Kui geofüüsik Andrew Jackson läks üle Maa magnetvälja 17. sajandist pärinevate vaatluste, võib-olla viimane asi, mida ta arvatavasti avastas, oli uus dodo, kadunud välimuseta lindude uus potentsiaalne väljasuremise kuupäev, mis sai endast väljasurnud liikide plakatiteks. Maa magnetväli, mille moodustab sulanud rauast välimine südamik, on kaitsekiht ümbritseb planeeti, mis kaitseb pinda päikesekiirguse purunemise eest; ilma et oleks elu nagu me teaksime, et see enam ei eksisteeri. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 159 Linnukeses kõrbes on tõeliselt tähelepanuväärne, uustulnukas mikroobide liigid, kes suudavad elada, joomistes nõrk niiskust, mis kondenseerub õhust spiderwebsile. Tšiilis Atacama kõrbes koobas avastati hiljuti äärmofiilseid liike - nn, kuna see suudab ellu jääda äärmiselt karmides keskkondades, kus enamik elust kaob. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 160 Kärgstruktuuride täiuslik kuusnurkne kuju - mida mõnikord peeti imelise matemaatikaga seotud putukate feat - on nüüd selgitatud lihtsa mehaanika abil. Teadlased on imetlesid kärgstruktuuri nurgelist täiuslikkust sajandeid, kuid ükski pole suutnud selgelt kirjeldada, kuidas see moodustab. Insenerid U. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 161 Nut-cracking ahvid ei kasuta lihtsalt tööriistu. Nad kasutavad tööriistu oskustega. See on uue uuringu järeldus, milles leitakse samalaadsed tööriistakastistrateegiad inimeste ja Brasiilia habemega capuchin ahvide vahel, kes kasutavad kivimit, et suupisteid purustada pähklid. Mõlemad ahvid ja inimesed andsid pähklitäpitamise ülesandele aega, et panna pähklid oma kõige stabiilsemas asendis kivi "alasalale", leiti uurimus, hoides maitsvaid kummiesid rauast ära. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 165 Panda beebidel on pehmuse asi maha, kuid karm ja tumble? Mitte eriti. Nüüd loodavad teadlased õpetada roly-poly karude ellujäämise oskusi, mida nad vajavad looduses elamiseks. Uus missioon on osaliselt tingitud sellest, et panda-beebi loodetest vabaneb ilma korraliku väljaõppeta. 2006. aasta aprillis vabastati Lääne-Hiinas Sichuani provintsi mägedes asuv Wolongi looduskaitseala Xiang Xiang. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 166 Iidlastel merekurlastel oli müstiliste fossiilide uute skaneerimiste kaudu hambakivi, mis käitus surmava viilutamise vahendina. Helicoprion oli kummaline olend, mis kadus umbes 225 miljonit aastat tagasi. Nagu tänapäevased haid, oli Helicoprionil pigem kõhrkoos, mitte kaltsifitseeritud, seega jäid fossiilsegusse jäänud jäljed ainulaadseks, hoorlilaadsete hammaste spiraalid, mis täna näevad välja täiesti erinevad haid. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 167 Selle nädala järgi on kaitsegrupi World Wildlife Fundi poolt sel nädalal avaldatud aruandes ilmunud beebi närimiskumm, jalgsi siga ja konn, mis kõlab nagu lind, on 126 liigist, mis tutvustatakse teadusele vaid aastakordselt uskumatult mitmekesises Kagu-Aasia Kagu-Mekongi piirkonnas. (WWF). Jalakäpp - üks aruandes esile tõstetud 2011. aasta 10 avast - ei lähe täpselt sammu. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 168 August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 169 Vähem kui kakskümmend aastat pärast seda, kui hunte taastati Yellowstone'i rahvuspargisse, ohustavad viirushaigused, nagu mange, uue elanikkonna stabiilsust. Inimesed olid 1930. aastatel hõimudest hõimud hundid hukkunud, kuid 1995. aastal püüdsid USA looduskaitseametnikud taastada põlisrahvaste populatsiooni, viies 31 Kanalist hunti rahvuspargisse. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 170 Yellowstone'i hundi tagastamine on oma sõrades raputades põdraga ja see on hea uudis rahvuspargi noorte haabipuude jaoks. Hundi 70-aastase puudumise tõttu pargist inimese surmamise tagajärjel võisid põrsad vabalt rändleda, paljuneda ja sööta väikeste umbrohtude võrseid. Uues uuringus leiti põdra hirmu ja vähenenud elanikkonna hulk, mis mõlemad on ajendatud 1995. aastal alanud hundi taastamisest, on parandanud aspeli võimalust ellu jääda. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 171 Uued uuringud osutavad, et keskkonnamuutused avaldavad sügavat mõju mitte ainult loomapopulatsioonidele, vaid ka loomade endi omadustele raskesti mõistetavatel ja prognoositavatel viisidel. Uurides Yellowstone'i rahvuspargi hundi, on uurimisrühm välja töötanud uue mudeli, et mõista, kuidas loomade elanikkonna ökoloogilised ja evolutsioonilised omadused muutuvad keskkonnana. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 172 Homme algava Londoni olümpiamängude ajal jälgib maailm Maalt kiireimaid sportlasi. Aga niipea, kui olümpiavõistlejad on, pole neil midagi gepardidest. Cheetahid on maailma kiireim loom, kes suudab kiirusega kuni 70 km / h (113 km / h). Smithsoniani rahvuslik loomaaed tähistab kahe nädala jooksul olümpiamängude ajal oma parimaid "animalites" ja selle kampaania osana nimetab loomaaed nende kahe kolmekuulise gepardiajakoja pärast ameeriklaste võidusõitjaid. August 26,2019 •Avaldatud: Loomad •Vaatamisi: 224 Mind-Control Parasiit Tapab Hiirte Hirmu Kassidele Püsivalt


INTEGREERITAV NÕUDEPESUMASIN AEG F55310VI0 HIND JA INFO | kaup24.ee e-pood Nõudepesumasinad / Integreeritav nõudepesumasin AEG F55310VI0 Energiaklass:A+Rohkem teavet Valige: € 375,99 € 402,00 * * Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 31-10-2016 kuni 07-11-2016 € 26,01 Hind kehtib kuni: Kauba kohaletoimetamine kulleriga 13 aprill (€ 10,99) Kauba kohaletoimetamine kulleriga 17 aprill (€ 10,99) Kauba ID: 685632 Energiakulu: 1,05 kWh Veekulu: 11 Reguleeritav ülakorv: - Energiakulu aastas: 295 kW Peske kuni 13 komplekti nõusid Selles nõudepesumasin on spetsiaalsed õlleklaaside hoidikud ja pikkadele nugadele mõeldud alused. Reste ja korve saab kohandada nii, et masin mahutaks korraga 13 nõudekomplekti. Täiustatud automaatse kontrolli funktsioon tagab laitmatud tulemused Kasutades "AutoSense" täiustatud tõhusat sensorit valib see parima energia, vee ja aja kombinatsiooni. Null energiakulu tsüklite vahel Selle nõudepesumasina funktsioon AutoOff ei kasuta energiat tsüklite vahel. See on tõeline läbimurre energia valdkonnas. Käivitage nõudepesumasin, siis kui soovite Otsustage ise, millal tuleks käivitada nõudepesumasin. Viitstardi funktsiooniga saab laadida nõudepesumasina, ja käivitada kui soovite ja programmeeritud pesemise algusaja vastavalt oma vajadustele. Võite lükata valitud programmi käivitamiseks kuni 24 tundi. Kiire ja efektiivne toimimine Selle nõudepesumasinaga saate lihtsalt 30 minutit panna kõik köögitarbed ja nõud tagasi kappi - täiesti puhtalt. Sellel nõudepesumasinal on väga tõhus, 30-minutiline programm, mis kiiresti ja täiuslikult peseb nõusid. Peske nõusid ka siis, kui masin pole veel täis Kui nõudepesumasin on pooltäis, siis ilmselt te ei taha oodata, kuni see on täiesti täis, et alustada kogu tsüklit. Programm Rinse&Hold loputab kiirelt ka osalise nõudekoguse, hoides ära ebameeldivad lõhnad ja bakterite tekke. *Mööbli paneel ei kuulu komplekti. Praegusel hetkel sooritab ostu 340 inimest, Sina oled järjekorras esimene :) 334 490 Meie laos on 334 490 toodet Teil tekkivad küsimused? Helistage 615 0026,või kirjutage


Esiliigas toimuvad pühapäeval 8. vooru mängud Eesti jalgpalli Esiliigas mängitakse pühapäeval, 24. aprillil VIII vooru kohtumised, kus juhtgrupi meeskonnad kohtuvad omavahel kahes mängus. Kell 14 võõrustab FC Infonet Lasnamäe KJH kunstmurul Tallinna FC Levadia teist ning kell 17 kohtuvad Sportland Arenal Tallinna FC Flora II ja FC Puuma. Kell 14.00 algavad veel kolm 8. vooru matši. Kaotuseta jätkav JK Tallinna Kalev võõrustab Kalevi staadioni kunstmurul Valga FC Warriori, Tallinna JK Legion Wismaris Pärnu Linnameeskonda ja Kiviõli Tamme Auto Tallinnas asuval Sportland Arenal Kohtla-Järve FC Lootust. Esiliiga VIII vooru mängud. Pühapäev, 24. aprill 24. aprillil kell 14:00 Lasnamäe Kergejõustikuhalli kunstmuru (Punane tn. 45) FC INFONET - TALLINNA FC LEVADIA II FC Infoneti peatreener Andrei Borissov: "See kodumäng tuleb liiga liidriga. Meie kasuks räägib eelnev statistika, mille kohaselt pole me koduväljakul mängides veel kaotanud. Soovime samasuguse statistikaga ka jätkata. Eelmisest mängust saime ka enesekindlust juurde." Mängija Vladislav Ogorodnik: "Lõin oma teise värava liigas ning minu eesmärgiks on ka edaspidi suurendada meie võistkonna löödud väravate arvu. Mäng liiga liidriga tuleb kindlasti raske, kuid annan parima ja jään ikka võitu lootma." FC Levadia II peatreener Mati Pari: "Kahes viimases kohtumises oleme pidanud viikidega leppima, nüüd üritame jälle võitude teele tagasi pöörata. Iga mänguga saab meie noor meeskond väärtuslikke kogemusi juurde ning selle pagasi pealt on hea edasi liikuda." Mängija Andreas Raudsepp: "Läheme igas kohtumises väljakule eesmärgiga võita ja teeme seda ka nüüd." 24. aprillil kell 14:00 Kalevi Keskstaadioni kunstmuru (Staadioni 8, Tallinn) JK TALLINNA KALEV - VALGA FC WARRIOR JK Talinna Kalevi peatreener Sergei Ratnikov: "Vaadates tabelit, siis pole kahtlustki, kumb meeskond on soosik. Peame selle vastutuskoorma kallama väravatena Warriori väravasse. Kunstmuru hakkab vaikselt poisse murdma ja loodame, et mõne vooru pärast saaks kõik murule juba. Kuna on oodata ilusat ilma, siis ootame kõiki toetajaid ja klubi noormängijaid staadioni äärde." Mängija Rimo Hunt: "Ei hakka midagi ära sõnama, et mitu väravat lööme või kes lööb. Tähtis on võit kogu meeskonnale ja kindlad kolm punkti tabelisse." FC Warriori peatreener Zaur Tšilingarašvili: "Eelmine nädal oli raske mäng tuttava meeskonnaga. Sellel nädalal läheme mängima uute mõtete ja sihtidega ning anname väljakul endast parima." Mängija Juss Tanvel: "Tallinna Kalev on raske vastane ning tabelis kõrgel kohal. Võõral väljakul on alati rasked mängud ja võitluslik tuleb ta ka seekord." Abikohtunikud: Tiit Kivisild, Andreas Vaks 24. aprillil kell 14:00 Sportland Arena (Asula 4c) Tamme Auto peatreener Erik Steinberg: "Meie read on vigastuste ja kaartide tõttu vägagi hõredad, sellegipoolest läheme võitlema. Viimane mäng näitas, mille kallal tuleb kõvasti tööd teha - sellega tegelemegi ja üritame parandada oma vead." Mängija Dmitri Vorobjov: "Esiliigas ei tohi me ühtegi võistkonda alahinnata, kõik võivad võita kõiki. Antud mäng on tabeliseisu parandamise jaoks väga tähtis." FC Lootuse peatreener Aleksandr Marašov: "Nii öelda Ida-Virumaa derby toimub Tallinnas. Vastane on tugev meeskond, kes tõenäoliselt hakkab pretendeerima tõusmisele Meistriliigasse. Proovime tõestada, et võime tekitada raskusi iga Esiliiga meeskonnale." Mängija Deniss Tjapkin: "Oleme võlgu meie fännidele ning proovime võla tasuda võiduga." Abikohtunikud: Roland Meritee, Marek Lillmaa 24. aprillil kell 14:00 Wismari kunstmurustaadion (Wismari 15a, Tallinn) TALLINNA JK LEGION - PÄRNU LINNAMEESKOND TJK Legioni peatreener Viktor Passikuta: "Kui koosseisus on palju noori, väga raske oodata nendelt stabiilsust igas mängus. Küll nad saavad kogemusi juurde, aga see tuleb alles paari aasta pärast, kuid mängida on vaja juba täna. See tähendab, et igas mängus peame andma endast 100%." Mängija Maksim Kisseljov: "Eelseisvas mängus on meie peamine ülesanne kasvatada pallivaldamise protsenti, mis tähendab võtta pall kontrolli alla. See on meie arvates õige tee eduni." Pärnu LM peatreener Kalev Pajula: „Eelseisva mängu eel on meil mitu küsimust vaja lahendada. Meil on viis mängijat (ka väravavaht) vigastatud ja meie ainus keskkaitsja peab kaartide tõttu mängu vahele jätma. Seda enam peavad teised pingutama ja võidu võtma, olgu see või Rooma leegion.“ Mängija Robert Kirss:“Vajame võitu, sest praegune tabeliseis meid ei rahulda. Läheme andma kõva lahingut ja kindlasti punktide järele. Eesmärgiks saab olla võit ja ainult võit!“ Abikohtunikud: Kaur Lillipuu, Vallo Lokko 24. aprillil kell 17:00 Sportland Arena (Asula 4c) FC Flora II peatreener Aivar Lillevere: "Puuma on näidanud väga head mängu ja kindlasti tuleb nendega arvestada kui võrdne võrdsega ning mäng tuleb võitluslik ja tasavägine." Mängija Erkki Kubber: "Vastas on tugev tehniline meeskond, aga sellest hoolimata läheme võitma. Loodetavasti tuleb hea mäng." FC Puuma peatreener Dmitri Krasilnikov: "See on hooaja üks tähtsaim mäng - püüame valmistuda mänguks maksimaalse kontsetratsiooniga ja anda oma parima." Mängija Kert Haavistu: "Eelmisel aastal näitasid Meistriliiga duublid head taset. Tuleb tuline lahing. Väljakul tuleb vähem rääkida, rohkem mängida." Abikohtunikud: Jaanus Nilp, Ago Kärtmann


Custom Seat Nahk Tootjad ja Tarnijad - Osta ja hulgimüük Seat Leather for Sale odava hinnaga - Fuhua Kodu > Toode > PVC Nahk > Istme nahk PVC-autoistme nahk on iseloomulik odavale, kulumiskindlale ja määrdunud vastupidavusele. PVC kunstnahast valmistatud materjali kasutatakse peamiselt igasuguste autoistmete valmistamiseks. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele....Rohkem Istmekatte PVC kunstlik nahk Autode istmekattega PVC-nahast on mustuse takistus ja kulumiskindlus. Seda kunstlikku reksiini nahka saab valmistada väga sarnase tekstuuriga, millel on tõeline nahk. Seda saab kasutada auto istmepadi, auto istmekatet ja roolirattad. Pehme...Rohkem PVC nahktoodete toolid Autoistme PVC-nahk on kriimustuskindluse, vee läbilaskevõime, kulumiskindluse ja nii edasi. Juuksurisalongist valmistatud nahktooted on peamiselt töödeldud auto istmele. Tugev kõvadus saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele. Kiire...Rohkem PVC eco-nahk toolile pakub ökoloogilist keskkonnakaitset, külmakindlust, korrosioonikindlust ja nii edasi. Peamiselt on varrukas varrukas, mida saab valmistada autost. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele. Nahaauto...Rohkem PVC auto mööbli nahk auto jaoks PVC mootorsõiduki polsterdatud nahast on kriimustuskindluse, kulumiskindluse, niiskuskindluse, vananemisvastase ja väga vastupidava omadused, mida kasutatakse peamiselt igasuguste autode sisekujunduses. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele ....Rohkem Me oleme professionaalsed nahktooted, tootjad ja tarnijad, kes on peamiselt spetsialiseerunud kohandatud tootmise ja hulgimüügi teenustele. Soovi korral võite osta odavat istekohta ja vaadata meie hinda.


Tavaliselt on nii, et omadega täiesti läbi olen ma juuniks. Normaalsel aastal oleme septembri ja juuni vahel ka yhe nädala kuskil palmi all pleesitanud aga no sel korral pole aega olnud ja ega kuskile minna ka väga pole. Taskukohane Egiptus on muutunud mitte eriti turistisõbralikuks ja kaugemale ei taha nagu minna. Mul on see maksimaalset 5e lennutunni kriteerum. Kui pean kuskile 30 tundi lendama, siis peaks ka juba minimaalselt 3 nädalat kohapeal olema. Alla selle on minu hinnagul selline reis rohkem enesepiinamine. Kuid nüüd on nii, et ma olen nii väsinud, et õhtul vaevalt vean ennast koju. Aju ei tööta, teen palju vigu ja siis kulutan meeletult aega uute vigade tegemiseks. Hilinen, kaotan asju ju näen täiesti jube välja. Mäluga on nii, et lühimälu mul enam ei ole. Mulle lihtsalt ei jää mitte midagi meelde. Mis on eriti halb on see, et ma hakkan tigedaks muutma, see on eriti paha, sest ma saan ise ka aru, kui nõme ma vahel olen. Nii, et keegi kellele ma olen öelnud halvasti a ́la võta järjekorda, mul ei ole aega, saada meil ja ma vastan nädala pärast, siis tea - ma saan ise aru küll ja pärast istun ja haletsen ennast häbinägu peas. Autoga ma vist enam üldse sõita ei tohiks, ma ei hakka seda parem rääkimagi miks, sest muidu armas Toomas väriseb kõik selle aja, kui mind ja autot kodus pole :). Esmaspäeval ärkasin üles ja olin kohe väsinud. Õnneks tuli mulle meelde, et järgmine esmaspäev on vaba ja see tegi meeleolu natuke paremaks. Aga mitte palju. Ma tean, et targad hakkavad nüüd kohe targutama, et söö D-vitamiini ja siis sa poleks nii väsinud. Aga vot targad, ma olen kogu talve endale d-pärleid sisse ajanud. Õnneks on mul kolme nädala pärast puhkus. Ilmateade lubab, siis Eestisse sooja suveilma ja nii +26 kraadi aga meie lähme Bulgaariasse, kus on ikka normaalselt +19 :D. Vähemalt gisemeteo.ru täna hommikul nii lubas. Kuid sellest on täiesti ükskõik, peaasi et on head sõbrad, natuke päikest ja palju veini. Ja keegi ei saada mitte ühtegi meili. Ja ei helista. Sain ära hädaldada. Mina tänan :). virgo palm 25. aprill 2017 23:25 Pea vastu kallis Ele!! Me ootame ka seda puhkust nagu päikest ja sooja hetkel, aga usun, et meie bubulgaaria ja pepepersikud saavad koos veveiniga ja sõprusega vääääääga tore olema.:) Triinh 26. aprill 2017 14:51 Mingi B vitamiini puudus äkki?


source: wikipedia

text: Kamerun on riik Aafrika keskosa läänes Guinea lahe ääres. Kamerun piirneb Nigeeriaga loodes, Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigiga idas ning Kongo Vabariigi, Gaboni ja Ekvatoriaal-Guineaga lõunas. Loodus Pinnamood Kõrgeim punkt on Kameruni mägi (4095 m). Kliima Kameruni lõunaosas valitseb ekvatoriaalne kliima. Aasta kõige soojema kuu – veebruar-märts – keskmine temperatuur on 24–28 °С, juulis-augustis, kõige jahedamal ajal 22–24 °С. Aastane sademete hulk on lõunaosa sisemaal 1500–2000 mm, rannikul üle 3000 mm (Kameruni mäe lääne- ja edelanõlvadel koguni 10 000 mm). Ülejäänud Kamerunis valitseb lähisekvatoriaalne kliima. Sademeid langeb aprillist-maist septembri-oktoobrini. Ülejäänud aasta (4–7 kuud) on kuiv. Kuu keskmiste temperatuurid kasvavad põhja poole liikudes, jäädes põhjaosas 26 °С ja 32–33 °С vahele. Põhjaosa aastane sademete hulk on 500 mm ja alla selle. Siseveed Nyose järv Monouni järv Looduskaitse Riigis asuvad Benoué, Bouba Ndjida ja Waza rahvuspark. Haldusjaotus Kamerun on jaotatud kümneks piirkonnaks: Adamaoua piirkond Edelapiirkond Idapiirkond Kaug-Põhjapiirkond Keskpiirkond Loodepiirkond Lõunapiirkond Läänepiirkond Põhjapiirkond Rannikupiirkond Rahvastik Suuremad linnad on Douala, Yaoundé, Kousséri, Garoua Maroua ja Bamenda. Kultuur Muusika Tuntuim Kamerunile iseloomulik muusikastiil on makossa. Mõned tuntumad Kameruni lauljad on Clarisse Albrecht, K-Tino, Bébé Manga ja Nicole Mara. Vaata ka Kameruni riigipeade loend Kameruni jalgpallikoondis Viited Riigid Aafrika maad Rahvaste Ühenduse maad


Unistus idee, Halastus looduse, Oskusi mulje - 1080 x 1920 Tagapõhi 1080x1920 1080*1920 Taustapildid # Online Lilled - Oskusi Lõbus, panus looduse - Taustapildiks suurus 1080x1920 Pahaenteinen loovus on üllatav võime vargne deformatsioon üksluine pildid, toimetab igapäevasemaks taju - Oskusi pädevus, Haihtub Täiuslikkus, Unistus nägemine. Online Lilled: loomingulise j�u harjutused · imelised lilled, nagu teised suur olendid, siis tuleb k�igepealt armastama ja ainult siis helistada · muljetavaldav · dotatsioon looduse · meie kohutav s�damed, et me hoiame avatud, liigub Vaimne jumal hämmastava tiivad jalad · haihtub võlu · �is leidlikkus · Väljamõeldud · oskusi täitmine · põrutav Inspiratsioon on �llatav v�ime seletamatu väänutus väsitav pildid, toimetab tavaline taju · unistus Inspiratsioon · reisida maailma unistus · pilt · 1080 x 1920 · 1080*1920 · 1080x1920 · taustapildid · 1080-1920 · 1080 * 1920 · 1080 - 1920 · 1080/1920


Nii laenutaotluse esitamine kui krediidikontroll on tasuta Juhul kui soovite ilma pangakonto laenu vaja on, sest soodsatel hankida id kaardiga sms laen sissetulekute tõestamiseks või ning kaks korda kallim telefon organisatsiooni. Tegemist ei ole maksimaalselt võimaliku ega ka kiirmüügihinnaga, vaid hinnaga, millega peab objekt olema müüdav teatud müügiperioodi jooksul. Hindaja tegevust varjutavaks riskiks on, et määratud turuväärtusega objekti ei ole piiratud müügiperioodi jooksul võimalik realiseerida.Seega on hindajal vastutus panga ees seni, kuni laen on täies mahus pangale tagastatud. Nii laenutaotluse esitamine kui krediidikontroll on tasuta. Autoliising - Inbank - Leia sobiv kuumakse kalkulaatoriga . Pangalaenu taotlusel on oluline, et hindamisakti on koostanud või kinnitanud atesteeritud kinnisvarahindaja, kelle isiklik garant võib laenuotsuse tulemust mõjutada. Korterite puhul on selleks perioodiks üldjuhul kolm kuud, maade ja majade puhul kuni kuus kuud.. Soovitavalt peab tagatisvara kuuluma laenuvõtjale ning olema kogu laenu kestuse vältel ka kindlustatud.Hindaja kanda on ka vastutus hindamistulemuste õigsuse ja pädevuse eest. Pankade põhitegevuseks on siiski raha laenamine ja intressitulu saamine. . Turuväärtus, mille hindaja objektile määrab, on hetkel võrreldav piirkonna keskmise müügihinnaga. Kinnisvarahindamisega tegelevad atesteeritud kinnisvarahindajad, kelle koostatud eksperthinnangud on levinuimaks võimaliku positiivse laenuvastuse garantiiks. . Nii laenutaotluse esitamine kui krediidikontroll on tasuta Määratud kasuliku tööeaga immateriaalsete varade muuta ühiskonnas senini laena raha soodsalt negatiivseid selliste isikuandmete töötlemine ecle seadusega on vahepeal Nõuete koondamisega on võimalik riigil siis oleks abikaasal ja sellel eurojaapani lehise puistute toodang on rahalistest kohustustest riigi laen tasuta Seega muudest allikatest võetud eluasemelaenude intresse maha arvata ei saa


Vägistajad viisid neiu enesetapukatseni(84) Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtu ette kaks meest, kes politsei uurimisandmetel panid neiu suhtes toime julma seksuaalrünnaku, viies kannatanu seetõttu hiljem enesetapukatseni.Kaks meest panid võika kuriteo toime selle aasta alguses Pärnus, jootes ühe alaealise neiu purju, vahendab SL Õhtuleht BNSi uudist. Seejärel asusid mehed kannatanuga seksuaalvahekorda, kasutades ära ohvri alkoholijoobest tingitud abitut seisundit. Neiu pöördus hiljem politseisse ning korrakaitsjad käivitasid kriminaalmenetluse. Kuna kannatanu sai toimunust tõsise psühholoogilise trauma ja üritas endalt hiljem elu võtta, lisandus meestele ka süüdistuse punkt, mis käsitleb vägistatu enesetapukatseni viimist. Refereeritud artikli täistekst SL Õhtulehe veebilehel See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17192306


source: CulturaX

text: Kuidas elada, et maailmas mitte hulluks minna? - Äripäev Kuidas elada, et maailmas mitte hulluks minna? ÄP 25. veebruar 2011, 00:00 Ugala teater toob peagi lavale humoorika ja psühhedeelse roadmovie, mis on täis muusikat ning mõtisklusi elu- ja õnneteemal. Vene kirjanik Viktor Pelevin, kes on 1993. aastal ilmavalgust näinud lühiromaani "Kollane nool" autor, saavutas kirjanikuna maailmakuulsuse 1990. aastatel. Ta on tuntud kui autor, kes ühendab edukalt ulme, postmodernistliku käsitluse, popkultuuri elemendid ja filosoofilised mõtisklused. "Minu jaoks on Viktor Pelevin autor, kelle juurde pean oma vaimse tervise huvides iga paari aasta järel tagasi pöörduma. Originaalis on "Kollane Nool" novell, mis räägib, nagu pea kõik Pelevini teosed, inimese võimalusest saavutada vaimne vabadus selle sõna kõige sügavamas tähenduses," sõnas lavastaja Mart Koldits. "Röntgeni kombel valgustab Pelevin läbi selle, mismoodi ühiskond ja kultuur inimese mõtte- ja tundeelu mõjutavad, et mitte öelda juhivad," lisas ta. "Lugu tegeleb küsimusega, mismoodi tuleks elada, et maailmas mitte hulluks minna ning säilitada inimesele loomuomane võime näha ilu ja tajuda õnne," võttis lavastaja kokku loo sisu. Autor Pelevin ise on maailma ja õnne kohta lausunud järgmist: "Kõige lähemal õnnele - kuigi ma ei kipugi määratlema, mis asi see on - olen ma siis, kui pöördun aknast ära ning teadvuse servaga - sest teisiti poleks see võimalik - märkan, et äsja mind jälle ei olnud, oli lihtsalt maailm akna taga ning midagi kaunist ja tabamatut." Psühhedeelseid mõtteid lahkavad Janek Vadi, Peeter Jürgens, Arvi Mägi, Arvo Raimo, Carita Vaikjärv, Kadri Lepp, Triinu Meriste, Andres Oja, Luule Komissarov jpt.


pipra ja pisargaas (KÜSIMUS , VASTAKE :)) - lapsemure.ee pipra ja pisargaas (KÜSIMUS , VASTAKE :)) #1 Postitas Lugeja kui ma olen neid vägistamisest lugenud jutte siis te olete rääkinud igasugustest gaasidest. Kust saab neid pipra ja pisargaase? kas neid saab ka ise teha ? 06 Juul 2010, 14:36 Re: pipra ja pisargaas (KÜSIMUS , VASTAKE :)) #2 Postitas Keegiikka Mine poodi, kus müüakse jahi või militaar, asju seal peaks olema. 06 Juul 2010, 15:40 okei , aga millised need välja näevad ? kas neid saab ise ka teha 06 Juul 2010, 17:21 29 Juun 2010, 02:22 #4 Postitas Maasikas. Ilmselgelt saab neid ise ka osta. Enamjaolt on väike must purk nt punase kirjaga vms.. FRANK I LOVE YOU (L) (; 06 Juul 2010, 17:23 põhimõtelt ku isa oled keemia geenius ja sul on vahendeid et teha sprey purke sisi sa saad seda ise teha. aga sa ngunii pole siis peadostma. need peaksid olema sihukesed väikesed sprey purgid. nagu juukselaki pudelid ainult mitu korda väiksemad, kiu poes on müügil siis arvatavasti on letis sela klaasi all ja sa pead seda küsima. 06 Juul 2010, 17:40 Maasikas. kirjutas: Ilmselgelt saab neid ise ka osta. Enamjaolt on väike must purk nt punase kirjaga vms.. no mingil ajal vähemalt olid küll piirangud, et peab olema 18, et osta vms. ei tea, kuidas praegu on. 06 Juul 2010, 17:41 Hmm, kurjad plaanid sul ? 06 Juul 2010, 17:42 #8 Postitas Maasikas. Mis piiranguid saab sellele panna?! Kui ta ei müü sulle, siis ütle talle, et mis sa pead laskma endale kallale tulla vä?? See pole ju ka normaalne.. 06 Juul 2010, 17:43 lähed trenni ja õpud nunchakud selgeks, see on parem kui pipra gaas. 06 Juul 2010, 17:44 #10 Postitas Maasikas. haha Huumorimeel missugune ;D 06 Juul 2010, 17:58 #11 Postitas Ilmar Eesti Vabariigi relva seadus : Alla 18-aastasel isikul on lubatud soetada ja omada üksnes lakrimaatoritega (pisaratekitajatega) CS või pipragaasiga täidetud gaasipihustit, mille kontsentratsioon võib olla kuni 1%. 06 Juul 2010, 18:11 #12 Postitas Tonight See on selle pärast, et kui iga tatt seda kätte saaks, siis mõned neist lollitavad sellega. Pihustavad teistele näkku, ilma, et sel tegelikult mõtet oleks. Aga teisest otsast on see muidugi jama. Kõik ei lollita ju. Ja need, kellel tõesti vaja oleks seda, ei tohi seda omada.(või peavad mingite viletsatega hakkama saama.) Aga soeta pesapallikurikas, viruta sellega. Või siis hanklid. Tõsta neid igal pool ja kui keegi rünnata tahab, viruta vastu pead. 09 Juul 2010, 14:16 ise olen 15 aastane tüdruk ning kuna elan Tallinnas, lasin emal osta endale jahipoest sikupilli keskusest. 19 Aug 2010, 18:32 #14 Postitas lugeja Ilmar kirjutas: Hmm, kurjad plaanid sul ? ikka ikka ;D 03 Okt 2010, 21:17 #15 Postitas lugeja Tonight kirjutas: See on selle pärast, et kui iga tatt seda kätte saaks, siis mõned neist lollitavad sellega. Pihustavad teistele näkku, ilma, et sel tegelikult mõtet oleks. Aga teisest otsast on see muidugi jama. Kõik ei lollita ju. Ja need, kellel tõesti vaja oleks seda, ei tohi seda omada.(või peavad mingite viletsatega hakkama saama.) maitaha olla see pesapalli kurika mõrvar 03 Okt 2010, 21:18 pipragaas on ühe koha pealt kõige parem asi kaasas kanda. sest kui sa oled seda (tõenäoliselt minimaalse efektiga) ründaja pihta lasknud, siis pole see sulle endale nii kole, kui ta seda sulle pärast vastuteenena kadakavahele laseb. gaas tekitab valu, kuid valu on ignoreeritav - niisama psihh, mingi laksu all vms saab sellest üle ärge lootke selliste asjade peale. veel vähem panustage nugade ja muude külmrelvade peale. te ei oska neid kasutada. nunchakud on muie eestis räigelt illegaalsed, vägistaja võib sind pärast illegaalse relvaga peksmise eest kohtusse anda. ja üldse lõpetavad sellised asjad vähegi oskuslikuma ja otsusekindlama ründaja käes treeni jooksmist, jälgi ümbrust, mõtle, mida teed ja kus/kellega koos liigud. mine _päris_ võtluskunsti trenni, sellisesse, kus ei räägita vöödest ega võistlustes ega reeglitest. 18 Okt 2010, 09:40 Tänane kuupäev on 27 Juun 2019, 06:23


(4) Juhul, kui jäätmekäitluslepingut ei ole sõlmitud, toimub jäätmemahutite tühjendamine vastavalt käesoleva määruse paragrahv 19 lõikes 1 sätestatud sagedusele.


Riigikohus tänavaröövli karistust ei vähendanud(2) Riigikohus jättis täna muutmata Tallinna tänavatel eakaid naisi rünnanud ning neilt käekotte röövinud mehe pika vanglakaristuse. Riigikohus ei rahuldanud advokaat Andrus Repnau kaebust ning jättis jõusse Ruslan Mõškovskile (30) jõhkrate tänavaröövide eest määratud 12-aastase vanglakaristuse, ütles riigikohtu pressiesindaja Mailin Aasmäe ERR-i uudisteportaalile. Süüdistuse järgi ründas Mõškovski 2007. aasta 14. septembril, 6. novembril, 10. novembril, 13. novembril, 26. novembril, 3. detsembril ja 12. detsembril Tallinna tänavatel eakaid naisi ning röövis neilt raha. Harju maakohus luges tõendatuks Mõškovski süü vaid ühes röövimises ning karistas teda seitsmeaastase vangistusega. Prokurör vaidlustas maakohtu otsuse Tallinna ringkonnakohus, kus loeti Mõškovski süü tõendatuks ka teistes tänavaröövides ning karistati uue otsusega teda 12-aastase vangistusega.


Türist sai jälle kevadpealinn - Worldnews.com Kolm aastat tagasi Krimm sai Venemaa osaks Kolm aastat tagasi teavitas Venemaa president Vladimir Putin Föderatsiooninõukogu, Riigiduumat ja Venemaa Föderatsiooni Valitsust Krimmi ja Sevastopoli ettepanekust nad... Tallinn toetab suviseid noortelaagreid Tallinna Spordi- ja Noorsooamet võtab tänasest vastu taotlusi suviste noortelaagrite korraldajatelt ning noorteühingutelt majanduskulude katmiseks ...... Eestlased välismaal pildis: Hermet sai LEB Goldis mängu ja kogus 7 pt Vaid päev hiljem sai Hermet duubelrivistuse Pardinyes-Lleida eest mängides kirja 24 minutit, 21 punkti (kahesed 3/7, kolmesed 3/3, vabavisked 6/7), 3 lauapalli, ühe... Türi Parkour Practice Night 2010 Trenn Türi Vibukoolis Türi Skatepark Aedlinn Türi / Garden city Türi.wmv Türi põhikooli liikumispidu 2017, 3B klassi võidutants, tantsuõpetaja Marju Mei. Kesk Eesti Romuring (Türi 15.10.2016) Türi-Tori VII kiirlaskumine Türi linna kroonika / A chronicle of Türi County 2014/09/14 Kevadpealinn Türi / Spring capital Türi.wmv Türi tantsustuudio Zumbafestivalil Paides türi romuring 2016 Türi Elisee võimlemisfestivalil Raplas 2017 TÜRI JÄÄRADA 2,JULM BMW Türi gümnaasiumi koolihümn Türi skede 2015 IV. TÜRI MAGYAR NAPOK Türi Laululind 2016 Juhan Põllu Türi ühisgümnaasiumi ühisliikumiskava Türi põhikooli Liikumispeol Türi kultuurimaja ansambel "Poissmehed" 9. märtsil toimub 5.-12. klassi õpilastele mõeldud astronoomiaviktoriin 'Pulsar', kus õppurid saavad oma teadmised proovile panna astronoomias, ajaloos, geograafias, füüsikas ja matemaatikas. Tänavu teist korda toimuv veebipõhine üleriigiline astronoomiaviktoriin koosneb 40 valikvastusega küsimusest, millele vastamise aeg on vabalt valitav: võib osaleda nii koolitunni raames... Maaeluminister kõneleb ekspordi edendamisest Maaeluminister Tarmo Tamm teeb täna Olustveres konverentsil „Põllumees kui tippjuht“ ettekande toidusektori ekspordivõimalustest ja kuulutab välja „Põllumajanduse tippjuht 2016“ tiitli laureaadi ...... Välisminister Sven Mikser alustab täna visiiti Ameerika Ühendriikidesse. Täna, 22. märtsil, võtab välisminister osa Daeshi-vastase koalitsiooni välisministrite kohtumisest, mille raames arutatakse Daeshi vastu võitlemise tõhustamist Iraagis ja Süürias. Teisipäeval, 28. märtsil osaleb Mikser Balti riikide välisministrite kohtumisel USA välisministri Rex Tillersoniga. Kohtumisel... RASKED 2:3 KAOTUSED FINAL FOURIS. Läinud nädalavahetuse Final Fourist rasked 2:3 kaotused ja neljas koht. Laupäevases poolfinaalis pidime alla vanduma tiitlikaitsjale Pärnule ja pühapäeval 3-4.koha kohtumises põhiturniiri võitjale BigBank Tartule. Palju õnne Rakvere Võrkpalliklubile, kes tegi mõlemal päeval super esitused ja viis tiitli Rakverre. Meie aga hoiame pea püsti, sest Eesti meistrivõistluste esimesed... Türi, Estonia 2016 Kaspar Pokk - producer, camera, editing Gertin Pakkonen - camera, drone Music: Listenbee - Save Me... Pikem kokkuvõte 2016. aasta Paide-Türi rahvajooksust ja lastejooksudest... Käisime perega Türi Lillelaadal kus leidus väga palju ilusat ja vahvat. Enamasti müüdi seal lilli,riideid,jalanõusid,süüa jms.Soovitan kõigile seda üritust.... A lot of snow and awesome tricks.... nagu ryan angelos: \"kuulajale uus lugu tuleb, saan endale, lepingute kaudu uus lugu peale\"... www.tyri.ee/turism www.tyri.ee/tourism Türi info: (+372) 3853 111, (+372) 5303 3111, info@tyri.ee, www.tyri.ee... Türi põhikooli liikumispidu.26.01.2017. Noorema vanuseastme võidutants: 3B, \"Tantsime Koos\". tantsuõpetaja Marju Mei.... Team Lammerdis, 15.10.2016 Türil. Nr 4 Jaanus Miemis - 79 Ringi - 2 Koht Nr 5 Valdo Arjukes - 20 ringi - 49 Koht Nr 6 Tarvo Talioja - 72 Ringi - 9 Koht Nr 84 Ege Pihl - 33 Ringi - 10 Koht Lõpu sõitudest videod nr 4 auto pardalt (II koht) : Finaal : https://www.youtube.com/watch?v=_yEbO07xZGo Superfinaal : https://www.youtube.com/watch?v=vdfvgxdb2dk... Türi-Tori VII kiirlaskumine toimus 16. aprillil 2016. a. Droonivideo http://www.jyrgenaluoja.com... Music: Listenbee - Save Me duration: 214:26 Enamasti müüdi seal lilli,riideid,jalanõusid,süüa jms.Soovitan kõigile seda üritust. A lot of snow and awesome tricks. nagu ryan angelos: \"kuulajale uus lugu tuleb, saan endale, lepingute kaudu uus lugu peale\" Türi info: (+372) 3853 111, (+372) 5303 3111, info@tyri.ee, www.tyri.ee Türi põhikooli liikumispidu.26.01.2017. Noorema vanuseastme võidutants: 3B, \"Tantsime Koos\". tantsuõpetaja Marju Mei. Droonivideo http://www.jyrgenaluoja.com Driving through Türi, Estonia. Don\'t forget that it was made in 2010. It\'s one of my first videos ever. A short story of a boy who accidentally gets into a famous video game franchise. He has to deal with guns, vehicle thefts, bombs and bad guys. Best Film Editing and Visual Effects - Koolifilm Film Festival (2011) views: 5605472 Türi tantsustuudio heategevuslikul Zumbafestivalil Paide E-Piim spordihallis 11. veebruaril 2017. Video Ants Leppoja Koostasin selle video YouTube\'i videotöötlejaga (http://www.youtube.com/editor) Meenutusi TG aegadest.. Last skatepark tripp of this year. Järjekordne meie pere hõbekõri sai pärjatud Türi Laululinnu tiitliga. Eesti Meestelaulu Seltsi poolt korraldatud V üle-eestilisel poiste- ja meesansamblite võistulaulmine Raplas 30.aprill 2011 artitlikuse eripreemia Vokaliis \"Küll olen rõõmus, et pöördun koju tagasi\" Türi (German: Turgel) is a town in Järva County, Estonia. It is the administrative centre of Türi Parish. Since 2000, Türi is known as the "spring capital" of Estonia. Türi is a member of the Douzelage, a unique town twinning association of 24 towns across the European Union. This active town twinning began in 1991 and there are regular events, such as a produce market from each of the other countries and festivals. Discussions regarding membership are also in hand with three further towns (Agros in Cyprus, Škofja Loka in Slovenia, and Tryavna in Bulgaria). http://en.wikipedia.org/wiki/Türi


(2) Valiku läbiviijad esitavad linnapeale teenistusse võtmise otsustamiseks ühe või mitu kandidaati või loobuvad kandidaadi esitamisest põhjusel, et ühegi kandidaadi haridus, töökogemus, teadmised ja oskused ei vastanud ametiülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele määral.


kliitori, kahmama, tuss köniinsä, clit, tuss söömine, tupp, magamistuba, sõrmestus, kobras, tool, pussylick, laku


Kilingi-Nõmmel otsiti korstnast kassi(1) Pärnumaa päästeametnikel tuli reedel korstnasse roninud kassi päästmiseks maja konstruktsioonidega lähemalt tutvust teha. 5. märtsi pärastlõunal tuli teade, et Kilingi-Nõmmel on kass korstnasse roninud ning õhulõõri kinni jäänud. Päästjad avasid õhulõõride pääsud, et loom saaks ise välja tulla. Selgus, et kass siiski kinni ei olnud, kuid ei julgenud välja tulla, teatas Lääne-Eesti päästekeskuse pressiesindaja. Omanikuga koos otsustati, et lastakse loomal rahuneda, et ta lõpuks ise välja roniks. Päästjad lahkusid.


source: fineweb

text: Voolukivi sünd Umbes 2800 miljonit aastat tagasi purskus praeguse Ida-Soome alale maakoore lõhedest magneesiumirikas komatiitlaava. 1600-kraadine hea voolavusega laava voolas mere põhja kaudu purskamiskohtadest kaugele eemale. 1900- 1800 miljonit aastat tagasi põrkasid Soome pinnal kokku kivimassid, mille tulemusena tekkis Alpide taoline Svekokarjala mäeahelik. Selle sündmuse käigus kurdusid muistsed laavavoolud koos oliviinkividega peaaegu vertikaalasendisse mäeaheliku juureosadesse. Umbes kümne kilomeetri sügavusel muistse mäeaheliku all oli rõhk 2000- 4000 atmosfääri ja temperatuur 400-500 oC. Kalju poorides liikus süsinikdioksiidi sisaldavaid vesilahuseid, mis muutsid oliviinkivi esiteks serpentiinkiviks ja lõpuks voolukiviks. Mitmeastmeline, etappidena toimunud kujunemisprotsess kestis kümneid miljoneid aastaid. Looduse näitemängu tulemusena sündis loodusharuldus. Voolukivi oli tekkinud.


text: Odessa - rühmareis ja individuaalpaketid | www.meelis.ee Odessa - rühmareis ja individuaalpaketid Otselennud Tallinnast septembri lõpuni 2018 4 viimast kohta rühmareisile 8.-15 august 2018 - hind alates 495 eurot! Odessa - päike, Must meri, kuulus ooperiteater ja rannapromenaad Suvel 2016. alustas meie rahvuslik lennukompanii Nordica otselende Tallinnast Odessasse ja Odessast sai kohe üks suve populaarsemaid sihtkohti. Lisaks päikesepaistele ja Mustale merele leiab Odessast maailma kõige ilusama ooperimaja, mitmesuguseid muuseume ja galeriisid, rahulikke aedu ja imekaunist arhitektuuri, turulettidele laotatud puu- ja köögivilju, enam kui 200 kohvikut ning restorani, palju romantikat ning nostalgiat, aga ka Eesti investeeringute toel avatud uhke ja kaasaegse rannapromenaadi. Lennud Tallinnast Odessasse toimuvad alates 2. juunist septembri lõpuni 2018 kaks kuni kolm korda nädalas sõltuvalt kuust. Viimased kohad meie rühmareisile Odessasse 08-15.08.2018 (7 ööd) - kasuta võimalust ja liitu rühmareisiga! 08AUG TLL - ODS 0655- 0910 15AUG ODS - TLL 0945- 1205 * Hotell Premier Geneva 4* hommikusöögiga, mis asub Odessa vanalinnas. Hea kesklinna hotell, väga korraliku hommikusöögiga, mis asub Ooperiteatrist ja kuulsast Derebasovskaja jalakäijate tänavast umbes 10 minutit jalutada. * Lennujaamatransfeerid hotelli edasi-tagasi. Reisipaketi hind 495 eurot/ in. kaheses toas. Ettemaks 150 eurot, liituda on võimalik kuni 01.05 või kuni kohti jätkub. Lõppsumma tähtaeg 45 päeva enne reisi. Lisavõimalused rühmareisil: vanalinna ekskursioon 2,5 tundi jalgsi. Hind 12 eurot/inimene Shabo veinitehase ekskursioon. Hind 30 eurot/inimene. Tehase tänapäevase tootmisega tutvumine jalutuskäik veinitehase territooriumil ja keldrites, mis tutvustab veinimõisa ajalugu film veinitehase tekkeloost tänapäevani 6-e erineva toote degusteerimine väikse snäkiga. http://shabo.ua/en/ Odessa kuulsa ajaloolise Ooperi- ja Balletiteatri külastus Mida veel teha ja külastada Odessas: * Arkadia rannapromenaad ja puhkepiikond. Vastvalminud ostutänav, ilus rand, erinevad meelelahutused, palju restorane, ülisuper avatud rannadiskoteek läbi mitme korruse, karusellid. Vaata: arcadia-odessa.com/nightlife.html * Palju söögikohti kesklinnas Deribasovskaja jalakäijate tänaval, mis kõik pakuvad imehead toiduvalikut ja soodsa hinnaga. * Hotell Nemo rannas on väike promenaada, avalik rand ja Delfinaarium. visittoukraine.com/en/unique-ukraine/dolphinarium-nemo.html * Odessa tohutu suur turg PRIVOZ, kus on toitu ja tööstuskaupa ja hõlmab terve kvartalit. Kõik, kes seda on külastanud, kiidavad väga head valikut ja soodsaid hindu. hwww.travbuddy.com/Odessa-Privoz-Market-v464203 www.youtube.com/watch?v=JY_lRjitLh0 Orange Hotel 3* Hind kaheses toas 495 eurot/inimene lennujaamast hotelli eratrnsfeer edasi-tagasi 7 ööd majutust valitud hotellis hommikusöögiga Veel hotelle Odessas: Hotell Vele Rosse *** Hotell Londonskaja **** Hotell Stella Residence ***** Põnevad lisavõimalused: Shabo veinitehase eksursioon 20.-eurot/in. (miinimum 16 inim) Vaata: http://shabo.ua/en/ Odessa ooperiteatri külastus. Piletihinnad keskmiselt 5-7 eurot. Kasuta toredat võimalust natuke üle kahe tunnise lennu järel külastada Odessa maailmakuulsat Ooperiteatrit, jalutada legendaarsel Deribassovskaja tänaval või lihtsalt nautida rannarõõme garanteeritult soojas kliimas!


Swanson Health Products - Swansoni täispekter Oregon viinamarjade juur, 400 mg, 60 kapslit | Eesti, Eesti Keel Swanson Full Spectrum Oregon viinamarjajuur, 400 mg, 60 kapslit SKU: CL699012GTIN: 00087614112817Kategooria: Liini lõppBränd: SwansonCase Quantity: 30 Commodity Codes: 2106909260 Condition: New Country of Origin: US Item Status: LIVE Label: Australia, Belgium, Canada, Denmark, France, Germany, Italy, New Zealand, Spain, Sweden, UK, US Languages: English (US) Manufacture Lead Time From: 30 Days Manufacture Lead Time To: 90 Days Minimum Special Order Quantity: 2000 Packaging Codes: 100 Range: Swanson Premium Sales Channels Available: Google Shopping Sales Channels Restriction: Amazon UK Ship from: Blackwood UK, Gibraltar, New Jersey USA, North Dakota USA Units for Sale: Cartons, Cases, Pieces, Production Order Swanson Oregoni viinamarjajuurega soodustada kergesti ja loomulikult seedetrakti tervist! | Itaalia, eesti keel Koguse allahindlused 1 @ €7.45 iga2 @ €5.60 iga3 @ €4.95 iga4 @ €4.90 iga5 @ €4.85 iga6 @ €4.78 iga7 @ €4.57 iga8 @ €4.52 iga9 @ €4.48 iga10 @ €4.46 iga10+ @ €4.46 iga Täielik spektri Oregoni viinamarjade juur Swanson Premium Brands Traditsiooniline taime lemmik Vaikse ookeani loodeosas Ajalooliselt kasutatakse seedetrakti toetuseks Oregoni viinamarjade juur oli põliselanike lemmik loodes enne Euroopa kolonistide saabumist. Irooniline, et selle igihalja põõsa viljad ei ole viinamarjad. Orioni viinamarjade aktiivsust võivad arvesse võtta alkaloidid, sealhulgas berberiin, berbamiin, kanadiin ja hüdrastiin. Iga kapsel annab 400 mg Oregoni viinamarjade juurt. Chris (verified owner) Esmaspäev, 8. aprill 2019 See töötab minu jaoks! Uuring paljude kasutusviiside kohta. bgray (verified owner) Esmaspäev, 25. september 2017 näib küll abistavat kõhtu, kuid peab õigeks ajaks kindlaks tegema. ei saa peksa hind ja swanson nagu alati. KUI SA SEDA TAHAD Ma lugesin sellest, proovisin seda, ei märganud midagi. Olen kindel, et toote tegelik kvaliteet on hea. Kui otsite Oregon Grape-root-i, siis olen kindel, et leiate, et see on hea esindatus. cb7777777 (verified owner) Kolmapäev, 10. detsember 2014 Mul on selle herbiga suurepäraseid tulemusi ja olen kasutanud seda kahe või kolme maitsetaimi asendajana. hikingfool (verified owner) Kolmapäev, 30. oktoober 2013 See on usu küsimus See ei ole selline toode, kus mul on objektiivseid või subjektiivseid tõendeid selle tõhususe kohta. Ma naudin veini õhtul, nii et ma püüan oma maksa hoida terve, mistõttu võtan seda.


text: Juurdepääsuvahendid Saidi tööriistad Keel Lisatööriistad Mitmeid erinevaid hankelepinguid ja toetusi pakutakse regulaarselt ettevõtetele ja organisatsioonidele, kes tahavad Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadiga koostööd teha või rahastamist taotleda. Riigihankelepingute raames korraldab Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat korrapäraselt pakkumiskutseid. Pakkumiskutsed on erimenetlused konkureerivate pakkumiste tekitamiseks erinevatelt ettevõtetelt, kes soovivad saada ehitustöö-, tarne- või teenushankelepinguid. Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat pakub organisatsioonidele samuti võimalust saada toetusi konkursikutsete kaudu. Tarnijaid kutsutakse esitama pakkumisi konkreetsele kaubale või teenusele. Toetus või abiraha on Euroopa Komisjoni rahaline otsetoetus, et toetada konkreetset mitteärilise iseloomuga meedet või projekti, et katta otse kasutajatele tekkinud abikõlblikke kulusid.


text: RT IV, 12.12.2018, 26 Vastu võetud 29.11.2018 nr 33 Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 5 ja lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 17 alusel ja Häädemeeste Vallavolikogu 29.03.2018 määruse nr 9 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord" § 27 lõike 2 alusel Käesolev määrus reguleerib rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas alaliselt elavatele isikutele koduteenuste osutamise tingimused ja korra. 1) Koduteenus – täisealise isiku abistamine kodu ja isikliku eluga seotud igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, et tagada isiku iseseisev ja turvaline toimetulek kodustes tingimustes ja väljaspool kodu ning aidata kaasa elukvaliteedi säilitamisele ja parandamisele. 2) Sotsiaalhooldaja – täisealine isik, kes osutab koduteenust lepingu alusel hooldust vajavale isikule. 3) Teenuse taotleja – isik, kes soovib saada koduteenust. 4) Teenuse saaja – isik, kes saab koduteenust. 5) Teenuse osutaja – füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse hallatav asutus. 6) Koduabi teenused – inimese abistamine igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel tema eluruumis. 2) kelle pereliikmed ei saa mõjuvatel materiaalsetel, tervislikel või muudel eespool loetlemata põhjustel isikule vajalikku hooldust kindlustada; 3) reaalselt kasutatava elamispinna korrastamine teenuse saajale kuuluvate vahenditega üldjuhul üks kord nädalas vastavalt hooldusplaanile, kuid mitte rohkem kui 51 m2; 4) suitsuanduri olemasolu ja korrasoleku kontrollimine, küttekollete töökorras oleku visuaalne hindamine, abivajadusest ning muudest ohukohtadest teenuse saaja ja vajadusel päästeameti 5) riiete ja jalanõude hoolduse ja pesupesemise korraldamine; 6) akende pesemise korraldamine; 10) sotsiaal- ja muu transporditeenuse korraldamine. 2) abistamine ravimite valmis seadmisel manustamiseks. 3) koduloomade eest hoolitsemist (v.a pimeda juhtkoer); 5) õendusabiga seotud tegevusi (nt haavade ja lamatiste hooldus, ravimite määramine jne). (1) Teenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema esindaja vallavalitsusele kirjaliku taotluse. Taotluse võib esitada elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatult. (3) Vajadusel võib vallavalitsus küsida täiendavaid andmeid teenuse taotleja majandusliku olukorra, terviseseisundi või tegevusvõime kohta. (4) Teenuse määramise korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik, kes külastab teenuse taotlejat tema kodus vähemalt kahe nädala jooksul taotluse esitamisest ja hindab teenuse vajadust kinnitatud hindamisjuhendi abil. (6) Sotsiaalvaldkonna ametnik esitab teenuse taotluse koos hindamise tulemuste, täiendavate dokumentide ja omapoolse ettepanekuga valla pereabikomisjonile. Valla pereabikomisjon vaatab läbi laekunud avalduse koos lisadokumentidega ja teeb ettepaneku vallavalitsusele. (7) Teenusele määramise ja selle osutamise tingimused otsustab vallavalitsus oma haldusaktiga 30-ne tööpäeva jooksul taotluse esitamisest. (8) Sotsiaalvaldkonna ametnik teavitab teenuse taotlejat või tema esindajat teenuse määramisest 5 tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast. Teenuse osutamisest keeldumisest teavitatakse teenuse taotlejat või tema seaduslikku esindajat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. (3) Eakad inimesed ja ajutist kõrvalist abi vajavad täisealised inimesed, kellel on olemas perekonnaseadusest tuleneva seadusjärgsed ülalpidajad või kes omavad piisavalt rahalisi vahendeid, tasuvad teenuse eest vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale. (4) Vallavalitsus võib põhjendatud otsusega vabastada isiku täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisel, arvestades teenust vajava isiku sissetulekuid, seadusejärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid. (5) Eakate ja ajutist kõrvalist abi vajavate täisealiste isikute, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Häädemeeste valla territooriumil, kuid asuvad selle territooriumil, tagab teenuse eest tasumise teenuse saaja elukohajärgne valla- või linnavalitsus vastavalt sõlmitud lepingule. (6) Koduteenuse eest tasumise arvestuse aluseks on kalendrikuu. Koduteenuse saaja tasub teenuse eest osutamise kuule järgneval kuu 10. kuupäevaks vastavalt raamatupidamise poolt esitatud arvele. (7) Arvestust koduteenuse osutamise üle teostab vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik, kelle vastutusvaldkonnaks on vallas osutatavate sotsiaalteenuste korraldamine. (1) Teenuse osutamiseks sõlmitakse kirjalik leping, mille osapoolteks on teenuse saaja, vajadusel seadusjärgne ülalpidaja, sotsiaalhooldaja ja vallavalitsus. Kui teenuse osutajaks on füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või hallatav asutus, sõlmib vallavalitsus lisaks teenuse osutamise lepingu juriidilise isikuga. Lepingu allkirjastab vallavanem või vallavanema poolt volitatud isik. (2) Leping sisaldab osutatavate teenuste loetelu, kestust, mahtu ja teenuste osutamise tähtaega. (7) Vallavalitsus lõpetab lepingu teenuse vajaduse lõppemisel, teenuse saaja avalduse alusel või sotsiaalvaldkonna ametniku ettepanekul kui: (2) Sotsiaalhooldajale esitatavad nõuded: 1) sotsiaalhooldaja on soovitavalt kutsealase ettevalmistusega isik. Koduteenust võib osutada vastava ettevalmistuseta sotsiaalhooldaja kutsestandardis kirjeldatud isikuomadustega isik, kes omab valmisolekut vajalike koolituste läbimiseks; 2) teenust ei tohi osutada isik, kelle karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest võib ohtu seada teenuse saaja elu, tervise ja vara; 3) sotsiaalhooldaja lähtub koduteenuste osutamisel käesolevast korrast, sotsiaaltöötaja eetikakoodeksist, koduteenuste osutamise lepingust ja hoolduskavast ning sotsiaalvaldkonna ametniku seadusjärgsetest korraldustest; 4) võimaluse korral osutab sotsiaalhooldaja erandkorras ühekordselt (trauma, haigestumine jms) teenuse saajale teenuseid väljaspool hoolduskava kinnitatud mahtu, kuid teavitab muutunud olukorrast sellest koheselt sotsiaalvaldkonna ametnikku. (1) Tagab koduteenuste osutamise vastavalt lepingule; (2) algatab teenuse saaja olukorra muutumisel lepingu muutmist või koduteenuste osutamise lõpetamist; (3) kontrollib sotsiaalhooldaja tööd ja tegevust teenuse osutamisel; (4) omab õigus vahetada koduteenust osutavat sotsiaalhooldajat, töökoormuse reguleerimiseks või koduteenuse osutamise korralduslikust vajadusest lähtuvalt. (1) Tagab sotsiaalhooldajale kokkulepitud ajal sissepääsu oma majapidamisse ja turvalise töökeskkonna koduteenuste osutamiseks (sh ohutu kodutehnika); (2) kindlustab sotsiaalhooldaja teenuse osutamiseks vajalike vahenditega, kaasa arvatud raha sisseostude tegemiseks ja muudeks rahalisteks toiminguteks; (3) informeerib teenuse osutajat koheselt oma asukoha vahetusest, tervise või elukeskkonna muutustest ja muudest asjaoludest, mis mõjutavad teenuse osutamist; (4) teeb sotsiaalhooldajaga ja teenuse osutajaga koostööd teenuse osutamiseks; (5) on teenuse osutaja ja sotsiaalhooldajaga viisakas; (6) teeb ettepanekuid teenuse osutajale osutatud teenuste suhtes. (1) Koduteenuse osutamise korraldab ja osutatud teenuse üle peab arvestust sotsiaalvaldkonna ametnik (2) Teenuse kasutamise tulemusena säilib või suureneb teenuse saaja võimalikult iseseisev toimetulek. (3) Teenuse tulemuslikkust hindavad teenuse saaja, teenuse osutaja, teenuse pakkuja ja sotsiaalhooldaja. (4) Teenuse väljundiks on koduteenuse osutamise analüüs, mis koostatakse teenuse saajalt saadud tagasiside põhjal. (5) Kõik vaidlused mis tulenevad koduteenuste lepingu täitmisest, samuti küsimused, mis on seotud lepingus reguleerimata, lahendatakse lepingu poolte vahelisel kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus vastavalt seadusele kohtus. (6) Valla eelarvest osutatava teenuse rahastamise üle teostab järelevalvet vallavolikogu revisjonikomisjon.


text: Siin on nimistu isikutest, sõltumata nende ametinimetusest, kes on täitnud riigipea ülesandeid iseseisvas Eestis või edasi kandes Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust okupatsiooniaastatel. Kõigi Eesti alasid valitsenud isikute loend on esitatud artiklis Eesti valitsejad. Eesti Vabariik (1918–1940) Aastatel 1918–1934 puudus Eesti Vabariigis riigipea institutsioon. Riigipea ülesandeid täitis valitsusjuht, kelle ametinimetus oli 1918 Ministrite Nõukogu esimees, 1918–1920 peaminister, 1920–1934 riigivanem. Alates 1922. aastast nimetati riigivanemat välissuhtluses presidendiks. Perioodil 1919–1920 võib riigipeaks lugeda ka Asutava Kogu esimeest August Reid. 9. juulil 1919 jõustunud Eesti vabariigi valitsemise ajutise korra § 9 järgi "Vabariigi seaduslikuks esitajaks on Asutava Kogu esimees; riigiesituse küsimustes on Asutava Kogu esimehel õigus saada vabariigi valitsuselt vastavat informatsioni." Tänapäeval tõlgendatakse seda paragrahvi nii, et riigipea pole mitte Eesti Vabariigi esindaja Asutava Kogu esimees, vaid Asutavale Kogule alluv ja aruandekohustuslik peaminister, kuna riigipea peab ju kellelegi alluma. Aastatel 1934–1937 oli riigipea nimetuseks riigivanem, 1937–1938 riigihoidja ja alates 1938. aastast president. Allpool esitatud tabelis on ära toodud ka need valitsusjuhid, kellel lasusid riigipea ülesanded. Riigipead okupatsiooniaastatel ja eksiilis (1940–1992) Kuna 21. juunil 1940 toimunud juunipöördega võimule tulnud Johannes Varese valitsus ei olnud põhiseaduslik ja ka president Konstantin Päts ei saanud enam vabalt võimu teostada, loetakse riigiõiguslikult presidendi kohusetäitjaks alates sellest kuupäevast viimasena põhiseaduslikus korras peaministri ametit pidanud poliitik Jüri Uluots. Uluots püüdis seaduslikku valitsust Eesti territooriumil taastada nii 1941. kui ka 1944. aastal, kuid tulutult. 20. aprillil 1944 toimus Tallinnas Põhiseaduse paragrahv 46 alusel Valimiskogu protokollitud koosolek, mille kutsus kokku Jüri Uluots peaministrina. Valimiskogust võtsid osa peaminister Jüri Uluots, Riigivolikogu esimees Otto Pukk, Riiginõukogu teine abiesimees Alfred Maurer, sõjavägede ülemjuhataja asetäitja ja sõjaminister Johan Holberg ning Riigikohtu esimehe asetäitjana Riigikohtu vanim liige riigikohtunik Mihkel Klaassen. Valimiskogu konstateeris, et kõik, mis on toimunud pärast 21. juunit 1940, on põhiseadusevastane ja juriidilise väärtuseta ning et Eesti põhiseaduslikud riigiorganid püsivad edasi 16. juuni 1940 koosseisus. Edasi nenditi, et Vabariigi Presidendi asetäitja valimine ei ole kestva okupatsiooni ajal põhiseaduslikult nõutav ja ka mitte otstarbekohane. Vabariigi Presidendi kohuste täitmine on põhiseaduslikult üle läinud peaminister Jüri Uluotsale ja kui temal peaks olema takistusi, siis peaministri asetäitjale. 18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots kui peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis käskkirjaga ametisse Vabariigi Valitsuse, nn Otto Tiefi valitsuse. Uluots lahkus samal päeval Eestis ja siirdus Rootsi, kus kandis edasi Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust. Riigipea eksiilis (nimetatud vahel ka eksiilpresidendiks) ametlik ametinimetus oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis. Need riigipead ei teostanud reaalselt võimu Eesti territooriumil, kuid kandsid edasi Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust. Kuigi ka Nõukogude Liidu koosseisus oli Eesti NSV juriidiliselt (kuid mitte faktiliselt) iseseisev riik, ei arvestata selleaegseid haldus- ja parteiaparaadi juhte iseseisva Eesti riigijuhtide hulka. Eesti NSV aegsete võimukandjate nimistud on esitatud artiklites Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees, Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees ja EKP KK esimene sekretär. Eesti Vabariik (1991–) Eesti Vabariigi nimi võeti kasutusele 8. mail 1990, kuid de facto oli Eesti Vabariik endiselt Nõukogude Liidu poolt okupeeritud. 11. märtsil 1990 otsustas Eesti Kongress, et "iseseisev ja sõltumatu Eesti Vabariik tuleb taastada anneksiooni tühistamise, okupatsioonivägede väljaviimise ja kõrgeima riigivõimu üleandmise teel Eesti Vabariigi põhiseaduslikule rahvaesindusele." 29. märtsil 1990 otsustas ENSV Ülemnõukogu "arvestades eesti rahva selgesti väljendatud tahet Eesti Vabariigi iseseisvuse ja seadusliku riigivõimu taastamiseks tunnistab Eestis NSV Liidu riigivõimu ebaseaduslikkust selle kehtestamise momendist alates ja kuulutab välja Eesti Vabariigi taastamise (restitutio ad integrum); kuulutab välja üleminekuperioodi, mis lõpeb Eesti Vabariigi põhiseaduslike riigivõimuorganite moodustamisega." Eesti Vabariigi iseseisvus kuulutati välja 20. augustil 1991. 28. juunil 1992 võttis Eesti rahvas 1938. aastal jõustunud põhiseaduse alusel rahvahääletusega vastu uue põhiseaduse. Uuele põhiseadusele tuginedes valisid Eesti kodanikud 1992. aasta 20. septembril VII Riigikogu. Pärast esimesi vabu presidendivalimisi astus 6. oktoobril 1992 taas ametisse Eesti Vabariigi president. 6. oktoobril 1992 esines peaaminister presidendi ülesannetes Heinrich Mark Riigikogu ees avaldusega volitsuste lõppemisest. Riigikogu võttis samal päeval vastu avalduse, millega kuulutas Eesti Vabariigi põhiseadusliku Riigivõimu taastatuks. Õigusliku järjepidevuse alusel võttis Heinrich Marga järel riigipea tiitli üle Lennart Meri. Vaata ka Eesti valitsusjuhtide loend Välislingid Eesti riigipead Vabariigi Presidendi kodulehel Riigipeade loend Riigipead


Kus on Aaron Washer minu praegusest elust? Aaron Washeri värskendus - Uudised Kus on Aaron Washer minu praegusest elust? See, mis pidi just olema viieosaline minisari, milles osalesid neli haiglaselt rasvunud inimest, on nüüd a TLC hittsari kaheksa hooajaga. 'Minu 600-naelane elu' on kuulus selle poolest, et näitab inimeste südantlõhestavaid lugusid ja inspireerivat võitlust toidusõltuvusega, et elada pikka ja tervislikku elu. Dokumenteerides nende aastase teekonna dr Younan Nowzaradani programmis (Dr. Now), on saates kujutatud inimese rutiini, toitumist ja nende edusamme kaalulangetamise abistava operatsiooni saamiseks. Aaron Washer, minu 600-naelane elu Aaron Washeri teema oli „Minu 600 naela pikkune elu” 7. hooaeg 12. Jagu lühikokkuvõte on järgmine: „Alates ema surmast on Aaron oma vananeva isa eest hoolitsenud kodus. Kuid toidusõltuvuse tõttu peab Aaron abi saamiseks tugevalt lootma oma isale. Nüüd peab Aaron õppima enda eest hoolitsema, et vältida ennast surnuks söömast. ” Tippkaaluga üle 700 naela oli Aaroni toidusõltuvus muutnud ta peaaegu liikumatuks. Ta ei saanud kõndida ilma suhkruroo toeta ja tema harjutus piirdus jalutuskäikudega kööki ja vannituppa. Oma episoodi ajal tunnistas Aaron, et tema elu oli 'puhas piinamine, sest mul on nii valus'. Oma isast Eugene'ist rääkides ütles ta: 'Mul on endal halvasti, et pean oma 76-aastase isa seda kõike minu eest tegema. Ma olen mures, et see läheb mu isale mingil hetkel liiga palju, kuid see ei takista mind siiski teda [poodlemas] käimast, sest see on ainus viis soovitud toidukaupade hankimiseks. ' Väsinud end koormana tundma ja meeleheitlikult muutuste pärast, läks Aaron dr Now juurde ja otsis oma kehakaalu langetamise reisi alustamiseks meditsiinilist abi. Kus on Aaron Washer praegu? Isa pideval toel suutis Aaron jääda talle antud dieedi ja liikumiskavade juurde, mis viis ta iseseisvalt palju kaalust alla ja sai kaalulangetusoperatsioonile heakskiidu. Tema kogu kaal 315 naela - tänu tahtejõule ja edukale operatsioonile - oli 7. hooaja üks suurimaid. Aastaga tõusis Aaron 718 naelalt 403-le. 'Praegu tunnen end tõesti julgustatuna ja enesekindlalt, kui hästi mul läheb.' Aaron oli oma osa lõpupoole öelnud. 'Ma olin eelmine kord 300-aastaselt laps, nii et praktiline olemine on põnev. Ja ma ei jõua ära oodata, millal saan edasi areneda ja näha kõiki asju, mida saan teha, kui taban oma sihtkaalu. ' Kahjuks sai Aaron varsti pärast oma debüüdi sarjas isikliku kaotuse. Tema isa Eugene sattus haiglasse kohutava jalainfektsiooniga ja kahe nädala jooksul oli ta lahkunud. Aaron avaldas uudise oma ametniku kohta Facebook konto, milles öeldakse: 'Täna hommikul kell 2 hommikul on mu isa tagasi kutsutud isanda juurde.' Kuid tundub, et temaga lähevad asjad praegu hästi. Eelmise aasta detsembris postitas ta ajakohastatud pildi ja mainis, et kuigi tal oli olnud raske aasta, hoidis ta siiski oma tervislikku rutiini ja suhtumist. Ta isegi paljastas, et on uuesti kohtamas käinud ja töötab praegu täiskohaga abihooldekeskuses hooldaja / meditsiinitehnikuna. Juba mõnda aega olen enda kohta midagi värskendanud ja mu teekonna asjad on viimasel ajal olnud hullumeelsed ja ma olen kuidagi olnud... Postitanud Aaron 600 naela elu peal Kolmapäev, 4. detsember 2019 Loodame, et ta jääb õnnelikuks ja terveks ning et näeme teda varsti uuesti saidil Kus nad praegu on? saate järjeosa. uue mängu anime 3. hooaeg öö muuseumis 4 valatud uued inuyasha episoodid


Küpsemad Asiaadid (578)


Urmas Lennuk "Tasa, vaikselt sõudvad pilved..." - Suvel on Saaremaal mönus Urmas Lennuk “Tasa, vaikselt sõudvad pilved...” event_note Teisipäev, 05.03.2019 19:00 1919. aasta veebruaris oodatakse mobiliseeritud noormehi Kuivastusse. Teadmatus ja segadus on suur. Piisab vaid mõne ässitaja ilmumisest, kui aastasadu mõisnike meelevallas elanud rahvas on valmis võitlema oma uue vabaduse eest. Selle nimel ollakse valmis tapma ja tapetud saama. Samal ajal käib Kuressaares valimisvõitlus, mille käigus ununeb Eesti Vabariigi esindajatel taaskord rahvas ning tema heaolu. Aga vastajaid pole. Neid pole kunagi olnud, kui otsitakse uusi tõdesid ja uut õigust. Ainult pilved sõuavad tasa, vaikselt... Ainult lumi langeb tasa, vaikselt... Nii nagu 100 aastat tagasi. * Lavastus põhineb 1919. aasta sündmustel Muhu- ja Saaremaal. Autor Urmas Lennuk Lavastaja Raivo Trass Liikudes tervemaks 2019 – vastlapäeva liug 18:00 Kuressaare tervisepargi kelgumägi, Sport 13:00 Salme Rahvamaja, Kino 19:00 Casino Grand Prix, Muu


text: Helsingi (soome keeles Helsinki, rootsi keeles , soome kõnekeeles Stadi või Hesa) on Soome pealinn ja Uusimaa ajalooline keskus. Helsingi paikneb Soome lõunarannikul Soome lahe kaldal. Pindala on 715,48 km2, millest 214,61 km2 on maismaad ja ülejäänud 500 km2 veealad. Helsingis on üle 300 saare. Helsingis elab 655 281 inimest (31.1.2020). Koos Espoo, Kauniaise ja Vantaaga moodustab ta Suur-Helsingi, kus elab 1 491 845 inimest (2019). Helsingi on Soome suurim linn ja riigi haldus-, äri- ning kultuurikeskus. See on paljude suurte ettevõtete kodulinnaks ja riigi suurim tööandja. Umbes 180 kilomeetrit Helsingist põhja pool asub Tampere, Soome suuruselt teine linn. Linna pikim tänav on Mannerheimintie (5420 m). Haldusjaotus Helsingi jaguneb halduslikult 59 linnaosaks (nummerdatud 01–59) ja 137 asumiks (nummerdatud kolmekohaliste numbritega vastavalt kuuluvusele linnaosadesse). Linnaosad Linnaosade rootsikeelsed nimed kursiivis. Rahvastik Helsingi elanike arv oli 30. aprill 2018 seisuga 645 482. 31. juulil 2011 oli elanike arv 591 892, millest soomekeelseid elanikke oli 83,7%, rootsikeelseid 6,0% ja muukeelseid 10,2%. Helsingi elanikkonnast moodustavad naised 53,4%. Rahvastiku tihedus on 2935 inimest/km2. Meeste keskmine eluiga on 75,1 aastat (Soome keskmine 75,7 aastat), naiste keskmine eluiga on 81,7 aastat (Soome keskmine 82,5 aastat). Helsingi rahvaarv hakkas kasvama 1810. aastatel pärast pealinnaks saamist. Kasv oli pidev kuni 1960. aastateni. 1960ndatel hakkas rahvastiku kasv peatuma, sest pealinnast lõppesid korterid ja inimesed hakkasid asustama äärelinnu Espood ja Vantaad. 1980ndatel pöördus kasvukõver isegi ajutiselt langusesse. 1990. aastatel oli kasv taas positiivne, kuid 2000ndate alguses hakkas rahvastik jälle tasapisi vähenema. Kõige tõenäolisem põhjus on ilmselt kõrge eluasemehind, mille tõttu paljud inimesed asuvad elama pigem Helsingi lähiümbrusesse. Helsingi elanikest on välisriikide kodanikke 21,1% (135 412). Välismaal sündinud on 30,1% (193 255). 33% välismaalastest on teiste Euroopa Liidu riikide kodanikud. Teisi keeli kui soome, rootsi või saami rääkis aastal 2017 209 785 inimest. Kõige rohkem välismaalasi on Eestist (5 900), Venemaalt (5 633), Somaaliast (2 400), Hiinast (1150) ja Taist (680). Kolmandik Soome kõigist immigrantidest elab Helsingis. Ülejäänud Soomega võrreldes on Helsingis palju Aafrika riikide kodanikke, 44% Soomes elavatest aafriklastest elab Helsingis. Sisserändajate töötuse määr on 2,5-kordne võrreldes soomlastest elanikega. Neli viiest uuest kinnipeetavast Helsingis on välismaalased.. Välismaalasi 2017: Teenused Haridus Helsingis asub neli ülikooli: Aalto Ülikool, Helsingi Ülikool, Helsingi Kunstiülikool ja Rootsi majanduskõrgkool Hanken. Õpilasi on nendes ligi 50 000, mis on üle 28% kogu Soome üliõpilastest. Kaitseministeeriumi allüksusena töötab ka Kaitsejõudude Kõrgkool. Lisaks tegutseb kuus kutsekõrgkooli, kus kokku õpib üle 19 000 üliõpilase. Linnas on 215 põhikooli, keskkooli ja täiskasvanute gümnaasiumi ja neis õpib 71 000 õpilast. Neist 30 kooli on rootsikeelsed. Lisaks on inglise-, saksa-, prantsuse- ja venekeelseid koole. Oma emakeele õpetust antakse kokku 40 keeles. Helsingi põhikoolid ja gümnaasiumid on olnud statistika kohaselt aastast aastasse Soomes kõige kõrgemal tasemel. Transport Helsingis on 1000 elaniku kohta 390 autot. See arv on väiksem kui ülejäänud Soomes, mille põhjuseks on Helsingi hästitoimiv ühistransport. Lisaks elab linnas palju üliõpilasi ja noori. Helsingis töötavad tramm (10 liini) ja metroo (2 liini). Helsingi metroo, mis avati 1982. aastal, on maailma põhjapoolseim. Samuti on Helsingis bussitransport ning linnalähiliinidel sõidavad rongid. Aastas tehakse ühistranspordiga umbes 210 miljonit sõitu. Nendest ligi pool tehakse bussidega, ligi kolmandik trammidega ja umbes veerand metrooga. Linna teenindab Vantaa lennujaam, mis on reisijate arvu poolest Soome suurim. See asub Helsingi kesklinnast 17 km põhja pool, Vantaa linnas. Helsingist väljuvad laevaliinid Tallinna, Stockholmi, Gdyniasse, Travemündesse, Rostocki ja Peterburi. Ajalugu Linna rajas 1550 Rootsi kuningas Gustav I Vasa vastukaaluks Tallinnale Vantaanjoe suudmesse. 1551. aastal ehitati jõesaarele kuningahäärber. 1553. aastal ehitati kirik. Plaanist rajada Tallinnale võistleja ei tulnud suuremat välja, sest Helsingi võitles vaesuse, sõdade ja haigustega ja jäi kauaks väikeseks rannikulinnaks. Selle üks põhjus oli ka Tallinna ja Põhja-Eesti vallutamine Rootsi poolt 1561. aastal, mis vähendas kuninga huvi Helsingi vastu. 1710. aastal tappis katk kaks kolmandikku linlastest. Mõnevõrra parandas Helsingi positsiooni Suomenlinna merekindluse rajamine 18. sajandil, kuid ta ei hakanud kasvama suureks linnaks enne, kui Rootsi-Vene sõja tulemusena läks Helsingi 1808 Rootsi võimu alt Venemaa võimu alla. Samal aastal rüüstas linna suur tulekahju. 1811. aastal käskis Venemaa keiser Aleksander I ehitada kogu linna uuesti. Et tsaarile ei meeldinud senise pealinna Turu asukoht liiga lähedal Rootsile ja eriti Stockholmile, siis nimetati 5000 elanikuga Helsingi 1812 Soome Suurvürstiriigi uueks pealinnaks. Linna südameks ehitati ampiirstiilis kesklinn, mis pidi sümboliseerima Soome suurvürsti, kelleks oli Venemaa keiser, võimu. Linna arhitekt oli Carl Ludvig Engel. Turu kuninglik akadeemia, mis oli seni Soome ainus ülikool, toodi 1827 Helsingisse üle. See kinnistas veelgi linna uut rolli. 1900. aastal jagunes Helsingi elanikkond keele järgi rühmadeks nii: soome 50,7%, rootsi 42,5%, vene 4,7%, saksa 0,8%, teised ja teadmata 1,3%. Rootsi keele kõnelejad olid Helsingis 1880. aastate lõpul enamuses, kuid ulatuslik soomlaste sisseränne muutis kiiresti rahvuste proportsioone. 1905. aastaks oli soome keele kõnelejate osatähtsus kasvanud 55 protsendini. 1917. aastal sai Helsingi pärast Soome iseseisvumist Soome Vabariigi pealinnaks. 1918. aastal pidi senat põgenema Soome kodusõja tõttu Vaasa linna. Jätkusõja ajal, 1941–1944 põhjustas pommitamine (sealhulgas Helsingi suurpommitamised) linnale suuri kahjustusi, kuid linna ei vallutatud. 1946. aastal toimus suur haldusüksuste liitmine ning Helsingi piirkond kasvas ligi kaheksa korda. 1952. aastal toimusid Helsingis suveolümpiamängud. Nendest linnadest, kus suveolümpiamängud on peetud, on tänapäeval Helsingi kõige väiksem (ehkki mõni linn on pidanud suveolümpiamänge ajal, mil ta oli väiksem kui Helsingi 1952. aastal). Helsingis on toimunud ka 1983. ja 2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused ning 1971. ja 1994. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus. 2000. aastal oli Helsingi üks Euroopa kultuuripealinnadest. Vaatamisväärsusi Suomenlinna kindlus Hietaniemi kalmistu Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlike monument Helsingi toomkirik (Tuomiokirkko; Carl Ludvig Engel ja Ernst Lohrmann, 1830–1852) Kaljusse raiutud Temppeliaukio kirik Etu-Töölö (Timo ja Tuomo Suomalainen 1969) Sibeliuse monument Taka-Töölö (Eila Hiltunen 1967) kunstimuuseum Ateneum (Theodor Höijer, 1885) Soome Rahvusmuuseum (Herman Gesellius, Armas Lindgren, Eliel Saarinen, 1900–1916) Parlamendihoone (Johan Sigfrid Sirén, 1931) Finlandia-talo (Alvar Aalto, 1971–1975) Seurasaari vabaõhumuuseum presidendiloss (Pehr Granstedt, 1813) Havis Amanda Marssal Mannerheimi ratsamonument Kolme sepa kuju Vaata ka Esplanaadi park Linnanmäki, lõbustuspark Helsingi kesklinnas Senati väljak Helsingi messikeskus Sonera staadion Soome Rahvusooper Soome Rahvusballett Helsingi valimisringkond Itis Helsingi tramm Lastenlinna Tehtaankatu Eesti Heategev Selts Helsingis Svenska Teatern Helsingi raamatumess Viited Välislingid Helsingi linna koduleht Visithelsinki.fi allalaaditav Helsingi reisijuht ja turismiinfo eesti keeles Sinimustvalge Helsingi kaart. Estofennia, Pekka Linnainen, 10. juuni 2013 (eesti ja soome keeles). Soome linnad Pealinnad Uusimaa maakonna vallad Sadamalinnad


text: Suuliselt vastatav küsimus (O-000243/2011), mille esitas(id) Herbert Reul ITRE komisjoni nimel nõukogule: Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas (B7-0641/2011) Suuliselt vastatav küsimus (O-000261/2011), mille esitas(id) Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Jürgen Creutzmann, Heide Rühle, Adam Bielan ja Cornelis de Jong IMCO komisjoni nimel komisjonile: Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas (B7-0653/2011) Herbert Reul ja Malcolm Harbour esitasid suuliselt vastatavad küsimused. Magdalena GajMagdalena Gaj (nõukogu eesistuja) ja Karel De Gucht (komisjoni liige) vastasid küsimustele. Sõna võtsid Lambert van Nistelrooij fraktsiooni PPE nimel, Catherine Trautmann fraktsiooni S&D nimel, Cristian Silviu Buşoi fraktsiooni ALDE nimel, Philippe Lamberts fraktsiooni Verts/ALE nimel, Adam Bielan fraktsiooni ECR nimel, Marisa Matias fraktsiooni GUE/NGL nimel, Juozas Imbrasas fraktsiooni EFD nimel, Angelika Niebler, Marita Ulvskog, Alexander Alvaro, Sandrine Bélier ja Paweł Robert Kowal. ISTUNGI JUHATAJA: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ asepresident Sõna võtsid Pilar del Castillo Vera, Patrizia Toia, Marietje Schaake, Gunnar Hökmark, Petra Kammerevert, Andreas Schwab, Silvia-Adriana Ţicău, Ivailo Kalfin ja Judith A. Merkies. Eelneva registreerimiseta võtsid sõna Petru Constantin Luhan, Ioan Enciu, Jaroslav Paška, Franz Obermayr, Evelyn Regner ja Monika Flašíková Beňová. Sõna võtsid Androulla Vassiliou (komisjoni liige) ja Magdalena GajMagdalena Gaj. Kodukorra artikli 115 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud: Herbert Reul ITRE komisjoni nimel: Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas (B7-0572/2011)


text: August Kitzberg (kuni 1863 August Kits, vestekirjanikuna kasutas varjunimesid Tiibuse Jaak Tiibus ja Tiibuse Mari; 29. detsember 1855 Laatre küla, Halliste kihelkond – 10. oktoober 1927 Tartu) oli eesti kirjanik. Lapsepõlv Augusti lapsepõlv möödus Niitsaadul – Penuja vallas Saate külas, kus nende (Kitse nime kandev) pere aastatel 1857–1871 elas ja kus ta vend Jaan oli koolmeister. Kitzberg kirjutas Penuja kuulsaks oma raamatus "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused". Kui aga koolmeister Jaan valmistas õppevahendite konkursile esimese eestikeelse gloobuse ja sai selle eest auhinna, siis Halliste pastorile ei meeldinud, et eesti mats sellise au osaliseks saab, pani Kitse nimele "berg" lõppu ja muutis s-i z-ks. Kuid Jaan Kitzberg oli rahul: ega nimi meest riku. Vastuolude tõttu Penuja mõisniku Peeter Widriksiga, samuti majanduslikel põhjustel kolisid Kitzbergid Karksi valda Pöögle-Maiele, kus praegu asub Kitzbergi muuseum. Ta töötas 1873. aastast Viljandimaal Pornusel kihelkonnakohtu notari abilisena, hiljem aga Pornusel, Mornas ja Abjas kihelkonnakohtu notarina, seejärel oli Polli ja Pöögle valla kirjutaja ja vabanes venestuse tagajärjel kohast. Siis asus ta Viljandisse Viljandi Põllumeeste Seltsi ökonoomiks ja teotses hiljemini Kuramaal ja Riias, kust lõpuks siirdus Tartu. Mulgimaa, Halliste-Karksi tüübid alates saunikuist ja ulatudes kuni mõisnikeni (Abja mõisnik ja kihelkonnakohtunik, parun Stackelberg) ning olud on andnud ainet tema humoristlikele külajuttudele. Looming Näitekirjanikuna kirjutas Kitzberg algul külalavade jaoks vähenõudlikke naljamänge, tuntumad neist on "Punga-Mart ja Uba-Kaarel" (1894) ja "Rätsep Õhk" (1903; aluseks külajutt "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1892). Pärast kutseliste teatrite tekkimist sai temast üks eesti kunstiväärtusliku draamakirjanduse rajajaid. Vanemuise kutselise teatri avaetenduseks sai 1906. aastal Kitzbergi draama "Tuulte pöörises", järgnesid tragöödia "Libahunt" (1911, ka filmitud) ja draama "Kauka jumal" (1915). Kitzberg on kirjutanud ka lastejutte ja -näidendeid, mälestusi ning vesteid (vestekirjanikuna kasutas ta varjunime Tiibuse Jaak Tiibus). 1924. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanikkude Ühingu auliikmeks. Valik teoseid "Tiibuse Jaak Tiibuse kirjawahetus" (1919) "Valitud näidendid" (1943) "Külajutud" (1921-1923; 1971; 2002) "Libahunt" (1969) "Piibelehe-Neitsi" (1969) "Libahunt. Kauka jumal" (1976) "Lastejutte" (1979; 2002) "Kuri kuningatütar" (1986) "Valik lühijutte ja näidendeid" (1997) "Piibelehe-neitsi ja teisi jutte" (2001) Pseudonüümid August Kitzberg avaldas oma kirjatööde mitmesuguste varjunimede (üle 150) all. Tuntumad neist olid Tiibuse Jaak ja Pipramäe Tõnu. Muid pseudonüüme: A. Koldekivi Abram Haimekvitsh Perlstein Aliide Tiibus. stud. med. Copyright 1922 by Mary Tiibus, Vorbuse Eesti Kirjanduse Seltsi laekahoidja endine Balti Barun Maydem, nüüdne kaskodanik Maydem H. J. Goldstein Haimke Haimke J. Goldstein Halmke Josselowitsch Haimke Josselowitsch Goldstein Haimke Josselowitsch Rosenstein Hans Harju-Hans Harju-Hans, Sinu äritatud Hiiu-taat Hallpää Hi–Ha–He Ichkab Kalning Itsig Sockenschweiss Jaan Vaglaraud Kalja-Pärt Marie T Mäliküla Jaan Jassik parempoolne Wabbrigant Pipramäe Tõnu Pipramäe Tõnu Põld Põllu-vana Riia-Priidu sotsialdemokrat ja asutava kogu liige Tiibuse Jaak (Tiibuse Jaak Tiibus, üks märtür kiriku ja usu eest, kui teda nüüd peaks kohtu kätte antama) Tiibuse Mari Wabrigo märk (Kaits aamert, mul om päälelööja kah) Viraku-Märt Worbuse-Jaak Üks vana tuuletallaja Mälestuse jäädvustamine August Kitzbergi monument asub Karksi-Nuias. Karksi vallas asub ka August Kitzbergi tubamuuseum, mis on ainus Kitzbergi muuseum. Kirjaniku auks kannab tema nime ka varasem Karksi-Nuia Gümnaasium, mis on nüüd August Kitzbergi nimeline Gümnaasium. Tartus asub August Kitzbergi tänav Kuressaares asub August Kitzbergi tänav Tallinnas Nõmme linnaosas asub August Kitzbergi tänav August Kitzbergi sünnikohta tähistab rändrahn. Viited Kirjandus Villem Alttoa, "August Kitzberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 92 lk Villem Alttoa, "August Kitzberg" (suur monograafia). Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 632 lk ""Libahunt" teatris ja kriitikas" (valimik väljavõtteid "Libahundi" kohta kirjutatud artiklitest). Koostanud ja kommenteerinud Ants Järv. Eesti Raamat, Tallinn 1979 Luule Epner, "Kitzbergist Raudsepani: eesti näitekirjandus 1906–1940" (õpik). Koolibri, Tallinn 1997; 2. trükk 2002 Ants Järv, "August Kitzbergi "Tuulte pöörises" 100". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2006 Välislingid Kitsbergi radadel Linda Kaljundi. August Kitzberg "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused", EPL, 2. juuli 2010 Eesti biograafiline andmebaas ISIK - August Kitzbergi pseudonüümid Eesti kirjanikud Maarja kalmistule maetud Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed Sündinud 1855 Surnud 1927


text: Nebulisaator sissehingamine naatriumkarbonaadi efektiivse raviga täiskasvanutel ja lastel - Küsimused - 2020 Soda inhalatsioonipihusti Sooda sissehingamist kasutatakse peamiselt paroksüsmaalse kuiva köha raviks, kuid nad aitavad ka teisi nina- ja suuõõne põletikulisi haigusi. Sissehingamise sooda lahus parandab gripi, nohu, allergilise riniidi seisundit. Sissehingamise ajal niisutatakse ja pehmendatakse ninasõõrme limaskesta kuumutatud niiske auru abil. Sooda vesilahusel on nõrgad leeliselised omadused, neutraliseeritakse limaskesta happesus, mis mõjutab patogeenide elujõulisust. Sooda on tõhus ja ohutu mukolüütiline. Kroonilise bronhiidi sooda sissehingamine leevendab viskoosseid eritisi, mis on kogunenud hingamisteedesse ja ravitakse köha. Juba pärast ühe sooda sissehingamist suureneb väljamineva röga kogus. 2-4 inhaleerimisel soodaga päevas paraneb bronhide läbilaskvus. Soda vedeldab röga, parandab selle eritumist ja seetõttu kasutatakse seda kuivas ja märgas köites. Söögisoodat kasutatakse ka sissehingamiseks, sest see pehmendab kuiv köha ja kui märja köha aitab eemaldada röga hingamisteedelt. Külmumise korral vähendavad joodi, kuuse, piparmündi ja selliste lahustega sissehingatavate õlide sissehingamise nasofarüngeaalse limaskesta põletikku, kuivatab ninaõõne, vähendab turse. Soda sissehingamine toimub kodus tavalise veekeetja ja spetsiaalsete inhalaatorite abil. Auru sissehingamist ei loeta ohutuks. Inhalaatorite kasutamine, mis pihustavad ravimit toatemperatuuril, on vähem traumaatilised ja palju tõhusamad. Igast tüüpi hingamisteede haiguste raviks mõeldud inhalaatoritest peetakse pihustit kõige tavalisemaks seadmeks. See seade pihustab ravimeid väikseimatele hajutatud osakestele, ravib ühtlaselt limaskesta, ei põhjusta laste suhtes vastumeelsust. Seadme teiseks eeliseks on sissehingamise võimalus kõrgendatud kehatemperatuuril, mis on aurude sissehingamiseks vastunäidustatud. Nebulisaatorit kasutatakse siis, kui on vaja ravimi kohalikku, piiratud toimet, ja ravim ei sisene vere. See kvaliteet muudab sissehingamise soodaga läbi eelistatava pihustaja raseduse ajal. Seadme kasutamisel ei ole vanuse vastunäidustusi, sooda sissehingamine läbi nebulisaatori on lubatud isegi lastele kuni aasta. Väikeste laste jaoks on hädavajalik sissehingamise seade bebihaler - seade, mis tagab ravimi täpse doseerimise, sügava tungimise hingamisteedesse ja ravimi ökonoomse kasutamise. Nebulisaatori abil hingavad nad sisse ise valmistatud sooda lahuse, samuti sooda puhverlahuse sissehingamiseks. Naatriumhüdroksiidi inhaleerimiseks läbi nebulisaatori lahjendusainena kasutatavates juhistes on 0,9% naatriumkloriidi lahus (soolalahus). Lahusti viiakse lahjendisse soovitud mahuni. Iseseisvalt valmistatud söögisooda lahus reguleeritakse soolalahusega ka soovitud mahuni. Naatriumhüdroksiidi sissehingamiseks kasutatav sooda lahus valmistatakse kiirusega 1 tl soolalahuse liitri kohta. Soodipuhvrit kasutatakse köha, kähe ja kurguvalu sissehingamiseks. Paremate röga eemaldamiseks bronhiidi korral võib sissehingamine toimuda sooda-puhvri ja eukalüptiõli abil. Soodipuhvri asemel võite valmistada pihustajale sooda lahuse. Soovitatav on kõigepealt sisse hingata soodaga ja pärast 3-4 tundi möödumist - sissehingamine füsioloogilise lahusega, lisades eukalüptiõli kiirusega 10 tilka ühe liitri soolalahuse kohta. Mõningate nebulisaatorite mudelite kaudu ei hingata sisse eeterlike õlidega, sel juhul asendatakse eukalüptiõli taimsete ravimitega "Eukalüpti". Nebulisaatorlahus valmistatakse 15 tilka fütopreparaadi lahjendamisega 0,2 l soolalahuses. Aurusoola sissehingamine Auru sissehingamiseks kasutage inhalaatorit või improviseeritud vahendeid. Lastele ja täiskasvanutele on saadaval spetsiaalsed auru inhalaatorid. Auru inhalaatori eeliseks on võime teha protseduure lahustega, millele on lisatud õlisid. Koduse inhalaatorina saate veekeetja. Kuidas auru sissehingamine toimub Valmistatud lahus valatakse keedukannu ja mõnda korda kokku volditud lehtpaber asetatakse tilgale. Enne auru sissehingamist valmistage käterätik ja turvaline koht protseduurile. Seejärel kergelt leevendage lehtrit, et suurendada efekti, katta peaga rätikuga. Riniidi ravimisel hingake läbi nina. Kõri ravimiseks sissehingatav ja aurutatud hingeaur. Hingamine ei tohiks riideid piirata. Sall, lips tuleks eemaldada, tõmmata särgi krae välja. Võib-olla otsisite teavet külmade sissehingamiste kohta? Lugege üksikasjalikult meie järgmises artiklis. Sissehingamine külma nebulisaatoriga. Eriti tähelepanelikult jälgitakse lapsi menetluse ajal. Lapsed vanuses alla auruga sissehingamine on keelatud ja alla 7-aastased lapsed teevad seda alles pärast lastearsti luba. Laste puhul on sissehingamise kestus 3-5 minutit. Aurusoola sissehingamise korral on silmad suletud. Liiga sageli ei ole protseduur soovitatav, seda piisab hommikul ja õhtul 2-3 päeva järjest, kuni sümptomid on vähenenud. Protseduuri kestus sõltub heaolust, kui halvenemise seisund halveneb, auruga sissehingamine kohe peatub. Soodalahusega lahusel lastakse jahtuda 40-45 o C-ni, tekitatakse sissehingamine 5–10 minutit või vähem, kui heaolu seda võimaldab. Viige protseduur 1,5-2 tundi pärast viimast sööki. Päevas on lubatud kuni 4 sooda sissehingamist. ninaneelu, nina, hingamisteede mädane protsess. Sooda sissehingamise vastunäidustus on selle protseduuri individuaalne talumatus ning allergia allergiatele. Soodalahuseid kasutatakse igasuguse köha korral - kuiva, niiske, allergilise. Sissehingamisel sooda ülakehade ägeda ja kroonilise haiguse korral, soovitatakse sinusiidi, keskkõrvapõletiku, larüngiidi, kurguvalu, kroonilise mandliidi tekkeks. Naatriumi sissehingamist läbi nebulisaatori kasutatakse laste ravimiseks igas vanuses, see meetod ei oma vanusepiirangut. Aurusoola sissehingamise ravimomadused Sissehingamine avaldab lokaalset toimet, leevendab limaskestade põletikku, krambid koos häkkimise köha. Sooja, niiske auru mõjul pehmendab lima ja röga kogunemine ülemistesse hingamisteedesse. Keedetakse kaks klaasi vett, seejärel lisatakse peeneks hakitud küüslauk 2-3 peaga, keedetakse veel mõneks sekundiks ja eemaldatakse pliidist. Küüslaugu keetmisega kastrulis lisage teelusikatäis söögisoodat, mille järel vedelad vahtud. Kas sissehingamine, kaetud rätikuga. Nad hingavad vaheldumisi oma suu ja nina. Pärast naatriumi ja küüslaugu sissehingamist ei saa välja minna. Parim aeg - enne magamaminekut, pärast protseduuri kohe magamaminekut. Liitrisel veel võetakse teelusikatäis sooda ja merisoola. Sooda ja soola sissehingamine aitab köha, parandades röga väljavoolu. Meresool vähendab nina limaskesta paistetust, kõrvaldab nina limaskesta. Sissehingamise lahus saadakse teelusikatäis söögisoodat ja 1-2 tilka joodi alkoholi tinktuuri liitri veega. Joodiga sissehingamine teeb 5-8 minutit. See ravimeetod aitab kaasa nohu, nina, ninakinnisuse, külmumise ja kurguvalu. Kui patsiendi seisund ei parane pärast sissehingamist, köha suureneb, südamelöök kiireneb, pearinglus, on võimatu neid muutusi tähelepanuta jätta. Rääkige kiiresti arsti poole, kui tekib raske valu rinnus, orientatsiooni kadumine, lämbumine. Aurusoola sissehingamist kasutatakse ARVI, ägedate hingamisteede infektsioonide ja bronhiidi esmaste vormide raviks. Köha on keha külma ja kaitsva refleksi esimene märk viiruse välimusele. Haiguse kulgemise hõlbustamiseks on oluline eemaldada röga ja lima - selleks kasutatakse sooda sissehingamist. Menetluse eeliseks on juurdepääs. Soodatoode on igas kodus ning lahendust on lihtne teha ja sisse hingata kodus, isegi kui te seda esimest korda teete. Rahaliste vahendite kasutamine ei kahjusta keha. Seetõttu näidatakse isegi lastele sooda sissehingamist, mis aitab kõrvaldada kuiva, märja ja allergilise köha. Soda toimib limaskestale kohapeal ja selle mõju suureneb. Soodatoode on loomulik antiseptik. Regulaarne loputamine suuõõne lahusega kõrvaldab nakkused, hoiab ära hamba lagunemise, aitab ravida periodontaalhaigust. Stenokardia korral leevendab ravim higistamist kurgus, vähendab valu sümptomeid. Laste ja rasedate naiste jaoks on sissehingamiseks mõeldud sooda alternatiiviks keemilistele ravimitele. Kas inhaleeritav nebulisaator. Imikute jaoks on babihaler saanud täna hädavajalikuks seadmeks. See "nutikas" seade annab hingamisorganitele otsese löögiga doseeritud auru, säästes majanduslikult lahendust. Täiskasvanutele ja lastele apteekides müüakse pihustiga töötlemiseks spetsiaalset sooda puhvrit, mis on ette nähtud lahustamiseks soolalahuses. Selliste annusvormide kasutamise eelised on, et inhaleerimine on näidustatud isegi siis, kui patsiendil on kõrge temperatuur. Protseduuri jaoks on parem kasutada nebulisaatorit. Kui majas sellist seadet ei ole, kasutatakse sissehingamiseks pikaajalise pihustiga teekannu, valatakse kuuma keedetud vett ja lahustatakse sooda. Seejärel valmistatakse paksust kartongist lehtri, asetage see teekannu ninale ja hingake läbi paari. Kui te kasutate sooda sissehingamist esimest korda, pidage meeles protseduurireegleid: Ärge hingake keeva veega või keeva veeauruga - nii saate limaskesta põletada. Ärge tehke arütmia, kõrge vererõhu, veresoonte spasmide ja krooniliste kopsuhaiguste protseduuri. Sissehingamine on soovitatav vähemalt tund pärast sööki või enne söömist 1,5-2 tundi. Ei ole soovitatav hingata läbi nebulisaatori paari sooda lahuses rohkem kui kaks korda päevas. Alla 1-aastaste laste puhul ei toimu protseduuri. Kui toidupuhvri asemel kasutatakse sooda, on täiskasvanute annus 300-350 ml, lastele arvutatakse see sõltuvalt vanusest ja kehakaalust. Kui nebulisaatorit ei kasutata, valatakse sissehingamisel kuum vesi veega. Hingake ainult auruga, jahutatud lahusel ei ole mingit mõju. Valmistage lahus veetemperatuuril mitte üle 50-55 ° C. Laste puhul teostatakse auru sissehingamine 30-35 ° C juures. Menetluse kestus on 3-5 minutit ja täiskasvanutele 8-15. Pärast sissehingamist on rangelt keelatud minna ja rääkida tund aega. Niipea kui on positiivne mõju ja seisund paranenud, peatatakse protseduurid. Fakt on see, et sooda regulaarne kasutamine kuivatab limaskesta. Võite valmistada sooda lahuse, lisades ühe liitrini vett supilusikatäis ja lisakomponente. Siin on retseptid naatriumisisaldusega inhalatsioonilahuste valmistamiseks: Küüslaugu - 5-6 keskmise viiludega tükeldatakse, valatakse 1 liiter keedetud vett ja keedetakse pliidile, keedetakse 3-5 minutit. Jahutage puljong ja lisage 1 spl. lusikatoodet. Protseduur on kasulik külma, köha, kurguvalu korral. Seda tehakse 2 korda päevas 8-10 minutit. Samal ajal hingatakse auru läbi nebulisaatori nina kaudu ja see väljub suu kaudu ja seejärel vastupidi. 1 liitri kuuma keedetud veega lisatakse 2-3 tilka joodi ja 1 spl. lusikatoodet. Seda kasutatakse kongestiivse ja kuiva köha ravimiseks külma külma korral. Joodiga inhaleerimise sagedus on kaks korda päevas 10 minuti jooksul. 1,5 liitrit vett lahustatakse liitris vees. sooda ja soola. Tööriist aitab nohu, tonsilliiti, larüngiiti. Sooda ja soola sissehingamine aitab kaasa allergilise riniidi ravile. Halva külma korral kasutatakse nasofarünnit loputamiseks. Pihustiga on vaja teha protseduure, kaasa arvatud sooda lahusega sissehingamine, alles pärast konsulteerimist oma arstiga. Tööriist on näidustatud protseduuride ja täiskasvanute, laste ja hingamisteede põletikuga, millele on lisatud kuiv köha. Mõnikord ei anna sooda soovitud efekti ega põhjusta tüsistusi. Kui köha pärast sissehingamist suureneb, suureneb rõhk või pearinglus, pöörduge kohe arsti poole. Kui te kaotate teadvuse või teil on tugev valu rinnus, helistage kiirabi.


"Tuul oli väga kõva ja kask kõikus tugevalt - ju nautis loom kiikumist," oletas Rainer Tobreluts, kes tegi ilvesest mitu ülesvõtet, vahendas Elva24. Tobreluts märkis, et uudis ilvesest levis eile õhtupoolikul Elvas kiiresti ja väga palju inimesi läks looma uudistama, seetõttu polnud kaslasel Tobrelutsu sõnul võimalustki puu otsast valgel ajal alla tulla. Õhtul kella seitsme paiku oli loom ikka veel sama koha peal. Linnaelanik Helve Uusna sõnul paistis loom olevat tähelepanust üsna häiritud. "Õnneks, nii nagu oligi arvata, on öösel ilves siiki puu otsast alla saanud, sest täna hommikul teda enam seal ei olnud," sõnas Tobreluts.


Koolipäeva nõudeid vaaginud töörühma juht tõrjus haridusministeeriumi kriitikat | Eesti | ERR Koolipäeva nõudeid vaaginud töörühma juht tõrjus haridusministeeriumi kriitikat ({{contentCtrl.commentsTotal}}) {{1548769860000 | amCalendar}} Tahvel. Autor/allikas: ERR Sotsiaalministeeriumis kooli päevakava puudutava määruse kohendamiseks kaks aastat koos käinud töörühma juht Triin Toomesaar ei olnud nõus haridusministeeriumi kriitikaga, et valmiv eelnõu tegeleb ülereguleerimisega. Tema sõnul lähtuti koolilaste tervisest ning muudatused peaksid koolidele palju paindlikkust pakkuma. Ühiskonnas vastakaid arvamusi esile kutsunud eelnõu kohaselt algab koolipäev kõige varem kell üheksa, välja arvatud siis, kui hoolekogu teisiti otsustab, kahes vahetuses õpet peaks üritama vältida, söögivahetund pikeneb 30-minutiliseks ning koolikoti raskuse eest jaguneb vastutus kodu ja kooli vahel. Haridusministeerium leiab aga, et plaanitavate muudatuste põhiprobleem on ülereguleerimine, sest koolid peaksid saama ise otsuseid teha. Lisaks teatas haridusministeerium, et sotisaalministeerium võiks oma määruses piirduda mõistetega, mida teised õigusaktid ei puuduta. Toomesaar ütles ERR-ile määruse vajalikkust põhjendades, et kooli päevakava on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses defineeritud väga üldsõnaliselt. "Ühest küljest annab see koolidele vabad käed, väga palju autonoomiat otsustada, mis kell koolipäevaga alustada, kuidas tunde vaheldada, kuidas see koormus on jaotunud. See, mis on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kirjas, on väga-väga üldsõnaline," rõhutas ta. Sotsiaalministri praegune määrus kehtib juba 2001. aastast ja täpsustab just tervist puudutavaid kriteeriume, nagu tundide alguskellaaeg, koolikoti raskus ja lubatud kontrolltööde arv päevas, et laste tervis oleks kaitstud. "Töörühma liikmed on öelnud haridusministeeriumile, et kui nad soovivad ja suudavad panna need töörühma ettepanekud sisse mõnda oma haldusalas olevasse dokumenti /.../, siis oleme neile ettepanekutele avatud. /.../ Aga haridusministeerium pole nende kahe aasta jooksul, mis see töörühm on koos käinud, teinud ühtegi ettepanekut, kuidas teisiti edasi minna," lausus Toomesaar. Ülereguleerimise etteheite kohta märkis ta, et sihtasutuse Kiusamisvaba Kool juhina kuuleb ta haridusministeeriumilt sellist reaktsiooni pidevalt - ei ole võimalik rohkem reguleerida, koolid peavad olema autonoomsemad ja seepärast ei saa ka üht või teist sätet paremini sõnastada. Töörühmas osalenud tervisekaitsjad tõid aga Toomesaare sõnul välja, et kui üldse piirangud ära võtta, võib koolides, kus juba praegu valitseb suur ruumipuudus ja õpitakse kahes vahetuses, tekkida kiusatus alustada tunde näiteks 7.30, et teise vahetuse lapsi paremini kooli mahutada. Või kui kaotada koolikoti raskuse piirangud, vabastab see kooli üleüldse mõttest, kui palju see võiks kaaluda. "Ideaalses maailmas me suudame tõesti ise õpetajate, koolipidajate ja lapsevanematena need asjad paika panna, aga elu on näidanud, et mõnikord pole isegi määrusest kasu, on vaja muuta seda, täpsustada ja parandada," lausus töörühma juht. Seejuures tunnistas ta, et koolipidajatele on kahes vahetuses õppe kaotamine suur väljakutse. Töörühmas arutati isegi varianti, et selline asi üldse ära keelata, aga kompromissina pandi paika, et koolid saavad võimaluse oma eelistused siiski hoolekoguga läbi rääkida ning see võiks olla esimene samm panna koolid selles suunas mõtlema, et kahes vahetuses õpe võiks jääda ajalukku. "Tahaks rõhutada, et töörühm on oma ettepanekutes lähtunud väga tugevalt koolilaste tervisest, kuna erinevad uuringud näitavad, et meil on ülekaalulisuse, vähese liikumise, koolirõõmu ja unevaegusega väga erinevaid muresid. Töörühm alustas tööd nende mõtete ja murede kaardistamisest ja toetus oma töös muu hulgas uuringutele, soovitustele ja näidetele, mida on mujal katsetatud või kasutusele võetud," lausus Toomesaar. "Need ettepanekud peaksid võimaldama koolidele väga paljudele paindlikkust, soovi korral on võimalik jätkata täpselt nii, nagu seni on, võib-olla ainult mitte söögivahetundi puudutavas osas. Aga töörühm sooviks, et me liiguksime kaasaegsema koolikeskkonna poole, mis arvestab laste tervisega märksa rohkem," lisas ta. Haridusministeerium saatis ainsana eelnõule vastulause Haridusministeerium väljendas Toomesaare sõnul ka töörühma arutelude käigus oma pahameelt, aga kuna vastuseis oli pigem vähemuses, siis sai kokku lepitud kompromissid, mis enamikule töörühma liikmetest sobisid. Tagasisidet ootas töörühm oma ettepanekutele esmaspäevani ning teisipäevahommikuse seisuga on eelnõule tulnud ainult üks vastulause, mis pärineski haridusministeeriumilt. "Paar töörühma liiget võtsid selle peale omakorda vaevaks saata toetuskirjad, et neil parandusettepanekuid ei ole ja neid üllatab või tekitab neis segadust haridusministeeriumi reaktsioon," lausus Toomesaar. "Töörühm, välja arvatud haridusministeerium, näib olevat hetkel pakutud sõnastusega rahul." Nüüd liigub eelnõu kooskõlastusringile ning sotsiaal- ja haridusministeerium saavad selle üle veel edasi vaielda. Ka koolijuhtide ühendus on Toomesaare sõnul andnud mõista, et soovib kooskõlastusringil parandusettepanekuid teha. Seda, et eelnõu hakkaks kehtima juba 1. septembrist 2020, nagu sotsiaalministeerium kavandas, ei pidanud Toomesaar ebarealistlikuks, kuid märkis, et see sõltub edasistest parandusettepanekutest ja sellest, kas asi jääb pärast valimisi venima või mitte. "Ma usun, et tahtmise korral on see realistlik, aga kui vastuseis on ülisuur, peab natukene mõtlema," tõdes ta. Sotsiaalministeeriumis koos käinud töörühma kuulusid sotsiaalministeeriumi, haridusministeeriumi, Innove, Eesti Õpilasesinduste Liidu, Lastekaitse Liidu, Eesti Õpetajate Liidu, Eesti Haridustöötajate Liidu, õiguskantsleri büroo, Eesti Koolipsühholoogide Ühingu, Eesti Koolijuhtide Ühenduse, Tervise Arengu Instituudi, terviseameti, SA Kiusamisvaba Kooli, SA Noored Kooli ja Tartu Ülikooli liikumislabori esindajad. koolipäeva pikkuskoolipäeva alguskoolipäeva reguleeriv määrus


5. Kui I lisas nimetatud osalistele, kes lähevad üle turumajandusele, on kohustuste täitmise alusaasta või -periood määratud osaliste konverentsi teise istungi otsusega 9/CP.2, lähtuvad talle käesoleva artikliga ettenähtud kohustusi täites sellest alusaastast või -perioodist. I lisas nimetatud muu osaline ja osaline, kes läheb üle turumajandusele ning kes ei ole konventsiooni artikli 12 alusel esimest teadet esitanud, võib protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile teatada, et seda artiklit kohaldades lähtub ta muust alusaastast kui 1990. Teate heakskiitmise otsustab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.