent Samuel Adler (1928), Ameerika Ühendriikide helilooja ja dirigent Lejla Agolli (1950), Albaania helilooja Alexander Agricola, prantsuse–flaami helilooja Graciela Agudela (1945), Mehhiko helilooja Kalevi Aho (1949), Soome helilooja Ahn Eak-tai (1906–1965), Korea helilooja ja dirigent Bartholomäus Aich (17. saj), Saksa organist ja helilooja Tauno Aints (1975), Eesti helilooja ja klahvpillimängija Doris Akers (1923–1995), Ameerika Ühendriikide helilooja ja laulja Toshiko Akiyoshi (1929), Jaapani-Ameerika pianist ja helilooja Necil Kazım Akses (1908–1999), Türgi helilooja Harry Akst (1894–1963), Ameerika Ühendriikide helilooja Jehan-Ariste Alain (1911–1940), Prantsuse helilooja ja organist Isaac Manuel Francisco Albéniz (1860–1909), Hispaania helilooja ja pianist Eleanor Alberga (1949), Jamaica helilooja ja pianist Eugen Francis Charles d'Albert (1864–1932), Šoti-Saksa pianist ja helilooja Domenico Alberti (umbes 1710–1740), Itaalia laulja, klahvpillimängija ja helilooja Sef Albertz (1971), Venezuela kitarrist ja helilooja Tomaso Giovanni Albinoni (1671–1751), Itaalia helilooja Johann Georg Albrechtsberger (1736–1809) Austria helilooja, organist ja muusikateoreetik Luna Alcalay (1928), Austria helilooja Amanda Ira Aldridge (1866–1956), Briti helilooja Aleksandr Vassiljevitš Aleksandrov, Nõukogude Liidu helilooja (1883–1946) Leni Alexander (1924–2005), Tšiili helilooja Liana Alexandra (1947), Rumeenia helilooja Franco Alfano (1875–1954), Itaalia helilooja ja pianist Achilles Alferaki (1840–1919), Vene helilooja ja riigimees Hugo Emil Alfvén (1872–1960), Rootsi helilooja, dirigent, viiuldaja ja maalija Hossein Alizadeh (1951), Iraani helilooja Franghiz Ali-Zadeh (1947), Aserbaidžaani helilooja ja pianist Charles-Valentin Alkan (1813–1888), Prantsuse helilooja ja pianist Gregorio Allegri (1582–1652), Itaalia helilooja, tenor ja vaimulik Kristi Allik (1952), Eesti päritolu helilooja Frances Allitsen (1849–1912), Carl Jonas Love Almquist (1793–1866), Rootsi kirjanik, helilooja ja rännumees Yardena Alotin (1930–1994) Birgitte Alsted (1942) Martha Alter (1904–1976) Maria de Alvear (1960), Hispaania-Saksa helilooja William Alwyn (1905–1985), Inglise helilooja, dirigent ja muusikapedagoog Maryanne Amacher (1943), Ameerika Ühendriikide helilooja Masamichi Amano (1957), Jaapani helilooja Chareles Amirkhanian (1945), Armeenia päritolu Ameerika Ühendriikide helilooja David Amram (1930), Ameerika Ühendriikide helilooja, muusik ja kirjanik Solange Ancona (1943) Beth Anderson (1950), Ameerika Ühendriikide helilooja Ruth Anderson (1928), Ameerika Ühendriikide helilooja ja flötist Göran Bror Benny Andersson (1946), Rootsi muusik ja helilooja Peter Andersson Elfrida Andrée (1841–1929), Rootsi helilooja, organist ja dirigent Michael Andrews, Ameerika Ühendriikide muusik ja filmihelilooja Hendrik Andriessen (1892–1981), Hollandi helilooja ja organist Louis Andriessen (1939), Hollandi helilooja François Andrieu (14. saj), Prantsuse helilooja Pasquale Anfossi (1727–1797), Itaalia helilooja Helmut Aniko (1947–2003), eesti džässmuusik, helilooja ja muusikapedagoog George Antheil (1900–1959), Ameerika Ühendriikide helilooja ja pianist Juri Antonov (1945), vene helilooja ja laulja Giuseppe Apolloni (1822–1889), Itaalia helilooja Francesco Domenico Araja (1709–1762? või hiljem), Itaalia helilooja Priit Ardna (1892–1981), Eesti helilooja ja organist Anton Arenski (1861–1906), Vene helilooja ja muusikapedagoog Dominick Argento (1927), Ameerika Ühendriikide helilooja Harold Arlen (1905–1986), Ameerika Ühendriikide helilooja Craig Armstrong (1958), Šoti helilooja Felix Arndt (1889–1918), Ameerika Ühendriikide pianist ja helilooja Juan Crisostomo Jacobo Antonio de Arriaga y Balzola, (1806–1826), Hispaania helilooja Thomas Augustine Arne (1710–1778), Inglise helilooja David Arnold (1962), Inglise filmihelilooja Malcolm Henry Arnold (1921–2006), Inglise helilooja Edgar Arro (1911–1978), Eesti helilooja Eduard Artemjev (1937), vene helilooja Robart Ashley (1930), Ameerika Ühendriikide helilooja Daniel-François-Esprit Auber (1782–1871), Prantsuse helilooja May Frances Aufderheide (1888–1972), Ameerika Ühendriikide helilooja Georges Auric (1899–1983), Prantsuse helilooja Lydia Auster (1912–1993), Eesti helilooja Lembit Avesson (1925), Eesti helilooja David Axelrod (1933–2017), USA helilooja ja muusikaprodutsent Nathaniel Davis Ayer (1887?–1952), Briti-Ameerika helilooja B Arno Babadžanjan Milton Babbitt Carl Philipp Emanuel Bach Johann Ambrosius Bach Johann Christian Bach Johann Christoph Bach (1642–1703) Johann Christoph Bach (1645–93) Johann Christoph Bach (1671–1721) Johann Christoph Friedrich Bach Johann Sebastian Bach Wilhelm Friedemann Bach Tekla Badarzewska Henk Badings Mili Balakirev Michael William Balfe Pierre Barbaud Samuel Barber Francisco Asenjo Barbieri Jean Barraqué Natasha Barrett (1972), Briti helilooja Béla Bartók Count Basey Veniamin Basner Kārlis Baumanis Arnold Bax Amy Beach Beck Ludwig van Beethoven Vincenzo Bellini Carl Michael Bellman, Rootsi helilooja ja poeet (1740–1795) Georg Anton Benda Arthur Benjamin William Sterndale Bennett Alban Berg Luciano Berio Lennox Berkeley Hector Berlioz Bernart de Ventadorn Leonard Bernstein Henri Jerome Bertini Franz Berwald Heinrich Ignaz Franz von Biber Gilles Binchois Harrison Birtwistle Georges Bizet Ketil Bjørnstad (1952–) Matvei Blanter Johannes Bleive Ernest Bloch John Blow Aleksander Blumberg Luigi Boccherini Nicolas Bochsa Joseph Bodin de Boismortier François-Adrien Boieldieu Arrigo Boito François Borne Aleksandr Borodin Siegfried Borris Franjo Bosanac Giovanni Bottesini Nadia Boulanger Pierre Boulez Loys Bourgeois William Boyce Johannes Brahms Evald Brauer Havergal Brian Frank Bridge Benjamin Britten Max Bruch Anton Bruckner Nicolaus Bruhns Antoine Brumel Pablo Bruna Gaetano Brunetti Peter Bruun (1968), Taani heilooja Gavin Bryars Valentino Bucchi Barbara Buczek Antanas Budriūnas (1902–1966), leedu helilooja, koorijuht ja õpetaja John Bull Ludwig Busbetzky Antoine Busnois Ferruccio Busoni Javier Busto Dietrich Buxtehude William Byrd C Juan Cabanilles John Cage Antonio Caldara Joseph Canteloube Manuel Cardoso Roberto Carnevale Giacomo Carrissimi Elliot Carter Robert Carver Alfredo Casella Pietro Francesco Cavalli Gustavo Cerati (1959–2014) Emmanuel Chabrier Cécile Chaminade Marc Antoine Charpentier Mános Chatzidákis Ernest Chausson Carlos Chávez Luigi Cherubini Fryderyk Chopin Frank Churchill Francesco Cilea Giovanni Paolo Cima Domenico Cimarosa Mikalojus Konstantinas Čiurlionis Jeremiah Clarke Muzio Clementi Louis-Nicolas Clérambault Albert Coates Eric Coates Cyril Collard Ray Conniff Marin Constantin Aaron Copland Arcangelo Corelli François Couperin Louis Couperin Henry Cowell Johann Baptist Cramer Paul Creston George Crumb César Cui José Cura Carl Czerny D Nicolas Marie Dalayrac Luigi Dallapiccola Jean-Michel Damase Jean-François Dandrieu Louis-Claude Daquin Aleksandr Dargomõžski Emīls Dārziņš Vladimir Daškevitš Ferdinand David (1810–1873) Peter Maxwell Davies Achille Claude Debussy Lèo Delibes Frederick Delius Alexandre Desplat, prantsuse filmihelilooja Josquin Desprez Paul Dessau Francois Devienne Carl Ditters von Dittersdorf Erno Dohnanyi Gaetano Donizetti Friedrich Dotzauer John Dowland Patrick Doyle Guillaume Dufay Paul Dukas Issaak Dunajevski Edigio Romoaldo Duni John Dunstable Henri Duparc Marcel Dupre Louis Edmond Durey Gianmartino Durighello Maurice Durufle Jan Ladislav Dussek Henri Dutilleux Antonín Dvořák E René Eespere Olav Ehala herbert Eimert Hanns Eisler Danny Elfman (1953–), Ameerika Ühendriikide helilooja Edward Elgar Paul-Valter Elken Heino Eller Duke Ellington George Enescu Donald Erb Gustav Ernesaks Heinrich Wilhelm Ernst Ēriks Ešenvalds Andrei Ešpai F Nicola Fago Manuel de Falla Ferenc Farkas Giles Farnaby Gabriel Fauré Maria Faust Morton Feldman Oskar Feltsman George Fenton Brian Ferneyhough Zdeněk Fibich John Field Anton Filts Michael Finnissy Gerald Finzi Federigo Fiorillo Johann Caspar Ferdinand Fischer Friedrich Flotow Dario Fo Stephen Collins Foster Nils-Eric Fougstedt César Franck Girolamo Frescobaldi Rudolf Friml (1879–1972), Tšehhi päritolu USA helilooja Robert Fripp Julius Fučík Johann Joseph Fux G Wilhelm Gabriel Andrea Gabrieli Giovanni Gabrieli Niels Gade Diamanda Galás Baldassare Galuppi Anatoli Garšnek Igor Garšnek Lūcija Garūta Francesco Geminiani Roberto Gerhard Lisa Gerrard George Gershwin Carlo Gesualdo Orlando Gibbons Alberto Ginastera Umberto Giordano Philip Glass Aleksandr Glazunov Reinhold Glier Mihhail Glinka Christoph Willibald Gluck Leopold Godowski Alexander Goehr Walther von Goethe Kuddus Ĝojamiyarow Carl Goldmark Nikolai Goldschmidt Mihhail Goltisson Martin Gore, ansambli Depeche Mode kitarrist, klahvpillimängija ja helilooja Henryk Górecki Francois Joseph Gossec Louis Moreau Gottschalk Morton Gould Charles Gounod Percy Grainger Enrique Granados Alessandro Grandi Carl Heinrich Graun Maurice Greene Nicolas Grenon Andre Ernest Modeste Gretry Edvard Grieg Charles T. Griffes Nicolas de Grigny Galina Grigorjeva Rudolph Reinhold Griwing Ferde Grofe Heinz Karl Gruber Sven Grünberg Friedrich Grützmacher Sofia Gubaidulina Francisco Guerrero Vittorio Gui Alexandre Guilmant Ivor Gurney Kaj-Erik Gustafsson Adalbert Gyrowetz H Iro Haarla Üzeyir Hacıbəyov, Aserbaidžaani helilooja (1885–1948) Johann August Hagen Fromental Halévy Bengt Hallberg, rootsi helilooja (1932–2013) Elis Hallik Johan Halvorsen Marvin Hamlisch Howard Hanson Roy Ellsworth Harris Hans Harthan Karen Hatšaturjan Aram Hatšhaturjan Josef Matthias Hauer Arved Haug Haukur Tómasson (1960), Islandi helilooja Johann Michael Haydn Joseph Haydn Michael Haydn Johann David Heinichen Pearu Helenurm Reino Helismaa Stephen Heller Pierre Henry Adolf von Henselt Hans Werner Henze Karl August Hermann Otto Hermann Ferdinand Herold Wilhelm Herschel (1738–1822), Saksa päritolu Briti helilooja Johann Wilhelm Hertel Richard Heuberger Gregor-Konrad Heuer Paul Hindemith Hans Hindpere Johannes Hiob Liisa Hirsch (1984–), eesti helilooja Valdur Hirvesoo Joe Hisaishi Gustav Holst Alun Hoddinott Ernst Theodor Amadeus Hoffmann Robin Holloway Vagn Holmboe Gustav Holst Ignaz Holzbauer Leontzi Honauer Arthur Honegger James Horner Toshio Hosokawa Alan Hovhannes Egil Hovland Herbert Howells Tihhon Hrennikov Mart Humal, eesti muusikateadlane ja helilooja (sündinud 1947) Johann Nepomuk Hummel Engelbert Humperdinck Georg Friedrich Händel Miina Härma I Jacques Ibert Viktor Ignatjev Heimar Ilves Vincent d'Indy John Ireland Heinrich Isaac Charles Ives Airat Ichmouratov (1973), Kanada ja Vene helilooja J Mart Jaanson Giuseppe Maria Jacchini Erich Jalajas Leoš Janáček Rainer Jancis Clement Janequin Georg Jarno Jean-Michel Jarre Joseph Joachim Antonio Carlos Jobim Elton John Scott Joplin Ivo Josipović John Joubert Louis-Antoine Jullien Heldur Jõgioja Theo Jörgensmann Liis Jürgens Heino Jürisalu Robert Jürjendal Juhan Jürme K Sirje Kaasik Dmitri Kabalevski Kaspar Kadastik George Wilberforce Kakoma Tõnu Kalam Andrus Kallastu Imre Kálmán Alfrēds Kalniņš Jānis Kalniņš Barsegh Kanahjan Raimo Kangro Pille Kangur Shigeru Kan-no Gia Kantšeli Artur Kapp Eugen Kapp Villem Kapp Johannes Kappel Carl Friedrich Karell Hillar Kareva Alfred Karindi Pávlos Karrér Anton Kasemets, eesti muusikateadlane, koorijuht ja helilooja (1890–1978) Udo Kasemets Vili Kazasjan Tõnis Kaumann Ville Kell Mihkel Kerem Taavi Kerikmäe August Kiiss Kustas Kikerpuu Ants Kiilaspea Tiina Kiilaspea Wojciech Kilar Mihkel Kleis Oliver Knussen Zoltán Kodály Charles Koechlin Jaan Koha Oskar Kolberg Eduard Kolmanovski Krzysztof Komeda Komitas Nikolai Korndorf, vene helilooja (1947–2001) Erich Wolfgang Korngold Aleksander Kościów Kairi Kose Joseph Kosma Alar Kotkas Bernie Krause Cyrillus Kreek Ernst Křenek Fritz Kreisler Ülo Krigul Jan Křtitel Kuchař Diana Krull Aare Kruusimäe, eesti helilooja (1972–) Alisson Kruusmaa Johann Kuhnau Raimund Kull Theodor Kullak Aleksander Kunileid-Saebelmann Sven Kuntu Toivo Kurmet, eesti helilooja (1949–2003) György Kurtag Mati Kuulberg Toivo Kuula Margo Kõlar Raivo Kõrgemägi Boris Kõrver Evelin Kõrvits Harri Kõrvits Tõnu Kõrvits Hermann Känd Toivo Kärki Maian-Anna Kärmas Füsun Köksal Martin Körber L Neeme Laanepõld Helmut Lachemann Franz Paul Lachner Francis Lai Peeter Laja Édouard Lalo Constant Lambert Francesco Landini Yuri Landman Wanda Landowska Johann Georg Lang Rued Langgaard Joseph Franz Karl Lanner Orlando di Lasso Johann Friedrich Bonneval La Trobe Urmas Lattikas Rein Laul Henry Lawes Viktor Lebedev Simon Leduc Voldemar Leemets Ferenc Lehár Tiit Lehto Walter Leigh Andres Lemba Artur Lemba Heino Lemmik Ruggiero Leoncavallo Leoninus Tarmo Lepik Hugo Lepnurm Rolf Liebermann György Ligeti Indrek Liit Marianna Liit Eero Liives Märt-Matis Lill Vello Lipand Ferenc Liszt Henry Litolff Anatoli Ljadov Borõss Ljatošõnskõi Andrew Lloyd Webber Svetlana Loboda Pietro Antonio Locatelli Gerhard Lock Hans-Gunter Lock Matthew Locke Carl Loewe Frederick Loewe Jon Lord Albert Lortzing Antonio Lotti Andrea Luchesi Jean-Baptiste Lully Hildor Lundvik Witold Lutosławski Elisabeth Lutyens Aleksei Lvov Aleksander Läte Raimond Lätte Vincent Lübeck Mihkel Lüdig M Lorin Maazel Edward MacDowell Guillaume de Machaut François-Bernard Mâche Kevin MacLeod James MacMillan Leevi Madetoja Frederik Magle Gustav Mahler Gian Francesco Malipiero Malle Maltis Felix Mandre Jüri Mandre Francesco Onofrio Manfredini Henning Mankell Clint Mansell Luca Marenzio Anti Marguste Marie-Martin Marcel Marin Lele Marchitelli Biagio Marini Wynton Marsalis Heinrich August Marschner Francois Martin Frank Martin Bohuslav Martinů Vladimir Martõnov Pietro Mascagni Jules Massenet Kento Masuda Aleksei Mažukov Emil Mattiesen Alo Mattiisen Mauro Maur Paul Mauriat Nicholas Maw John McLaughlin Johann Valentin Meder Nikolai Medtner Etienne Nicholas Mehul Erki Meister (1967–) Erkki Melartin Fanny Mendelssohn Felix Mendelssohn-Bartholdy Gilberto Mendes Gian Carlo Menotti Heinrich Meri Aarre Merikanto Oskar Merikanto Gustav Merkel Claudio Merulo Andre Messager Olivier Messiaen Anne Metsala Giacomo Meyerbeer Darius Milhaud Juri Miljutin Glemm Miller Ludvig Minkus Eduard Mirzojan Ichirō Mizuki Nikolai Mjaskovski Jean Molinet Johann Melchior Molter Jean Joseph Cassanea de Mondonville Stanisław Moniuszko Matthias Georg Monn Philippus de Monte Michel Pignolet de Monteclair Claudio Monteverdi Vittorio Monti Xavier Montsalvatge Cristobal De Morales Thomas Morley Giorgio Moroder Ennio Morricone Jelly Roll Morton Erik Moseholm Moritz Moszkowski Leopold Mozart Wolfgang Amadeus Mozart Jean Mouton Thea Musgrave Modest Mussorgski Ivar Must Ester Mägi Tõnis Mägi Aarne Männik Ferdinand Mühlhausen August Eberhard Müller Ivan Müller N Tõnu Naissoo Uno Naissoo Zeferino Nandayapa Murat Nassõrov Joachim Neander Christian Gottlob Neefe Verner Nerep Thomas Newman Otto Nicolai Carl Nielsen Luigi Nono Rikard Nordraak Leo Normet Vitezslav Novak Per Nørgård (1932), Taani helilooja Gary Numan Michael Nyman Knut Nystedt O Jacob Obrecht Johannes Ockeghem Jacques Offenbach Arne Oit Eduard Oja Valter Ojakäär Raul Ojamaa (1989–), eesti kitarrist ja helilooja Harry Olt (1929–2016) Carl Orff Riz Ortolani Max Oscheit Harri Otsa Q Johann Joachim Quantz P Johann Pachelbel Fredrik Pacius Ignacy Jan Paderewski Vladimir Padva Niccolò Paganini Aleksandra Pahmutova Giovanni Paisiello Aksel Pajupuu Priit Pajusaar Riine Pajusaar Giovanni Pierluigi da Palestrina Andrzej Panufnik Maria Theresia von Paradis Ian Parrot Hubert Parry Boriss Parsadanjan Erich Part Harry Partch Raimonds Pauls Clemens non Papa Edward Pearce Gunnar-Sigurd Pedraudse Felipe Pedrell Krzysztof Penderecki Ruvim Pergament Giovanni Battista Pergolesi Jacopo Peri Magnus Perotinus Kristaps Pētersons Anto Pett Gustaf Allan Pettersson, (1911–1980), Rootsi helilooja Hans Pfitzner Astor Piazzolla Walter Piston John Playford Rein Ploom Gennadi Podelski Amilcare Ponchielli Jocelyn Pook (1960–), inglise helilooja ja viiulimängija Francis Poulenc Bud Powell Leonel Power Michael Praetorius André Previn Sergei Prokofjev Marcin Przybyłowicz (1985–), poola helilooja Giacomo Puccini Henry Purcell Kevin Puts Rasmus Puur Alo Põldmäe Arvo Pärt Riho Päts Tauno Pylkkänen R Joseph Joachim Raff Manşūr ar-Raḩbānī Sergei Rahmaninov Kaljo Raid Priit Raik Anatoli Rait Nikolai Rakov Jean-Philippe Rameau Rein Rannap Arvo Ratassepp Ülo Raudmäe Einojuhani Rautavaara Maurice Ravel Anna-Maria Ravnopolska-Dean Alan Rawsthorne Fred Raymond Max Reger Aadu Regi Steve Reich Aribert Reimann Villem Reimann Johann Adam Reincken Carl Reinecke Jüri Reinvere Jay Reise Rauno Remme Jakob-Aleksander Rennik Ottorino Respighi Julius Reubke Silvestre Revueltas Franz Xaver Richter Vittorio Rieti Knudåge Riisager Terry Riley Nikolai Rimski-Korsakov Alo Ritsing Richard Ritsing Markus Robam Pierre Rode Joaquin Rodrigo Vicente Rodriguez Villem Rootalu Helmut Rosenvald Miklós Rózsa Olav Roots Helmut Rosenvald Gioacchino Antonio Rossini Mstislav Rostropovitš Aleksandr Rozenbaum Nino Rota, itaalia helilooja Claude-Joseph Rouget de Lisle Albert Roussel Paul Rubens Anton Rubinstein Pierre de La Rue Carl Ruggles Walter Rummel Luigi Russolo Aleksei Rõbnikov Selvadore Rähni Jaan Rääts S Mart Saar Kaija Saariaho Lembit Saarsalu Victor de Sabata Friedrich August Saebelmann Hillar Saha Camille Saint-Saëns Antonio Salieri Aulis Sallinen Esa-Pekka Salonen Spýros Samáras Giovanni Battista Sammartini Gustavo Santaolalla Claudio Saracini Peep Sarapik Pablo Sarasate Francesco Sartori Erik Satie Kentaro Sato Olev Sau Alessandro Scarlatti Domenico Scarlatti Giacinto Scelsi Pierre Schaeffer Xaver Scharwenka Heinrich Scheidemann Samuel Scheidt Johann Hermann Schein Joe Schittino Franz Schmidt Florent Schmitt Alfred Schnittke Leo Schotter Franz Schreker Ervin Schulhoff Ella Schultz-Adajewsky Arnold Schönberg Heinrich Schütz Woldemar Schütz Franz Schubert Clara Schumann Robert Schumann Humphrey Searle Leif Segerstam Cecilia Seghizzi Eerik Semlek Leo Semlek Ludwig Senfl Aleksander Serov Aleksandr Serov Roger Sessions Giovanni Sgambati Ravi Shankar Howard Shore Jean Sibelius Mart Siimer Arnold Siirak Rannar Sillard Juhan Simm Robert Simpson Christian Sinding Helmer-Rainer Sinisalo (1920–1989), karjala helilooja ja flötist Kuldar Sink Urmas Sisask Aleksandr Skrjabin Ādolfs Skulte Bedřich Smetana Mark Snow Antonio Soler Arthur Somervell Stephen Sondheim Mart Soo Uno Soomere Jaan Soonvald Kaikhosru Shapurji Sorabji Louis Spohr Gaspare Spontini Władysław Szpilman Karol Szymanowski John Stainer Carl Stamitz Johann Stamitz Charles Villiers Stanford Tomasz Stańko Daniel Steibelt Max Steiner Timo Steiner Aleksei Stepanov Karlheinz Stockhausen Robert Stolz Alessandro Stradella Michele Stratico Oscar Straus Eduard Strauß Franz Strauss Johann Strauß (isa) Johann Strauß (poeg) Johann Strauß III Josef Strauß Richard Strauss Igor Stravinski Kristjan Strobel Morton Subotnik Josef Suk Arthur Sullivan Lepo Sumera Heikki Suolahti Franz von Suppe Georgi Sviridov Jan Pieterszoon Sweelinck Karel Svoboda Ants Sõber Valentõn Sõlvestrov Avo Sõmer Peeter Süda Franz Xaver Süßmayr Š Sten Šeripov Juri Ševtšuk Dmitri Šostakovitš Z Frank Zappa Horre Zeiger Erich Zeisl Jan Dismas Zelenka Carl Zeller Alexander von Zemlinsky Hans Zimmer Bernard Zweers Heinrich Zöllner Wojciech Żywny Ž Konstantin Žigulin T Germaine Tailleferre Arnold Taimre Tōru Takemitsu Johannes Tall Thomas Tallis Mirjam Tally Eino Tamberg Eduard Tamm Paul Tammeveski Raivo Tammik Kait Tamra Johan Tamverk Jüri Tamverk Gennadi Taniel Alexandre Tansman Mikk Targo Vladimir Tarkpea Władysław Tarnowski Giuseppe Tartini Evert Taube Carl Tausig Leo Tauts John Tavener John Taverner Georg Philipp Telemann Levon Tevanjan Sigismond Thalberg Mikis Theodorakis Ambroise Thomas Aleksander Eduard Thomson Virgil Thomson Lasse Thoresen Teet Tibar Yann Tiersen Michael Tippett Juri Tjulin Rudolf Tobias Helen Tobias-Duesberg Roman Toi Thomas Tomkins Tarvo Kaspar Toome August Topman Giuseppe Torelli Veljo Tormis Jaanus Torrim Paolo Tosti Toomas Trass Tõnu Trubetsky Juhan Trump Sulkhan Tsintsadze Pjotr Tšaikovski Aleksandr Tšerepnin Eduard Tubin David Tuhmanov Taavi Tulev Toivo Tulev Helena Tulve Franz Tunder Joaquin Turina Stefanija Turkevõtš-Lukijanovõtš Geirr Tveitt Konstantin Türnpu Erkki-Sven Tüür U Sohrab Uduman Avo Ulvik Artur Uritamm Edmund Balduin Uus Pärt Uusberg Albert Uustulnd Patrik Sebastian Unt V Evald Vain Vahur Valgmaa Raimond Valgre Andres Valkonen Mariliis Valkonen Joann Baptist Vanhal Antónis Vardís Edgar Varese Ardo Ran Varres Pēteris Vasks Heldur Vatsel, eesti operetihelilooja (1916–1982) Adolf Vedro Priit Veebel Uno Veenre Age Veeroos Lembit Veevo Aado Velmet Francesco Veracini Carl Verbraeken Giuseppe Verdi Lembit Verlin Villu Veski Enn Vetemaa Tuudur Vettik Tomás Luis de Victoria Louis Vierne Anatol Vieru, rumeenia helilooja Henri Vieuxtemps Mari Vihmand Heitor Villa-Lobos Hillar Aleksander Vimberg Ülo Vinter Alfrēds Vinters Taavo Virkhaus Valdeko Viru Jāzeps Vītols Philippe de Vitry Antonio Vivaldi Andrei Volkonski Toomas Voll Enn Võrk Peeter Vähi W Georg Christoph Wagenseil Richard Wagner Émile Waldteufel William Walton Baron Waqa Peter Warlock Carl Maria von Weber Anton Webern Thomas Weelkes Matthias Weckmann Kurt Weill Jaromir Weinberger Judith Weir Ben Weisman Charles Marie Widor Henryk Wieniawski Adolf Wiklund John Williams Ralph Vaughan Williams Malcolm Williamson Adalbert August Wirkhaus Debbie Wiseman Hugo Wolf Ermanno Wolf-Ferrari Jürg Wyttenbach Ö Anders Öhrwall X Iannis Xenakis Y Gabriel Yared Colville Young Heliloojate loend Muusikute loendid


(2) Kui loomaliigile asjakohasel näidustusel manustamiseks ettenähtud ravim ei ole Eestis kättesaadav, võib kasutada: 1) teisele loomaliigile samal näidustusel manustamiseks ettenähtud ravimit, või 2) kui punktis 1 nimetatud ravim ei ole kättesaadav, siis inimtervishoius kasutatavat ravimit, mis kasutamisjuhendi põhjal on mõeldud kasutamiseks sama näidustuse korral, või 3) kui punktides 1 ja 2 nimetatud ravimid ei ole kättesaadavad, siis veterinaararsti retsepti kohaselt ekstemporaalselt valmistatud ravimit. 2) inimtervishoius kasutatavaid ravimeid ei kasutata põllumajandusloomadel; 3) ravimi farmakoloogiliselt aktiivne aine on loetletud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse 2377/90/EMÜ, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 1–8), lisas I, II või III ning on määratud ajavahemik ravimi viimasest manustamisest loomale tavalistes kasutamistingimustes kuni toidu tootmiseni sellelt loomalt (edaspidi keeluaeg), tagamaks, et toit ei sisalda ravimi jääke koguses, mis ületab Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 2377/90/EMÜ sätestatud piirnorme. Määramata keeluaja puhul kohaldatakse loomsetele saadustele järgmisi minimaalseid keeluaegu: munad – 7 päeva; piim – 7 päeva; lindudelt ja imetajatelt, välja arvatud hobuselt, pärinev liha, sealhulgas rasv ja tapasaadused – 28 päeva; hobuse liha ja tapasaadused – 60 päeva; kala – 500 kraadööpäeva. Kraadööpäev on keskmise veetemperatuuri ja ööpäevade korrutis. (1) Ravimit ja ravimsööta loomahaiguse ennetamiseks ja raviks kasutamiseks on lubatud välja kirjutada üksnes «Veterinaarkorralduse seaduse» (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 38, 257) §-s 22 sätestatud tegevusluba omaval veterinaararstil (edaspidi veterinaararst). (5) Veterinaararst ei tohi loomapidajale väljastada immunoloogilist, narkootilist, psühhotroopset ega muud peamiselt kesknärvisüsteemile mõjuvat ainet, süstina manustatavat kortikosteroidravimit ega süstina manustatavat β-agoniste sisaldavat ravimit. Suukaudselt manustatavat psühhotroopset ainet on lubatud loomapidajale väljastada teatud haiguste, nagu epilepsia, raviks vajaliku raviskeemi rakendamise korral. (3) Immunoloogilist, narkootilist, psühhotroopset ja muud peamiselt kesknärvisüsteemile mõjuvat ainet, süsteemset hormonaalset ravimit ning süstina manustatavat kortikosteroide ja β-agoniste sisaldavat ravimit võib loomale manustada üksnes veterinaararst. Teatud haiguste, nagu epilepsia, raviks vajaliku raviskeemi rakendamise korral võib loomapidaja veterinaararsti üksikasjalikke juhiseid järgides ise loomale suukaudset psühhotroopset ainet manustada. 1 EÜ Nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ, millega kehtestatakse ravimsöötade ühenduses valmistamise, turuleviimise ja kasutamise tingimused (EÜT L 92, 07.04.1990, lk 42–48), EL Nõukogu direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.05.1996, lk 3–9), muudetud direktiiviga 2003/74/EÜ (ELT L 262, 14.10.2003, lk 17–21), Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1–66).


text: Teepuuõli võidelda parasiitidega Viimastel aastatel on looduslikud tooted muutunud moes, et leevendada igasuguseid ebamugavusi, samuti kehalise ja leibkonna hügieeni. Teepuuõli on üks viimaseid arenguid võitluses parasiitide vastu, eriti koertel. Sellepärast tahame teile näidata, kuidas seda oma lemmikloomas kasutada. 1 Mis on teepuu õli? 2 Teepuuõli teie koerale 3 Teepuuõli kreem teie lemmikloomale Mis on teepuu õli? Teepuuõli on värvitu õli, mis on saadud teepuu lehtede destilleerimisel. Kuidas seda teha? Kasutades seda meetodit ja tuntud juba aastaid aurude destilleerimisega. Sellega saate lehtede puhtama sisuliselt nii palju, et lehtedest saab umbes 10 liitrit õli. See teepuu pärineb Austraaliast ja kuigi riigis on selle taime üle 300 sorti, on Melaleuca alternifolia ainus, millel on tohutu omadused nii meie kui ka meie lemmikloomadele. Meie lemmikloomade puhul võib parasiitide, viiruste ja bakteritega võitlemisel olla väga kasulik. Vaatame kuidas. Teepuuõli teie koerale Teepuuõli omab nii antiseptilisi omadusi kui ka teiste bakteritsiidide, fungitsiidide, viirusevastaste, tervendavate, palsamikumide ja deodorantidega. Sellepärast on see suurepärane liitlane parasiitide ja bakterite vastu. Olles täiesti looduslik toode ta ei ole teada kõrvaltoimeid nagu naha allergia, sügelus või muud, isegi kui pärast kasutamist oma koera selles hakkab kriimustada ka minna loomaarsti viivitamata, kuid nagu me ütleme, koefitsiendid et see juhtub, on täiesti null. Samas, nagu loomuliku või muu toote puhul, tuleb silma sattumise vältimiseks erilist tähelepanu pöörata. Teepuuõli kreem teie lemmikloomale Meie lemmikloomale efektiivse losjooni valmistamiseks, mis ei sisalda bakteritest ja parasiitidest põhjustatud ebamugavust, segatakse me võrdselt 96-kraadise alkoholiga koos destilleeritud vee ja teepuuõli. Kasutamiseks soovitatakse seda panna pihustuspudelisse ja pihustada see loomale otse, et see ei satuks silma. Teepuuõli on aga väga tõhus kirbude ja muude parasiitide vastu, nii et niipea, kui nad märgistavad oma kohalolekut loomas, põgenevad nad kiiresti. Sel põhjusel on soovitatav spray oma lemmiklooma maja välja, nii et see ei saada nakatunud kirbud. Seega, kui teil on lemmiklooma, on teepuuõli teie komplekti must, sest lemmikloomadel võib ühel või teisel põhjusel olla mingi parasiit. Kui piirkonnas, kus te elate, on teepuuõli raskendatud, on veel üks kodukaitsevahend, mida saate kasutada kirbude ja muude parasiitide vastu: pennyroyal. Sa pead lihtsalt keema mõned lehed pennyroyal vees, lase tal jahtuda ja pihustada oma lemmiklooma sellega. Näete, kui kiiresti see ei sisalda parasiite. Veel üks spetsiaalne puukide parandaja on grasnaõliõli, mis on segatud kolme mandlipuuõli. Loomade pihustamine vabastab teid ebamugavustunnetest. Meie blogis leiate nende ja muude tingimuste jaoks teie lemmikloomadele sadu kodus kasutatavaid abinõusid, sest me arvame, et see toimib loomulikult ja ei kahjusta teie lemmiklooma üldse. Ja pidage meeles, et meie loomades sind huvitab meie sõber ja ka nende heaolu. Kuid nagu alati, See on parem kui enne loomse naha nahale kandmist, kas see on looduslik või keemiline, pidage nõu oma veterinaararstiga, et anda teile nõuetekohaseid juhiseid.


FOTO: Maardu keemiaettevõte pääses napilt põlengust Maardus süttis eile hommikul põlema ettevõtte territooriumil ladustatud presspapp, päästjad suutsid ära hoida tule leviku lähedalasuvale keemiatootmishoonele. Häirekeskus sai teate tulekahjust Lao tänaval eile kell 8.54. Päästemeeskondade saabudes põles asutuse territooriumil ladustatud presspapp. Põlenguala suurus oli 40x15 meetrit, teatas Põhja päästekeskuse pressiesindaja. Päästjad alustasid sündmuskohal koheselt kustutustöödega, suudeti hoida ära tule levik lähedalasuvale keemiatootmishoonele. Kiirabi kontrollis kustutustöödel osalenud kaheksa asutuse töötaja tervislikku seisundit kohapeal, midagi halba ei leitud. Lasnamäe, Muuga, Lilleküla, Kesklinna ja Assaku päästjad ning Kostivere ja Urvaste vabatahtlikud päästjad panid tulele piiri kella 12.25ks, põleng kustutati lõplikult kella 14.15ks. Põlengu tekkepõhjuse selgitab uurimine. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71291017


“Nad veel kiunuvad meie käes!” Kuidas tekkis Eesti poliitmaastikule uus jõud EKRE?(97) Eesti Ekspress esitleb – selle suve eksklusiivseim ja põnevaim lugemine on „ELON MUSK: Tesla, SpaceX ja rännak ulmelisse tulevikku“. Telli soodushinnaga 19,95 € » Aeg: neljapäev, 9. aprill 2015, mõned minutid pärast kella 18. Koht: Ida-Virumaa, Aseri vald, teeäärne külalistemaja Kõrtsialuse külas. Trellitatud aknad, kaminas ulub tuul. Martin Helme, seljas must ülikond, rinnas vildist rukkilill ja kingad läikima löödud, tõmbab huuled kriipsuks. “Nad hakkavad veel kiunuma meie käes! Meie eesmärk on see valitsus võimalikult kiiresti kukutada, sest see on maksude tõstmise valitsus! Minu eesmärk on, et meie erakonda peavad kogunema kõik mõistlikud inimesed Eestis ja et me saame 51 kohta!” Jutt käib järgmisest Riigikogust. Seitse laua taga istuvat meest vahetavad pilke. Martin Helme on neist noorim ja vihaseim. Täna toimub siin EKRE Ida-Viru ringkonna taastamiskoosolek. Ametlikult on EKREl seal 500 hinge, aga enamik neist vana Rahvaliidu ajast – päevilt, mil seda juhtis veel Villu Reiljan. Pärast korruptsiooniskandaale, Riigikogust väljajäämist ja aktiivsemate erakondlaste ülehüppamist sotside rüppe lakkas Rahvaliidu Ida-Viru organisatsioon tegutsemast. Tegevus jäi soiku ka Saare- ja Hiiumaal, Tallinnas ning Lääne-Virumaal. Päev hiljem oma väikeses Riigikogu kabinetis – EKRE on kõige pisem fraktsioon ja saab ka kõige pisemad ruumid – võtab Martin Helme kraadi võrra vaiksema tooni. Ülikond on asendunud teksapükste ja sinise kampsuniga ning toetajaid sütitava kõne asemel vaeb Helme võimalusi rahulikumalt. Plaanid on siiski suured, 20 kuni 30 kohta. “Aga Eestis on ühe korra juhtunud ka nii, et üks poliitiline jõud saab valimistel 43 kohta, nii et miski pole võimatu,” viitab Helme lõpuks. See on lühikese aja jooksul juba päris mitmes kord, kui EKREga seoses räägitakse suurtest arvudest. Rääkijateks pole ainult partei enda inimesed. Mõni aeg varem oli ühe võimuerakonna kõrge tegelane Ekspressi ajakirjanikule pihtinud: “Tead, kui mina teeksin EKREle suhtekorraldust, võtaksid nad järgmine kord 25–30 mandaati.” Partei kohta, mille Riigikogusse pääsemine tuli paljudele üllatuse ja ehmatusena, pole paha perspektiiv. Täismahus lugemiseks logi sisse, telli digipakett või osta päevapilet. Maksa mobiiliga Maksa mobiiligaLogi sisse


text: NuQ Treff festivalil toimub seminar "Mis on visuaalteater?" NuQ Treff festivali raames toimub seminar "Mis on visuaalteater?". Seminar leiab aset reedel, 24. mail kell 12-14.30 NUKU teatri proovisaalis. Otsime vastuseid küsimustele: mis on sisu ja vormi omavaheline suhe visuaalteatris? Kuidas erinevad visuaal-, nuku- ja objekti- ja füüsilise teatri definitsioonid eri regioonides ja teatrikultuurides? Kuidas erinevad teoreetikute ja praktikute definitsioonid? Kas erinevad määratlused tingivad ka erinevat teatrikeelt või on erinev teatrikeel see, millest johtuvad erinevad sõnastused? Kas visuaal-, nuku-, objekti- ja füüsilist teatrit on võimalik defineerida moel, mis kõiki praegu käibivaid definitsioone hõlmaks? Ja kas kõiki rahuldav definitsioon oleks kellelegi kasulik tööriist? Seminari juhatab sisse Madli Pesti ettekanne visuaalteatri mõiste tähendusest ja väljakujunemisest. Järgnevas vestlusringis avavad oma loomepõhimõtteid ning nägemust visuaalteatrist lavastajad Ruslan Kudašov (Peterburi Suur Nukuteater), Veselka Kuncheva (Bulgaaria Nukulabor), Merja Pöyhönen (Soome), Jana Tumina (Venemaa), Helen Rekkor (Eesti), Erik Alalooga (Eesti) jt. NuQ Treff ootab kõiki seminarist osa võtma, kuulama, kaasa mõtlema ja oma mõtteid jagama! Seminari töökeel on inglise keel.


text: Kaugõpe Õigusteadus Leeds - Õigusteadus programmide Leeds Õigusteadus , Leeds 2022 Õigusteaduse kandidaadi kraadi tuntakse LL.M., on arenenud kraadiõppe juriidiline kõrgharidus. Kandidaadid tihti omavad juba esimese astme õiguse ja on huvitatud edendada oma uuringuid seadust. Saamine LL.M. omab mitmeid erinevaid eeliseid. Praktika Programmi eesmärk on õpetada õpilastele seadust. Selline programm võib olla kasulik neile, kes soovivad saada advokaadid või töötada avalik... Loe edasi


text: Betti Alveri kirjandusauhind on kirjandusauhind, mida annab välja Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakond Betti Alveri testamendis väljendatud viimse soovi järgi: selle pälvib parim hingedepäevadevahelise perioodi jooksul ilmunud debüütteos luule- või proosavallas. Laureaat kuulutatakse välja igal aastal kirjaniku sünniaastapäeval, 23. novembril Tartu Kirjanduse Majas. Auhinna väljaandmist toetab Eesti Kultuurkapital. Aastatel 2007–2010 oli auhinna suurus 15 000 krooni, aga näiteks 2018. aastal 2000 eurot. Auhinna laureaadid 1990 – Valeria Ränik, "Orb" (luulekogu) ja Jaan Undusk, "Kuum" (romaan) 1991 – Hannes Varblane, "Mäel, mis mureneb" (luulekogu) 1998 – Kirsti Oidekivi, "Tigudele" (luulekogu) 1999 – Kalju Kruusa, "Meeleolu" (luulekogu) 2000 – Jürgen Rooste, "Sonetid" (luulekogu) 2001 – Mehis Heinsaar, "Vanameeste näppaja" (novellikogu) 2002 – Ülar Ploom, "Üks ja kogu" (luulekogu), ja Leo Kunnas, "Sõdurjumala teener" (romaan) 2003 – Erkki Luuk, "Ornitoloogi pealehakkamine" (lühiproosakogu) 2004 – Lauri Pilter, "Lohejas pilv" (romaan lühijuttudes) 2005 – Mart Kangur, Ivar Ravi ja Jaak Rand, "Jaak Rand ja teisi jutte" (jutukogu) 2006 – Tiit Aleksejev, "Valge kuningriik" (romaan) 2007 – Lemming Nagel, "Tahtetuse triumf" (luule- ja proosatekstide kogu) 2008 – Urmo Mets, "Toimumata tulvade toimik" (luulekogu) 2009 – Sandra Jõgeva, "Draamapunkt" (lühiproosakogu), ja Triin Tasuja, "Provintsiluule" (luulekogu) 2010 – Nirti, "Ja anna meile andeks meie võlad" (romaan) 2011 – Margus Tamm, "Unesnõiduja" (lühiproosakogu) 2012 – Eda Ahi, "Maskiball" (luulekogu) 2013 – Helen Kallaste, "Kogutud hetked" (luulekogu) 2014 – Taavi Jakobson, "Tõeline jumalaosake" (romaan) 2015 – Piret Jaaks, "Linnalegend" (lühiproosa kogumik) 2016 – Andris Feldmanis, "Viimased tuhat aastat" (romaan), ja Silvia Urgas, "Siht/koht" (luulekogu) 2017 – Madli Lippur, "June ǀ Julien" (romaan) 2018 – Triin Paja, "Nõges" (luulekogu), ja Raul Oreškin, "Kui ma vananen..." (jutukogu) 2019 – Øyvind Rangøy, "Sisikond" (luulekogu) 2020 – Taavi Eelmaa, "Electraumur" (luulekogu) 2021 – Aliis Aalmann, "Verihaljas" (luulekogu) 2022 – Sanna Kartau, "Ma hääletan selle sõja poolt oma kehaga" (luulekogu) Välislingid Betti Alveri kirjandusauhind Tartu Linnaraamatukogu kirjandusveebis Eesti kirjandusauhinnad


Vaata lisaks


"> Phen24 Arvustused: Parim kaalulangus lahendus täiuslik keha - DietPlan101.org Phen24 Arvustused: Parim kaalulangus lahendus täiuslik keha Home » Review » Phen24 » Phen24 Arvustused: Parim kaalulangus lahendus täiuslik keha Rasvumine on tõsine oht, et terve elu. See võib kaasa tuua palju eluohtlikke tervishoiuga seotud küsimusi nagu südamehaigused, insult, diabeet, kõrge kolesteroolitase, kõrge veresuhkru tase ning palju muud. Ebatervislik elustiil ja tarbimine ekstra kaloreid on peamised põhjused, miks ülekaalulisus. On võimalik lahti saada rasvumise järgides tervislikke nõuandeid ja elustiili muutused. Tänapäeval on paljud inimesed on hõivatud oma töö ja isikliku elu, kuna nad ei ole piisavalt aega, et säilitada oma üldist tervist. Samas on mitmed kaalulangus ravi turul kättesaadavaks vabaneda soovimatu naela. Aga probleem on selles, seda tüüpi ravi ei ole nii tõhus ja ohutu. See on põhjus, miks ma siin olen usaldusväärne ja arenenud kaalulangus lahendus nimeks Phen24 . See on võimas kaalulangus täiendada, et mitte ainult ei vähenda ekstra rasva, vaid ka annab teile positiivse kasu tervisele. See toode pakub sulle võimalust kaotada liigne rasv mõne nädala jooksul null kõrvaltoimeid. Toidulisand sisaldab 2 tüüpi kaalulangus kapslid, mis annavad erinevaid kaalulangus kasu. Kui soovite, et uurida, kuidas see kaalulangus lahendus aitab teil kaotada ekstra rasva, siis edasi minna seda vaadata. Mis on kõik umbes Phen24? Phen24 on üks kõige tõhusam kaalulangus lahendus, mis töötab, et vähendada soovimatu naela kehast. See täiendus ühendab 2 toodet Phen24 Day ja Phen24 öö, mis propageerib tervislikku kaalulangus protsessi. See on ainult üks eesmärk, et aidata teil saada kuju mugav viis. See võimaldab oma keha kaotada ekstra rasva ja ka vältida edasist üha kaalu. Tuhanded kasutajad on rahul kaalulangus lahendus, sest see pakub neile soovitud tulemusi. Ei ole vaja järgida mingit erilist dieeti. Niisiis, igaüks võib tarbida seda toidulisandina. Päev täiendada pakub kõrge energia taset rohkem tähelepanu, et sa pead jääma energiline ja aktiivne kogu päeva pikkune. See töötab päevasel ajal aega, vähendades ekstra rasva ladestumist. See täiendus pakub efektiivset kasu: Suurendab ainevahetuse määr Kütused tavalise treeningu Phen24 öö on nii tõhus, võrreldes teiste kaalulangus tooteid, sest see hoiab keha töötab kogu öö oluline aeg kaalulangus, mis on tihti tähelepanuta. See aitab rahustada keha, allasurumine oma nälga isu, ja valmistub oma keha terve une rütmis. Need hüvitised on järgmised: Parandab oma öist ainevahetust Pärsib õhtul iha hoida sind tervena lugu Toetab parem magada stimulant-free lahendus Jaotused süsivesikud, valgud ja rasvad, isegi kui oled magama Looduslik koostisosad Phen24 Day Kofeiin on võimas koostisosa vähenema nõrkus ja suurendada tähelepanu ja valvsust. See aktiveerib termogeneesi ja salenemist sind suurendades keha sisetemperatuuri. Plus, see vähendab söögiisu ja aitab teil püsida tervena kogu päeva pikkune. Guarana ekstrakt annab kõrge energia suurendamiseks, mis aitab teil püsida aktiivne ja energiline kogu päeva. Cayenne pulber ei ole lihtsalt koostisainena oma igapäevaseid roogi. See vürtsikas maitse parandab temperatuur keha ja ka suurendada oma ainevahetuse määr. See koostisosa propageerib tervislikku seedimist ja hoiab terve vererõhku. Fenüülalaniin tuntakse aminohape, mis kergesti pärsib isu aktiveerides vabastamist koletsüstokiniin (soolestiku hormoon). Kui koletsüstokiniini on vabastatud, siis saadab signaali ajju tunda küllastuma pärast söömist. See muudab tunned paremini, et tõhusalt takistada oma ülesöömist harjumus. Jood teeb keerulistest suhetest oma ainevahetust, kilpnäärme ja kaal. See stimuleerib ainevahetust ja aitab teil kaotada ekstra rasva oma keha. Mangaan kontrollib oma keha võimet ainevahetus süsivesikuid ja rasvu. See koostisosa takistab ka toidu iha reguleerimise teel veresuhkru. Aidates on kogu kilpnäärme toimimist, aitab see säilitada tervislikku ainevahetust ja terve luustik. Tsinktsitraadi funktsioone Vitamiinid A ja E ehitada hormoonid kilpnäärme poolt. Kui see ühendab tsingi ja vitamiini B6, mis aitab tootmisel pankrease ensüümid, mis võimaldavad organismil toitu seedida. Vasksulfaat mängib olulist rolli mitmete oksüdeerumisreaktsioonis, et aidata keha pöördunu rasvad ja rasvkude energiaks. Samuti aitab keha tootma rohkem energiat, et vajalik tankimise treeningu vajalik kaalulangus protsessi. Koostisosad Phen24 öö Glükomannaaniga koostisosa hoiab teid tunne täielikuma pikka aega. Kuna toidu kiudaineid, see imab vett ja säilitab küllastus, mis vähendavad märkimisväärselt nälga isu. See vähendab keharasva, kolesterooli taset ja kehakaalu ei põhjusta kaotus lihasmassi. Kroompikolinaat on võimas koostisosa, mis kasulik lihaste hoone, metaboliseerivatest süsivesikute ja rasvade põletamiseks. Biotiin on levinud edendada küünte ja juuste tervise, kuid see aitab ka kaalulangus. See toimib murda süsivesikute, rasvade ja muude ainete organismis. See koostisosa aitab vältida liigse rasva ladustamiseks tõttu ekstra kaloreid tarbimist. Koliinvesiniktartraati käsitleb oma tervis ja kaalulangus alates erinevatest vaatenurkadest, kontrollides rasva ladustamiseks. See aktiveerib oma kolesterooli ja reguleerides tervist neerud, maks ja sapipõie. Molübdeen aitab seedida toitu, stimuleerib südame löögisagedus, toetab tervislikku lihaste toimimist ning loob terve ja uute rakkude. Pantoteenhape on tuntud kui vitamiin B5, mis aitab keha ainevahetus oma toidu energiaks. Tiamiin aitab keha pöördunu toidu, eriti süsivesikud glükoosiks, mis kasutavad energiaallikana. See tagab teile üldine toitainete, mida sa vajad toitu. Rohelise tee ekstrakt suurendab rasva sulatamiseks hormoonid. EGCG, üks tugevamaid antioksüdante saadaval roheline tee, mis lagundab ekstra rasvane rakke, vähendades extra keharasva. Griffonia ekstrakt parandab töö keha hormones- eriti leptiin, mis signaliseerib keha vajavad rohkem toitu. See elustab toimimist Ghrelin- hormoon, mis vallandab nälga. Directions tarbida Phen24 Phen24 Day – soovitatav tarbida 1 kapsel Phen24 päev hommikul koos klaasi veega. Phen24 öö – Kaasas 60 kapslit, nii et sa pead tarbima 2 kapslit õhtul enne õhtusööki koos klaasi veega. Lorean ütleb: “Ma kasutatud palju dieet toite või tooteid, kuid ükski neist ei andnud soovitud tulemusi. Siis mu sõber soovitas mul kasutada Phen24 täiendada. See kaalulangus täiendada aitas mul vabaneda liigsed keharasva vaid paar nädalat. Väga soovitatav! Samantha ütleb: “Ma hakkasin kasutades Phen24 täiendada umbes kuu tagasi. Üks hämmastav asju selle täiendamiseks on, aitas mul jõuda minu eesmärk, millel on täiuslik ja terve keha null kõrvaltoimeid. Väidan, et see on parim kaalulangus lahendus turul. Puuduvad kahjulikud kõrvalmõjud, teatas Phen24 täiendada. See ei hõlma madala kvaliteediga aineid või kemikaale, mis muudavad selle ohutu kaalulangus lahendus seal. Kas see on soovitatav või mitte? Jah, ilma igasuguse kahtluseta! Phen24 on väga soovitatav neile inimestele, kes püüdsid mitmel moel vähendada ekstra rasva ja ikka otsivad loomulik meetod. Kes ei tohi seda täiendada? Phen24 ei tohi tarbida, kui: Olete alla 18 Õenduse ega rasedatele Kas mõni nendest tingimustest Sa võid osta seda ametlikul kodulehel. Kui osta Phen24 ametlik kodulehekülg , saate lisada boonuseid. Sõbralik esindajad on valmis vastama teie küsimustele ja kustutada oma kahtlusi 24 tundi päevas ja 7 päeva nädalas. Võite tellida mitmel pool maailmas, sealhulgas Suurbritannia, Kanada, Austraalia, Taani, Holland, Austria, Saudi Araabia, Itaalia, Malaisia, Katar, Lõuna-Aafrika, Saksamaa, Šveits, Itaalia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Brasiilia, Dubai (AÜE) ja Singapur jt Previous Previous post: D.Bal.Max Review – 100% natuurlijk supplement voor bodybuilders die echt werkt Next Next post: Phen24 Atsauksmes: Vai šis ir ULTIMATE 24 stundas Svars Loss Pill?


Müüt või tõde? Kas šokolaad on tervislik? allergiavaba.jpg Värvitootjad on allergikutele mõeldes leiutanud värve, millest orgaanilisi ühendeid peaaegu ei eraldugi ning värvile antakse antibakteriaalseid omadusi mürgiste ühendite lisamise asemel hõbedaioonidega. Allergiaid on nii palju erinevaid, et võimatu öeld


text: Vargas on hea peidukas, kui Pozos tuul liiga hulluks läheb. Enamasti on seal liiklus vee peal hõredam ning tuult “poole ruudu võrra” vähem. Vargases on ka lohesurf lubatud – lohedele on eraldatud lahe üks nurgake. Sarnaselt Pozole on Vargases mõnusad veerevad kivid ja vaid mõõnaga tekib vettemineku kohale väike liivariba. Tõusu ajal tasub vette minnes ettevaatlik olla, kuna shorebreak on vahel päris tige ja siis ei ole kivide peal kindlasti lõbus. Tuul on side- või side-onshore vasakult, lained sobivad nii hüppamiseks kui ka lainesõiduks. Vargas sobib hästi esimeseks surfikohaks Gran Canarial, kui ei ole isu otse Pozosse kihutada. fotograaf: Indrek Susi surfikoht: Vargas


Müüa maja, 1 magamistuba, Tare AÜ 1, Kaasiku, Saue vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE Müüa maja, 1 magamistuba - Tare AÜ 1, Saue vald, Kaasiku, Saue vald, Harjumaa Aadress enne haldusreformi Tare AÜ 1, Saue vald, Kaasiku, Kernu vald, Harjumaa Hubane ja valgusküllane linnalähedane kodu Kinnistu, puitmaja, elamispind 70 m2, kogupind 94 m2 Lisainfo: ühistransport, kõrvalhoone, puurkaev, panipaik, keldrikorrus, terrass, tööstusvool, elekter, parkimine tasuta, puusein, tõrvapapist katus Küte ja ventilatsioon: õhksoojuspump, ahjuküte, konditsioneer, kombineeritud küte Kinnistu, puumaja, valmis, elamispind 70 m2, krunt 1461 m2, saun, tööstusvool /elekter 3x25 A,kuiv ja kõrge keldrikorrus, terrass, kinnistul isiklik puurkaev puhta joogiveega. Kaev ja veesüsteem renoveeritud 2014a. Teed heas seisukorras, mets lähedal, ümbruses eramud, sääsevaba piirkond. Lähimad naabrid elavad aastaringselt koha peal, seega on turvaline ümbruskond. Kinnistu 1461m2 koosneb kahest eraldi kinnistust, hoonega krunt 962m2 ja aiamaa 499m2. Majal on kasutusluba olemas ja kõik dokumendid korras! Müüa mugav ja valgusküllane kodu, ideaalne aastaringseks kasutamiseks. Maja on hästi sooja pidav. Arhitektuurselt 70ndate karniisarhitektuuri hea näide. Asukoht väga soodne. Tallinnast u 30 min autosõidu kaugusel, pood 500m ja raudteejaam 800m kaugusel. Rongiühendus Keila- Tallinnaga väga hea. Lähedal asub uus lasteaed. Majas 4 tuba, köök, väga korralik kuivkäimla, saun, suur ja kuiv kelder. Majal on suur õhtupäikese poolne veranda . Olemas ka kõvalhoone, puude varjualuse ja kuuriga 9m2. Teise korruse väljaehitamise võimalus. Pakettaknad ja kahekordsed klaasaknad. Katusekate uus. Kahesüsteemne küte: küte ahjuga ja õhksoojuspumbaga. Köögis gaasipliit. Soojavee boiler. Maja ümber ilusad männid ja kuused, kus pesitsevad erinevad linnud ja oravad. Loomulikult ka tasuta parkimine. Maitsev joogivesi oma kaevust. Aiamaal on pirnipuu ja õunapuud, kasvuhoone ja aiakuur. Tule vaatama ja naudi rahulikku elu maal! 75 000 € 798 €/m2 Saadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2590847 Kommentaar:


pritsimine, orgasm, masturboida, punapea, kiisu, füüsiline argpükse, tool, sexy jalad, sõrmed, sukad, handjob, multiple orgasm


Milance - 36, Subotica, Serbia :: Rate.ee Milance 07. September 1983 (36), Subotica, Serbia Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi Räägin makedooniainglise keeli. Serbia: 231 koht 22.08.2019 16:16 Subotica: 7 koht Hinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 627,036 kasutajat ja 1,243,603 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!