Kliinikumi vereloome tüvirakkude siirdamispatsientide elulemus on võrdsel tasemel teiste Euroopa siirdamiskeskustega Euroopa Vereloome Tüvirakkude Siirdamise Assotsiatsioon viis 2020. aasta lõpus ja 2021. aasta alguses läbi võrdlusuuringu 2013–2016. aastal vereloome tüvirakkude siirdamise läbinud patsientide jälgimise ja 1-aasta elulemuse kohta. Uuring näitas, et autoloogse ehk patsiendi enda tüvirakkkude siirdamise puhul on Kliinikumi tulemused paremad kui Euroopa keskmine; allogeense ehk doonorilt vereloome tüvirakkude siirdamise puhul aga teistega samal tasemel. Kliinikumi patsientide 1 aasta elulemus on 94% autoloogse siirdamise ja 75% allogeense siirdamise puhul. „Tegemist oli esmakordse võrdlusuuringuga ning selles said osaleda ainult keskused, kus esimesel siirdamisjärgsel aastal oli siirdamiskeskuse jälgimisel rohkem kui 80% siiratud patsientidest. Tartu Ülikooli Kliinikumis oli see 99%. Me püüame oma patsiente siirdamise järgselt jälgida läbi terve nende elu,“ selgitab dr Ain Kaare, hematoloogia-onkoloogia kliiniku hematoloogia ja luuüdi transplantatsiooni osakonna juhataja. Allogeenseid vereloome tüvirakkude siirdamisi viiakse Eestis läbi ainult Tartu Ülikooli Kliinikumis. Dr Kaare tõstab esile just allogeense siirdamise patsientide ühe aasta elulemuse sarnasust Euroopa keskuste keskmistega, kuivõrd tegemist on äärmiselt kompleksse ja keerulise raviga. Uuringus võeti arvesse patsientide diagnoosi ning nende seisundit siirdamisele minnes. „Elulemust mõjutavad erinevad tegurid – patsientide valikukriteeriumid, siirdamisjärgsed komplikatsioonid ning nende ravi,“ toob dr Kaare välja. Seda, miks meie tulemused allogeense siirdamise puhul Euroopa keskmisega võrdsed ning autoloogse siirdamise puhul keskmisest paremad, väga detailselt välja tuua ei saa, sest iga keskus nägi teiste tulemusi anonümiseeritult. „Sellised riikide ülesed võrdlusuuringud on Tartu Ülikooli Kliinikumile äärmiselt vajalikud, võimaldavad hinnata meie ravikvaliteeti ja -tulemusi rahvusvahelises mõõtmes. Hematoloogia ja luuüdi transplantatsiooni osakonna töötulemuste üle on siiralt põhjust uhke olla. Saavutatud maailmatase on aastakümnete pikkuse prof Hele Everausi poolt alustatud ning dr Kaare poolt jätkatud järjekindla arendustöö tulemus,“ kommenteeris juhatuse liige, teadus- ja arendustegevuse juht prof Joel Starkopf. Tartu Ülikooli Kliinikumis viidi 2020. aastal läbi 50 vereloome tüvirakkude siirdamist, mis on seni suurim siirdamiste arv aastas. „Vereloome tüvirakkude siirdamiste arvu kasv on selge trend,“ kinnitab dr Kaare. Siirdamiste arvu tõusis ka vaatamata COVID-19 pandeemiale. „Meie töö jätkus ka koroonakriisi tingimustes. Kõik patsiendid, kes vereloome tüvirakkude siirdamist vajasid, selle ka said. Siirdamiste arvu tõusu taga on peamiselt see, et seda ravimeetodit kasutatakse üha vanematel inimestel. Tänu enam kui 25-aastasele tüvirakkude siirdamise kogemusele julgeme nüüd ravile võtta märksa vanemaid inimesi, kõige vanem patsient on praeguseks olnud 75-aastane,“ selgitab dr Kaare siirdamiste arvu tõusu. 2020. aastal läbi viidud vereloome tüvirakkude siirdamistest olid 19 allogeensed siirdamised registridoonorilt, 7 allogeensed siirdamised sugulasdoonorilt, 22 autoloogsed siirdamised ehk siirdamised patsiendi enda tüvirakkkudega ning 2 haploidentsed siirdamised ehk siirdamised vanema(te)lt. Käesoleva aasta esimese viie kuuga on kliinikumis viidud läbi juba 23 vereloome tüvirakkude siirdamist. Lisainfo: Dr Ain Kaare, hematoloogia-onkoloogia kliinik Ain.Kaare@kliinikum.ee Tel: 5331 9562 Täna, 28. mail pannakse nurgakivi Tartu Ülikooli Kliinikumi meditsiinilinnaku uutele ravikorpustele, sealhulgas uuele lastehaiglale. Uute korpuste eeldatav valmimise aeg on pooleteise aasta pärast. Maarjamõisa III ehitusjärgu käigus rajatakse uued M-korpus ning C-korpus. M-korpus ehk tulevane lastehaigla paikneb endise erakorralise meditsiini osakonna parkla asemel ning on ühendatud G- ja H-korpusega. „Kuue maapealse korrusega lastehaigla ehitamise üks eesmärk on koondada lastega seotud ravitöö kliinikumi peamajja, mis võimaldab teha ravitööd kompaktselt ühes kohas,“ tutvustas Tartu Ülikooli Kliinikumi projektijuht Toomas Kivastik. Uues lastehaiglas on paremad tingimused haiglaraviks, aga ka päevaraviks ning ambulatoorsete vastuvõttude jaoks; oluliselt paranevad võimalused radioloogiliste ja teiste uuringute tegemiseks ning koostööks haigla teiste üksustega. „Lastehaigla kolmandale korrusele tulevad nii lasteintensiivravi- kui ka vastsündinute osakonna palatid. Nii on neil osakondadel samalt korruselt ühendus sünnitustubadega juhuks, kui vastsündinu vajab üleviimist lastehaiglasse,“ selgitas Kivastik. C-korpus ehitatakse aga endise hoone asemel, mistõttu vana hoonetiib lammutati. Neljakorruselisse C-korpusesse seatakse sisse uus operatsiooniplokk ja kõrvakliinik, samuti hakatakse seal tegelema naistekliiniku perekeskuse külastajate ning näo- lõualuudekirurgia eriala patsientidega. Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul on uute ravikorpuste ehitamine erakordselt oluline sündmus Tartu linna ja kogu Eesti jaoks. “Uue haiglakompleksi valmimine tõstab kliinikumi maailma tipptasemele ka ravikeskkonna osas. Eriti hea meel on uue lastehaigla üle, sest kõige pisemate patsientide ravitingimused paranevad oluliselt,” ütles Klaas. „Uued kaasaegsed ravikorpused on oluline samm patsiendikesksuse suunas, pakkudes tänapäevastele standarditele vastavat ravikeskkonda nii väikestele kui suurtele patsientidele turvaliseks ja võimalikult mugavaks haiglas viibimiseks. Samas ei piisa selle saavutamiseks ainult uute hoonete ehitamisest, vaid esile tuleb tõsta ka meie majades ravitööd tegevaid tervishoiutöötajaid, kelle töö- ja olmetingimuste kaasajastamine sama oluline on,“ sõnas Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees Priit Perens. Gerd Müller, Nordecon AS juhatuse esimees: „Tartu Ülikooli Kliinikumi meditsiinilinnaku ehitustööd on langenud huvitavale ajajärgule, mil tervis ja meditsiiniteenus on kogu maailmas tähelepanu keskpunktis. Pandeemia tingimustes tegutsevas haiglakompleksis ehitamine on suur vastutus ja väljakutse. Aitäh hea koostöö eest tellijale ja mul on eriliselt hea meel, et saame kontserni poolt panustada siin Nordeconi ja Embach Ehituse ühiste jõududega.“ Tartu Ülikooli Kliinikumi M-korpuse brutopinna suurus on ligikaudu 20 000m2 ning C-korpusel 13 600m2. Uued ravikorpused valimivad 2022. aastal ning nende eeldatav kogumaksumus koos seadmete ja mööbliga on ligikaudu 70 miljonit eurot, mida kaasrahastatakse Euroopa Liidu poolt Euroopa Regionaalarengu Fondis projekti „SA Tartu Ülikooli Kliinikumi juurde- ja ümberehituse III ehitusetapp“ (struktuuritoetuse riikliku registri tunnusnumber 2014-2020.2.04.17-0071) raames. Kliinikum sõlmis uute korpuste ehitustööde peatöövõtulepingu AS-ga Nordecon, kes osales hankel ühispakkumisega koos tütarettevõttega Embach Ehitus. Ehitusprojekti koostasid Sweco Projekt AS ja Architecture Workshop Finland OY. Videoklippi uute korpuste valmimisest saab vaadata SIIT. Info ajakirjanikele Tartu Ülikooli Kliinikumi meditsiinilinnaku III ehitusjärgule nurgakivi panemise tseremoonia toimub 28. mail kell 14:00 ehitatava M-korpuse I korrusel (L. Puusepa 8). Sündmusel osalevad tervise- ja tööminister Tanel Kiik, Tartu Ülikooli rektor prof Toomas Asser, Tartu linnapea Urmas Klaas, Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees Priit Perens, Tartu Ülikooli Kliinikumi ja Tartu Ülikooli lastekliiniku juhataja prof Vallo Tillmann, AS Nordecon juhatuse esimees Gerd Müller, projekteerija esindajatena AW2 Architects arhitekt ja Tallinna esinduse juht Berit Freivald ja SWECO Projekt AS juht Keijo Vaher ning omanikujärelevalve esindajana Sweco EST OÜ juht Toomas Rapp. Sündmus orienteeruv kestus on tund aega. Kohapeal on võimalus intervjuudeks. Teate edastas: Helen Kaju, kommunikatsiooniteenistus Helen.Kaju@kliinikum.ee Tel: 5331 9423 Igal kevadel tunnustab Meditsiiniteaduste valdkonna Üliõpilaskogu (MVÜK) parimaid õppejõude, kes juhendavad tudengeid kliinikumis. 2020. aastal valisid arstitudengid parimaks arst-õppejõuks professor Joel Starkopfi ning hambaarstitudengid parimaks hambaarst-õppejõuks dr Marjo Sinijärve. Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi üliõpilaskogu sõnul kirjeldavad üliõpilased professor Joel Starkopfi ausa, siira ja särasilmse, tudengisõbraliku ning lõbusa õppejõuna, kes suudab samaaegselt olla professionaalne, tarkusest pakatav, kaasahaaravalt õpetav ning tekitada tudengites erialast huvi. „Tema praktilised tunnid on edasiseks arstikarjääriks ääretult kasulikud ning seejuures väga kaasahaaravad, tal on eriline võime panne tudengeid mõttega kaasa töötama. Ka e-õppe ajastul suutis prof Starkopf meisterlikult korraldada auditoorseid praktikume, mida tudengid äärmiselt kõrgelt hindavad,“ vahendasid tudengid. Kommentaar, professor Joel Starkopf: Üliõpilaste tunnustus on igale õppejõule kindlasti oluline ja innustav. Koroona-aastal saime ülikiiresti kasutusele võetud e-õppe metoodikad, mida alles hiljaaegu enda jaoks oluliseks eesmärgiks seadsime. Aga see aasta õpetas ka senisest rohkem mõistma kontaktõppe vajadust ja väärtust. Saime üheselt kinnitust, et ekraani vahendusel arstiks ei õpita. Nüüd, kevadel uuesti praktikume alustades, oli aga rõõm tõdeda nii üliõpilaste kui ka õppejõudude poolset entusiasmi ja pühendumust. Loodan väga, et kõigi koroona-aasta raskuste kiuste on üliõpilased saanud väärtuslikke „ekraaniväliseid“ õppetunde, tänu millele neist kujunevad väärikad arstid. Üliõpilaste avatus ja uudishimu on edasiviiv jõud ka kogenud kolleegide jaoks, seega – head üliõpilased, suur tänu nende õppetundide eest! Head eesseisvat lõpueksamit! Parimat hambaarst-õppejõudu dr Marjo Sinijärve kirjeldavad hambaarstiteaduse instituudi üliõpilaskogu tudengid kui motiveerivat, rõõmsameelset ja toetavat õppejõudu, kelle praktikume oodatakse. „Õppejõu positiivne ja õppimist soodustav hoiak muudab praktikumid tudengite jaoks väga nauditavaks. Dr Sinijärv on oma töös põhjalik, kuid samal ajal leiab aega kõigi tudengite jaoks. Tema praktikumis ei pea muretsema sellepärast, kui miski läheb esimesel korral valesti. Õppejõud mõistab, et vajalike oskuste omandamine võtab aega ning julgustab järgmisel korral paremini tegema,“ kirjeldasid tudengid. Kommentaar, dr Marjo Sinijärv: Ajal, mil õppetöö toimub erilistes tingimustes ja uudseid metoodikaid rakendades, on selline tunnustus väga ootamatu. Tajun, et tippsooritus õppejõuna pole vaatamata kõigi osapoolte ühisele pingutusele olnud seetõttu alati võimalik ja kaasnenud on ülemäärane stress. Seetõttu tänan väga tulevasi kolleege ja soovin, et nende teadmishimu iga aastaga (isegi lõpetamise järgselt) muudkui suureneks. Õppejõuna olen püüdnud üle võtta ja edasi arendada neid õpetamismeetodeid, mida tudengina kogesin. Lisaks proovinud aidata kaasa üliõpilases arusaamise, et patsient on üks tervik ning suutervis üldtervise lahutamatu osa, tekkele. Nähes praktikumis tulevast arsti põhjalikult ja keskendunult teostatava juures olevana, ravitegevusi läbi mõtlevana, kaastöötajaid ja patsiente austavana, olen suutnud oma rolli õppejõuna täita. Hea tõde, mida ikka ja jälle üliõpilastele meelde tuletan, on see, et meie jaoks võib patsient olla päeva kümnes, kuid patsiendi jaoks oleme ilmselt selle päeva ainsaks arstiks. Seda meeles pidades on patsiendi ja arsti koostöö tõhus. Neinar Seli poolt Tartu Kultuurkapitali juurde asutatud meditsiini valdkonna alakapitali eesmärgiks on anda hoogu Tartu Ülikooli Kliinikumi teadustööle ning Eesti meditsiini edendamisele. Neinar Seli stipendiumit antakse välja kahes kategoorias neile autoritele, kes on märkinud oma töökohaks Tartu Ülikooli Kliinikumi. Stipendium viimasel viiel aastal enim teadusartikleid publitseerinud autorile antakse välja mitte sagedamini kui kord viie aasta jooksul ning selle suuruseks on 4000 eurot. Ajavahemiku 2016–2020 aastate arvestuses pälvib stipendiumi androloogiakeskuse direktor prof Margus Punab. Prof Margus Punab: Tulenevalt nii nimest, Tartu Ülikooli Kliinikum, kui ka kliinikumi enda poolt sõnastatud eesmärkidest, on meditsiinialane teadustöö üheks kliinikumi tegevuse alustalaks. Kliinikum vastutab väga suures osas kogu biomeditsiini teadus- ja innovatsioonitegevuse eest Eestis. Androloogiakeskusel on topelt vastutus, sest me oleme ainsad oma erialal terviklikku spetsialiseeritud tervishoiuteenuse osutajad Eestis. Lisaks oleme keskuse loomisest peale kuulunud Euroopa Androloogia Akadeemia kliiniliste, koolitus ja teaduskeskuse ritta, mis paratamatult sunnib meid ennast võrdlema mitte Eesti-siseselt, vaid eelkõige oma eriala tippkliinikutega kogu Euroopas ja laimaltki. Täna võib öelda, et teadus-arendustegevus on meestekliiniku jaoks loomulik, igapäevane rutiin, milles osalevad ja millesse panustavad kõik keskuse töötajad sekretärist alates ja juhini välja. Tänapäeva teadus pole ammu enam üksiktegijate põlve otsas nokitsemine, vaid meeskonnatöö. Seega võtan seda preemiat kui tunnustust kogu meie kollektiivile. Tänan kõiki androloogiakeskuse töötajaid, kes on oma igapäevase panusega teinud meie tänase teaduskultuuri võimalikuks! Teise stipendiumi, mis antakse välja viimase kalendriaasta ehk 2020. aasta teaduspublikatsioonide eest, pälvis kliinikumi kliinilise geneetika keskuse juhataja professor Katrin Õunap. Viimase kalendriaasta teaduspublikatsioonide stipendiumi suurus on 2000 eurot. Prof Katrin Õunap: Minu töögrupi teadustöö on viimastel aastatel olnud suunatud uute haruldaste haiguste avastamisele. Ülegenoomsete analüüside nagu eksoomi, genoomi, metaboloomi ja transkriptsiooni uurimine koostöös MIT Harvardi Ülikooli Broadi Instituudiga on andnud suuri võimalusi Eestis senini veel ebaselge etioloogiaga haigusjuhtude lahendamiseks. Selle tulemusena on viimastel aastatel kogu maailmas keskmiselt iga aasta avastatud ligikaudu 250 uut haruldast haigust ja mul on väga hea meel, et ka Eesti teadlased on teatud osas saanud sellesse panustada. Loomulikult saab see võimalikuks ainult tänu rahvusvahelisele koostööle ja koostööpartnerite leidmiseks kasutame erinevaid andmevahetusplatvorme oma tulemuste alusel partnerite leidmiseks. Minu eriline tänu kuulub oma töögrupi liikmetele, iseäranis kaasprofessor Tiia Reimand ja Sander Pajusalule ning teaduritele Karit Reinson, Tiina Kahre, Mari-Anne Vals ja Kai Murule. Entusiasmi leida aega teadustööks kliinilise töö kõrvalt annab suur soov avastada midagi uut ja selle läbi abistada patsiente nii riski hinnangute andmisel kui ka ravi võimaluste pakkumisel. 2020. aastal laekus kliinikumile tagasisidena 578 tänuavaldust. Enim patsientide tänusõnu pälvisid dr Epp Heinola ja dr Jaan Eelmäe Tartu Ülikooli Kliinikumi närvikliinikust. Dr Jaan Eelmäe: „Jään oma 7–8 aastat tagasi sama tunnustuse puhul öeldu juurde – tunnustuse on väärinud kogu osakond. Mis puutub seekordse tunnustuse saamisesse, siis see on suhteliselt üllatav, sest aasta on olnud väga omapärane oma epidemioloogilise mustri tõttu. See tähendab, et oleme pidanud paljusid haigeid ebameeldivalt üllatama järjekordade edasilükkamisega, mis pigem võiks ähvardada hoopis rohkemate kaebustega. Teisalt saab sellise tunnustuse kujunemine olla seotud korduvalt selekteeritud ja vääramatult kirurgilist ravi vajavate patsientidega, kelle paranemine on seetõttu garanteeritum ning vastab rohkem patsiendi lootustele. Kuna me dr Epp Heinolaga oleme küllalt staažikad, siis selline tänusõnade tabeli esimeste seas olemine lubab meil endid tunda ikka veel vajalikuna nii patsientidele kui kollektiivile.“ Tänuavaldusi - Soovin tänada dr Jaan Eelmäed, kes opereeris minu kaela. Sain suurest valust lahti ja taastumine läheb väga kenasti. Suur tänu kogu osakonnale, kõik olid väga abivalmid. - Suured tänud neurokirurg Jaan Eelmäele, kes opereeris edukalt minu lülisambakanali kitsenemist ja parendas sellega minu elukvaliteeti. - Avaldan tänu kliiniku administratsioonile kvaliteetse meditsiiniteenuse osutamise eest. Kogu südamest tänan dr Epp Heinolat ja dr Jaan Eelmäed, anestesioloogi ja kogu operatsioonimeeskonda superprofessionaalsuse eest ja ka operatsioonijärgse intensiivravi meeskonda. Tänan kogu osakonna personali tähelepanu, kiire abi ja südamliku suhtumise eest. - Südamlik tänu dr Jaan Eelmäele ja dr Epp Heinolale! Olete väga abivalmid ja hoolivad. Suur tänu neurokirurgia osakonna personalile. Õed – teie abivalmidus ja hoolitsus on liigutav – olge hoitud! Hooldajad – teie abivalmidus on tänuväärne. Köögipersonal – aitäh maitsva toidu eest! Tervist ja õnne teie ellu. - Suur, suur tänu dr Epp Heinolale, tema meeskonnale ja kogu neurokirurgia osakonna personalile, kes minuga tegelesid. Dr Heinola kuulas alati kannatlikult ja seletas, kui midagi arusaamatuks jäi. - Avaldan südamlikku tänu osakonna kollektiivile, dr Jaan Eelmäele professionaalsuse ja tähelepaneliku suhtumise eest patsienti, dr Epp Heinolale taktitundelise suhtumise, abi ja osavõtlikkuse eest, õde Maria Gorbatšile professionaalsuse, abivalmiduse ja headuse eest. Sügav kummardus ja tunnustus kogu osakonna personalile. Dr Epp Heinola: Ma soovin südamest tänada kõiki patsiente, kes on minu tööd tunnustuse vääriliseks pidanud. See on tunnustus kogu neurokirurgia osakonna kollektiivile, kes oma töö ja hoolitsusega on loonud meeldiva patsiendikeskse õhkkonna ning kolleegidele, ilma kelle abi ja toetuseta oleks minu igapäevatöö ja patsientide ravimine võimatu. Üritan patsientide ja kolleegidega suhtlemisel olla alati aus ja otsekohene. Kuigi vahel võib tõe teadasaamine raskest haigusest ja keerulistest ravivõimalustest olla patsiendile ootamatu ning hirmuäratav, leiame üheskoos probleemidele lahenduse, sest teadmatus ei ole kunagi teadmisest parem. Ma ei solvu ega üllatu, kui tervislikke eluviise selgitades katkestab patsient jutu sõnadega: „Ah, ajad siin oma arsti jura!“ Tervise väärtuse mõistmiseni jõuavad inimesed sageli siis, kui seda enam ei ole. Kuigi öeldakse, et tervis on inimese kõige kallim vara, siis muutub see ütlus reaalsuseks tihtipeale alles haigestudes. Meie, meedikud, olemegi selleks, et haigusi ravida ja haigete tervist parandada. Teeme seda tööd parimate teadmiste, oskuste ja ravivõimalustega. Tartu Ülikooli Kliinikum on juba 10 aastat premeerinud parimat artiklit ajakirjas Eesti Arst, et toetada ainsa emakeelse meditsiiniteadusliku ajakirja jätkusuutlikkust ning eestikeelse teaduskeele arendamist. Preemia antakse eelmise kalendriaasta jooksul ajakirjas Eesti Arst ilmunud parima uurimusliku, ülevaate- või haigusjuhtu kirjeldava artikli eest, millele saavad kandidaate esitada kõik ajakirja Eesti Arst lugejad ja toimetus. Preemia määrab Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatus ajakirja Eesti Arst toimetuskolleegiumi ettepanekul. 2020. aasta parimaks on dr Tanel Lepiku artikkel „Mürgistus paratsetamooliga. Uurimisest ja ravitaktika valikust erakorralise meditsiini arstile”. Eesti Arst 2020; 99(7):409–418. Kommentaar, dr Tanel Lepik: “Paratsetamool on kogu maailmas laialdaselt kasutusel olev efektiivne analgeetikum ning antipüreetikum, kuid ka kõige sagedasem ravimimürgistuse ja lääneriikides ägeda maksapuudulikkuse põhjustaja. Varakult ägeda paratsetamoolimürgistusega abi saama pöördujate käsitlus on erinevates ravijuhendites sarnane. Seevastu hilinemisega pöördunute või korduvalt supraterapeutilises annuses paratsetamooli tarvitanute ravi tõenduspõhisus on vähene ning juhendites esineb lahknevusi. Nagu pealkirigi ütleb, on artikli sihtgrupiks erakorralise meditsiini osakonnas töötavad arstid. Ülevaateartiklis kirjeldan sagedasemaid probleemkohti nii mürgistuse diagnoosimisel kui ravimisel, mida raviarstid esitavad Ühendkuningriigi mürgistusteabekeskuse konsultandile. Ning seejärel püüan ka nendele küsimustele vastata, vaadeldes seejuures erinevate riikide juhendeid. Hoolimata juhendites esinevatest ravi alustamise kriteeriumite erinevustest, on antidootravi N-atsetüültsüsteiiniga (NAC) paratsetamoolimürgistuse nurgakivi ning mitmetes riikides kasutusele võetud niinimetatud SNAP protokoll on näidanud senise standardprotokolliga võrreldes samasugust efektiivsust olulise maksakahjustuse ärahoidmisel. Ülevaateartikli koostamisel oli suureks abiks dr Kristiina Põld asjatundlike kommentaaridega ja viidetega. Tänan Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatust ja ajakirja Eesti Arst toimetuskolleegiumit tunnustuse eest!“ Parimate kliinikumis töötavate Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tudengite praktikajuhendajate välja selgitamiseks ja tunnustamiseks viiakse kõrgkooli õppurite seas läbi küsitlus. Sel aastal nimetasid õppurid parimateks praktikajuhendajateks Aive Meus ja Rimma Suvorova. Aive Meus töötab südamekliiniku kardiokirurgia osakonnas ning tema juhendatavad on iseloomustanud teda nii: - Aive Meus on sõbralik, patsiendikeskne, hooliv, tark, pädev, ambitsioonikas, hea kolleeg, usaldusväärne. - Ta võttis alati aega, et tegevusi selgitada (isegi patsiendi kuuldes) ja tagas selle, et praktikant näeks võimalikult palju erinevaid protseduure ning uuringuid. - Tänu temale õnnestus näha lisaks tavalistele südameuuringutele ka lahtist südameoperatsiooni, mis oli kirjeldamatu kogemus. Aive Meus: väga hea on saada positiivset tagasisidet tudengitelt, keda olen juhendanud/õpetanud. Ülimalt hea meel on, kui mu tööga on rahule jäetud. Põhitöö kõrvalt tudengite juhendamine on minu jaoks meeldiv töö ning hea on näha, kuidas minu kõrval õppija areneb. Rimma Suvorova töötab sisekliinikust gastroenteroloogia osakonnas ning on pälvinud sama tunnustuse ka 2018. aastal. Sel korral tõid juhendatavad välja järgmist: - Juhendaja juhendas suure heameelega, oli praktikandi jaoks alati olemas, aitas ja nõustas. - Selgitas kõiki protseduure ja toiminguid väga põhjalikult. - Ta julgustas praktikanti oma käega erinevaid tegevusi läbi tegema ja küsima küsimusi. - Juhendaja teeb ise hoolikalt, räägib ja õpetab kõike, mida ise teeb. Rimma Suvorova: Mul on ääretult hea meel ja uhke tunne, et on olemas selline nominatsioon nagu “Parim praktikajuhendaja”. See lisab meie igapäevasele tööle motivatsiooni ja sunnib olema igati eeskujuks nendele noortele, kes on valinud keeruka, väga mitmekülgse ja ääretult vajaliku ja tänuväärse ameti –õde. On hea tunne tulla tööle ja näha, et iga meeskonnaliige on omal kohal ning valmis lahendama igat olukorda, mis võib ette tulla. On hea tunne vaadata, kuidas töö sujub, kõik laabub, meeskond lahendab tekkinud olukorrad operatiivselt ja professionaalselt. Vahetuse lõppedes tõstavad tehtud töö ja saavutused meeleolu ja tekitavad rahulolu. Pälvides parim praktikajuhendaja tiitli, tahan tänada enda juhendajaid, kes õpetasid mind ja jagasid mulle enda tarkust. Aitäh Teile! Alatest 2019. aastast tunnustatakse Tartu Ülikooli Kliinikumi ülemõdede ettepanekul õendusvaldkonna esindajat silmapaistva tegevuse eest. 2021. aastal pälvib tunnustuse naistekliiniku ülemämmaemand Pille Teesalu. Pille Teesalu on töötanud Tartu Ülikooli Kliinikumis ämmaemandana 35 aastat ning 2000. aastast juhtinud kliinikumi ämmaemandate tööd. Tema juhtimisel hoogustusid naistekliiniku perekeskuses ämmaemandate iseseisvad vastuvõtud. Edukalt on käivitunud ka ämmaemanda sünnitusjärgsed koduvisiidid, mis on tänaseks kättesaadavad kõikidele Tartu linna lapsevanematele. Tema eestvedamisel viidi läbi ka Kureauto projekt, et toetada ämmaemandaid koduvisiitide tegemisel. Pille Teesalu meeskonna toel on Perekooli loengud üle-eestiliselt saadaval videokursuste pakettide ja üksikloengutena nii eesti, inglise kui vene keeles. Niisamuti on intensiivistunud võrgustunud haiglate ämmaemandate vaheline koostöö, kus on ühtlustatud ämmaemandusabi teenuseid läbi koolituste ja stažeerimiste. Pille Teesalu, naistekliiniku ülemämmaemand: Ühest küljest olen hämmastunud, teiselt poolt loomulikult tänulik! Tunnustus kuulub kogu ämmaemanduse valdkonnale, mitte ainuisikuliselt minule. Ämmaemandusabi käekäik on mulle äärmiselt oluline ning tänu sellele on jõudumööda selle arengule ka panustatud. Selge on see, et üksi ei tee midagi – mulle on olnud suureks abiks ja tegevuste käivitajaks meeskond – siinkohal tooksin esile veebiperekooli „peasüüdlase“ Marge Mahla, kelleta see ei oleks sündinud. Anne Ilvese ja Kersti Maala kaasabil sündis peame hulk loengumaterjale, mille ingliskeelsete versioonide eest hoolitses Marrit Kanna ning venekeelsete eest Irina Daveynis. Selle eest, et meie koduvisiidid edukalt käivitusid, tuleb öelda suur tänu jällegi Marrit Kannale ja Kärt Hüdsile. Samuti tuleb öelda tänu sünnitusosakonna ämmaemandatele, kes usinasti koduvisiite otse osakonnast broneerivad. Ilona Pastarus, Tartu Ülikooli Kliinikumi õenduse ja patsiendikogemuse juht: Mul on väga hea meel kliinikumi õendusvaldkonna preemia üle, mis on sellel aastal ämmaemanda päralt. Pille Teesalu on väsimatu ämmaemandusabi arendaja, kelle eestvedamisel on teoks saanud mitmed silmapaistvad kogukonnaprojektid. President Kersti Kaljulaid andis rahvusvahelisel õdede päeval üle Aasta Õe ja Aasta Hooldustöötaja tiitlid. Aasta õe tiitli laureaat Angelika Lall on töötanud Tartu Ülikooli Kliinikumis õena 31 aastat. „Minu soov saada õeks tuli mu lapsepõlvest, kandsin edasi ema soovi õppida meditsiini,“ selgitas oma teekonda õeks saamisel Angelika Lall. Tööd kliinikumis alustas ta Tartu Meditsiinikooli õe õpingute teisel õppeaastal sanitarina kardioloogia osakonnas, kus jätkas kooli lõpetamisel tööd õena 13 aastat, seejärel oli ta 13 aastat statsionaarse taastusravi osakonna vanemõde ning alates 2015. aastast on Angelika Lall statsionaarse õendusabi osakonna juhataja. Angelika Lall on andnud suure panuse iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse arendamises nii Kliinikumis kui ka kogu Eestis. „Kliinikumi statsionaarse õendusabi osakonnas keskendume kvaliteetse ja patsiendile võimalikult tervikliku raviteenuse pakkumisele. Patsiendid tulevad siia enamuses kliinikumi aktiivravilt õendus-ja põetusprotseduuride jätkamise vajadusega või palliatiivseks raviks. Patsiendid kes vajavad taastumiseks või iseseisva toimetuleku säilitamiseks esmastes toimingutes pikemalt meditsiinilist abi, nõustamist ja hoolt. Nüüd juba aasta oleme pakkunud ka statsionaarset hospiitsravi ja taganud perearstide kaudu suunatud patsientidele kiire teenusele pääsemise. Koostöös Tartu linnaga pakume hooldusabi teenust hooldekodusse suunduvatele klientidele,“ kirjeldab Angelika Lall statsionaarse õendusabi osakonna tööd. „Koroonaajal püüdsin meie töötajatele igati toeks olla ning osalesin esimese COVID-19 laine ajal kontroll- ja testimisepunktide töös. Teise laine ajal oli meil enda osakonnas olukord üsna keeruline, tuli tegeleda suurema puhangu ennetamisega, organiseerida patsientide testimist ja vaktsineerimist ning testin siiani töötajaid.“ Aasta hooldustöötaja tiitli laureaat Margit Hünnoneni on toonud hooldustöö juurde isiklik kogemus. „Hooldasin lähedast võimalikult kaua kodus, selle käigus õppisin ma palju ning tundsin, et tahan inimeste eest hoolitseda ning neid aidata,“ selgitab Margit Hünnonen oma tööd hooldajaks. Lähedase hooldamine viis ta õppima hooldustöötajaks, mis on tema tööks olnud viimased kuus aastat. Esimeste tööaastate järel hooldekodus asus Hünnonen kliinikumis tööle esmalt erakorralise meditsiini osakonnas ning seejärel kaks aastat tagasi intensiivravi osakonnas. Lisaks põhitööle panustab ta ka uute ja praeguste hooldustöötajate õpetamisesse. Margit Hünnoneni omadus säilitada inimlikkus ka kõige ekstreemsemates olukordades on silma jäänud nii kolleegidele kui ka patsientidele. Hetkel töötab Tartu Ülikooli Kliinikumi esimeses COVID-19 intensiivravi osakonnas. KOMMENTAAR Angelika Lall: Tunnustuse saamine tuli ootamatult, ma ei oodanud seda, aga see on meeldiv üllatus. Mul on hea meel, et on märgatud õendusjuhtide tööd – see on vastutusrikas töö ning õendusjuhil peab endal olema nägemus kvaliteetsest inimkesksest raviteenusest, mida ta pakkuda tahab. See on tunnustus kõikidele õendusjuhtidele. Margit Hünnonen: Tunnustusest kuulmine oli mulle uskumatu ehmatus, aga ka suur rõõm ja au. Ma ei ole kindel, millega ma olen selle ära teeninud. Võtan seda kui tunnustust kõikidele meie töötajatele. Ravitöö intensiivravi osakonnas on meeskonnatöö ja oma tööd on võimalik teha hästi ja väga hästi tänu oma meeskonnale. Ühtlasi on see tunnustus kõikidele meie hooldustöötajatele. Tartu vaktsineerimiskeskuses viib vaktsineerimist läbi Tartu Ülikooli Kliinikumi vaktsineerimismeeskond. COVID-19 vastu vaktsineerimiseks saavad aega broneerida kõik inimesed, kes on vähemalt 16-aastased. Vaktsineerimiseks kasutatakse Comirnaty (Pfizer/BioNTech), Jansseni ja Vaxzevria (Astra Zeneca) COVID-19 vaktsiini. Vaktsineerimiseks on vajalik aja broneerimine üleriigilise digiregistratuuri kaudu, kus tuleb valida „Teenus“ lahtri rippmenüüst sobiv vaktsiin. Ühtlasi on avatud kliinikumi etteregistreerimiskeskuse telefon 731 7200 ning riigiinfo telefon 1247. Korduma kippuma küsimused COVID-19 vaktsineerimise teemal on leitavad kodulehel www.kliinikum.ee/vaktsineerimine


Tartu noormees Richard Luhtaru võitis Euroopa füüsikaolümpiaadi | TÜ teaduskool Möödunud nädalal Moskvas toimunud Euroopa füüsikaolümpiaadi võitis Hugo Treffneri Gümnaasiumi 11. klassi õpilane Richard Luhtaru. Teist korda toimunud Euroopa füüsikaolümpiaadil osales 115 õpilast 23 riigist. Eestlased naasesid Venemaalt mitme auhinnaga. Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilane Richard Luhtaru sai üldvõidu ja ka parima tulemuse eksperimendiülesandes. Narva Keeltelütseumi õpilane Konstantin Dukatš ja Miina Härma Gümnaasiumi õpilane Karl Paul Parmakson said hõbemedalid (üldarvestuses vastavalt 18. ja 22. koha), Tallinna Reaalkooli õpilased Kaarel Kivisalu pronksmedali (üldarvestuses 42. koht) ja Robin Haljak aukirja. Esimesel päeval uurisid osalejad eksperimendivoorus poorse membraani optilisi ja mehaanilisi omadusi. Teisel päeval lahendasid noored kolm teooriaülesannet: kolme kuulikese liikumisest kosmoses, solenoidi sees oleva vee keema ajamisest elektrivoolu mõjul ja kristalli energeetiliselt optimaalseimast kujust. "Selle võistluse eripäraks on lühikesed ülesannete tekstid ja vähe alaküsimusi, mistõttu on nende lahendamine keerukam ja nõuab nuputajatelt suuremat leidlikkust. Olümpiaadile eelnenud treeningsessioonil Tartus harjutasid meie osalejad just seda tüüpi ülesannete lahendamist," sõnas õpilaste juhendaja Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi teadur Oleg Košik. Euroopa füüsikaolümpiaad oli 28. maist 1. juunini Moskvas Venemaal. Akadeemilise komitee esimees oli Tallinna Tehnikaülikooli professor Jaan Kalda ja üks liikmetest Tartu Ülikooli füüsika instituudi spetsialist Eero Uustalu. Osalemist koordineeris Tartu Ülikooli teaduskool ja Eesti Füüsika Selts, toetasid CERN, Tartu linn ja Narva Keeltelütseum. Tulemustega saab tutvuda veebilehel http://eupho2018.mipt.ru/. Esimene Euroopa füüsikaolümpiaad toimus 2017. aastal Eestis Tartu Ülikooli teaduskooli eestvedamisel. Järgmisel aastal on võistlus Lätis.


Julgus olla vihane | Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus Meie viha võib olla märk sellest, et meile on liiga tehtud, meie õigusi on riivatud, vajadusi või soove ei ole piisavalt tähele pandud või lihtsalt, et miski asi ei ole korras 2013-11-10 18:57:00 Alkeemikule Kõige targem viis on suunata agressiivsed impulsid neisse tegevustesse, mis pakuvad pinget ja on köitvad. Näiteks tegelevad osad sellised inimesed ekstreemspordiga või muude taoliste hobidega. Neil läheb tavaliselt hästi, sest nad saavad sotsiaalse tunnustuse osaliseks. Kui agressiivseid impulsse ei osata õigesse kanalisse suunata, siis võib halvimal juhul välja kujuneda kurjategija. 2013-11-09 13:27:13 Aga kuidas viha õigesti kasutada? 2013-11-08 20:43:02 kuhu kuradi kohta ma ta suunan -kui mind ei võeta kuulda nii või teisti-karikas ju üle et taluda end ja teisi


source: wikipedia

text: Paul Kuusberg (30. aprill 1916 Tallinn – 21. jaanuar 2003) oli eesti kirjanik. Elulugu Paul Kuusberg sündis ehitustöölise pojana. Pärast juunipööret ja Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt asus ta toetama kommunistlikku režiimi ja 1941. aastal astus hävituspataljoni, Teises maailmasõjas teenis Punaarmees poliittöötajana. Kuusberg sai maailmasõjas 1941. aasta suvel Peningi lähedal haavata. Helmi Kurba päästis haavatud Kuusbergi elu, viies ta sakslaste tule alt ohutusse kohta. Ta oli 1960. aastast Eesti NSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretär ning 1976–1983 juhatuse esimees. Aastatel 1957–1960 ja 1968–1976 oli ta ajakirja Looming peatoimetaja. Kuusbergi on peetud reaalpoliitikuks, kelle suurimaks teeneks kirjanduselus peetakse ideoloogilise surve kiuste eesti kirjanikele loomingulise õhkkonna tagamist. 1983. aastal sunniti Paul Kuusberg pärast Eesti Kirjanike Liidu juhatuse sekretäride Arvi Siia ja Jaak Jõerüüdi pöördumist EKP Keskkomitee ideoloogiasekretäri Rein Ristlaane poolt esimehe kohalt lahkuma (esimeheks valiti Vladimir Beekman). Looming Romaanidega debüteeris Kuusberg alles oma elu teisel poolel, olles enne seda kirjandusideoloog, ajakirjanik ja poliittöötaja. 1957. aastal ilmunud “Müürid” kujutab Kuusbergile lähedast keskkonda ja elukogemust. Sellele jääb ta truuks kogu oma loomingus. Kuusbergi läbimurdeteoseks sai novaatorliku inimkujutusega "Enn Kalmu kaks mina" (1960–1961), mis keskendus II maailmasõjas Nõukogude Liidu poolel sõdinud eestlaste siseheitlustele. Sealtpeale käsitles Kuusberg sõjajärgse nõukogude aja inimeste sisemaailma ja 1940. aasta juunipöörde põhjuste otsingud. Oma teostes "Andres Lapeteuse juhtum" (1963) ja "Südasuvel" (1966) jõudis Kuusberg nii elu- kui ka inimesekujutuses meistriklassini. Romaani "Vihmapiisad" (1976) võib aga vaadelda kokkuvõttena selle põlvkonna eluteest: nende saatuse lõhestasid II maailmasõda ja vägivaldne ühiskonnakorravahetus Eestis. Paul Kuusbergi novellid "Roostetanud kastekann" (1971) ja "Võõras või õige mees" (1978) pälvisid Tuglase novelliauhinna. Isiklikku Tema abikaasa Berta Kuusberg (1921–1998) oli tõlkija ja toimetaja. Tunnustus 1966 – Eesti NSV teeneline kirjanik 1971 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Roostetanud kastekann") 1972 – Eesti NSV rahvakirjanik 1972 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Vabaduse puiestee" ja "Naeratus") 1974 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Üks öö") 1976 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia("Vihmapiisad") 1978 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Võõras või õige mees?") 1984 – Sotsialistliku töö kangelane Viited Kirjandus Nigol Andresen, "Paul Kuusberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Raamat, Tallinn 1976. Olev Jõgi, "Paul Kuusberg mujaltvaates. Pisteproove retseptsioonist" – Looming 1986/4 ja raamatus: O. Jõgi, "Hetki ja viipeid", Eesti Raamat 1988, lk. 31–54. Kalle Kurg, "Inimene ja ajalugu" (Kirjaniku inimesekäsitusest ja eetikakontseptsioonist.) Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa '86". Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1988, lk. 115–122. Välislingid Viiskümmend paremat eesti romaani "Kirjanik sõdurisinelis." (Arvamused Paul Kuusbergist: Andres Langemets, Kalle Kurg, Olev Remsu, Väino Ilus, Ellen Niit, Naftoli Bassel, Ülo Tuulik) – Eesti Päevaleht 24. jaanuar 2003 Kolleegid Paul Kuusbergist Ülo Mattheus. "Paul Kuusberg - kangelane punakuues." Vaba Euroopa 26. jaanuar 2003 Aksel Tamm. "Paul Kuusberg elus, parteis ja kirjanduses." – Eesti Ekspress 28. jaanuar 2003 Jaan Undusk. "Eesti lugu: Paul Kuusberg „Andres Lapeteuse juhtum” – Eesti Päevaleht 12. juuni 2009 Eesti kirjanikud Eesti NSV hävituspataljonlased Eesti NSV rahvakirjanikud Eesti NSV teenelised kirjanikud NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud 8. Eesti Laskurkorpuse koosseis Metsakalmistule maetud Sündinud 1916 Surnud 2003


Teemaõhtu Nähtamatu ilm | ETV2 | ERR Teemaõhtu: Nähtamatu ilm Pühapäeval alates kell 20.00 ETV2-s Meie inimesed: Eduard (ETV 2014) 8.02.2015 23:15 Eduard jäi 13-aastaselt plahvatuse tagajärjel hetkega pimedaks. Ta uskus aastaid, et tema nägemist on võimalik taastada, kuid siis leppis paratamatusega. Kuigi võitluses nägemise eest jäi ta saatusele alla, ei vannu ta elule alla. Fragile. Nägemiseni laval (Eesti 2013) 8.02.2015 22:35 Pime inimene ei ela pimeduses – tema vaimusilmas elavad lood, pildid ja mälestused kunagi nähtust. Hedy oli filmi loomise ajal 34-aastane, nägemise kaotas ta aga 25selt. Tants tuli tema ellu rahvusvahelise nägemispuudega inimesi kaasava tantsuprojekti „Fragile“ kaudu. Eesti lood: Nägijate maailmas (Eesti 2007) 8.02.2015 22:05 41-aastane suhkruhaigust põdev Jaanika teadis, et ühel päeval kaob tema silmanägemine. Selle hämmastavalt tugeva naise elu on täis väljakutseid, mitte õnnetusi - nii mõtestab ta ka oma nägemispuuet. Allan (Eesti 2014) Allani elu on kirev, talle meeldib sport, talle meeldib kino. Tal on naljasoont, aga teda paelub ka elu tõsisem külg. Tal on töö, tal on unistused. Allan on 33-aastane ja elab vanematekodus. Pärisvärvid on tema elust puudu, need puuduvad ka tema unistustest, sest ta on pime. Tiguplaneet (Planet of Snail, Jaapani/Lõuna-Korea 2011) 8.02.2015 20:25 "Tiguplaneet" on Lõuna-Korea režissööri Seung-Jun Yi jutustus ühest ebatavalisest armastusloost. Young-Chan on olnud lapsest saati kurt ja pime. Ta tajub maailma kompimise teel nagu tigu. Mehe piiratud võimalustega üksildane elu muutub hetkel, kui ta tutvub Soon-Hoga, kellest saab tema naine ning ta "silmad ja kõrvad". Meie inimesed: Jakob (ETV 2014) Jakob on sünnist saati pime, kuid see ei ole takistanud tal elamast nägijate elu. Sel aastal lõpetas ta Vanalinna Hariduskolleegiumi 12. klassi ja läks Tallinna Ülikooli ajakirjandust õppima. Tema sooviks on hakata tööle raadios või televisioonis. Ise on ta kindel, et see kõik on võimalik. Vaata promoklippi Kui sulgub uks, avaneb kusagil aken. Just seda tõestavad nägemispuudega inimeste soojad ja inspireerivad lood.


Heljo Pikhof minister Raivo Aegile: delikaatsete isikuandmete avalikustamine on ränk rikkumine - Sotsiaaldemokraadid Uudised Heljo Pikhof minister Raivo Aegile: delikaatsete isikuandmete avalikustamine on ränk rikkumine Justiitsminister Raivo Aeg peab riigikogu liikme Heljo Pikhofi nõudmisel andma aru seoses sadade inimeste nimede ja eraeluliste andmete avalikustamisega justiitsministeeriumi kodulehel, millega rikuti rängalt nende era- ja pereelu puutumatust. Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni kuuluv Pikhof saatis täna Aegile kirjaliku küsimuse, mis puudutab juhtumit, kus justiitsministeeriumi dokumendiregistrist sai pikema aja vältel lugeda infot enam kui tuhande tasuta õigusabi saanud inimese kohta. Delikaatsete isikuandmete avalikustamist kajastas sel nädalal ERR. Tänu rahvusringhäälingu ajakirjaniku sekkumisele on ministeerium nüüdseks need andmed salastanud. „Vabariigi valitsuse seaduse alusel on andmekaitse justiitsministri valitsemisalas. Ometi avaldas ministeerium oma veebilehel dokumendi, mis tõi välja konkreetsed isikud koos viidetega nende eraelulistele probleemidele – elatise väljanõudmisele, abielu lahutamisele, hooldusõigusele, põlvnemisele. On piisavalt alust arvata, et see põhjustas inimestele täiendavaid vaimseid ja võib-olla ka füüsilisi kannatusi,“ ütles Pikhof. Aegil tuleb öelda, kas tema haldusalas olev andmekaitse inspektsioon on juba asunud menetlema ministeeriumi tegevust delikaatsete isikuandmete avalikustamisel. „Kui uurimist pole algatatud, siis millistel põhjustel pole nii tõsisele rikkumisele reageeritud? Kas justiitsministeerium on juba teavitanud inimesi nende isikuandmete töötlemisel toimunud rikkumisest?,“ pärib Pikhof ministrilt. Muu seas küsib Pikhof ka seda, kas minister on ministeeriumi tegevuse tõttu kannatada saanud inimeste ees vabandanud ja kas on kavandatud hüvitisi neile, kelle huvid said delikaatsete andmete avalikustamise tõttu kahjustada.


Käte koorimine, mida sageli nimetatakse tihvtideks ja nõelateks, on tavaline esinemine ja seda tavaliselt ei põhjusta tõsine seisund. See on kõige sagedamini tingitud rõhu rakendamisest teie käe närvidele, kui te sellele tugineda. See võib juhtuda, kui sa magad ja pane oma pead oma käele. Surve leevendamisel lõpeb torkimistunne tavaliselt minema. Kuid mõnikord võib torke ja nõelu põhjustada midagi raskemat ja võib muutuda krooniliseks. Kui see on nii, võib tundlikus kipitusest põhjustada ka muid sümptomeid nagu tuimus, valu ja sügelus. See võib viidata mitmesuguste tervisekahjustuste tekitatud närvikahjustustele. Vasaku käe sõrmede ja nõelate põhjused 1. Viletsa verevarustuse või rõhu korral Vigastamatu vereringe võib juhtuda, kui magate ebamugavas asendis ja veri ei suuda selle kaudu korralikult voolata. See võib ilmneda ka siis, kui kannate kitsat ehteid nagu käe riba. Vasaku käe tungimine võib tekkida ka siis, kui sellele on liiga palju survet. Kui see on piisavalt intensiivne, võib see isegi tujuda. Kui teil on õlavarre lähedal asuv pingeline närv, võib teil tekkida kipitustunne. Mõned vitamiinid on hädavajalikud närvide funktsioneerimiseks, eriti vitamiinide B1, B6, B12 ja E jaoks. Kui teie kehas on liiga palju vitamiini B6, võite oma vasaku käe torkimist ja nõelu tunda. Siiski, kui teil pole piisavalt B12-d, võib teil olla sama tunne. Alkohoolikud kannatavad tihti vitamiinipuuduse tõttu, sest nende haigus põhjustab neil halbu toitumisharjumusi. Kui see tekib ja see mõjutab närve, nimetatakse seda alkohoolseks neuropaatiaks. Kahjustatud närvid võivad põhjustada kipitustunne ja tuimus kätel. Mõnikord võivad teatud ravimid põhjustada närvikahjustusi, kuid paljudel juhtudel ületavad nende eelised kõrvaltoimeid. Hea uudisena on see kahju pöörduv, kui te lõpetate ravimi võtmise. Kui teil on käte või käte kipitustunne, satub see tavaliselt ära. Ravimid, mis teadaolevalt põhjustavad vasakust käest kontakte ja nõelu, on retroviirusevastased ravimid HIV / AIDSi, kemoteraapiaravimite raviks lümfoomi ja rinnavähi raviks ning antibiootikumide metronidasool. 5. Karpaalkanali sündroom Kui teil on pidevalt vaja korduvalt liikuda või töötada arvutiga pikema aja vältel, võivad teie käsivarre närvid suruda ja piirata vereringet. Sellisel juhul võib teil tekkida tuimus, valu ja surisemine kätes ja kätes. 6. Thoracic outlet'i sündroom Kui teil on rasvumise, raseduse, trauma ja vaegnägemisega halb asend, võib teil esineda rindkere väljavooluava sündroom. See seisund tekib siis, kui kaela, käte ja kaenlaaluste taga asuvad närvid on kokku surutud. Teie vasaku käe sõrmed ja nõelad võivad olla sündroomi sümptomid, samuti värvimuutus, valu ja tuimus. Võimalik, et teil tekib mõni aeg vasaku käe või käe kipitustunne, millega kaasnevad valu rinnus ja lõualuus, pöörduge viivitamatult arsti poole. See võib osutuda südameatakkena. Tahad kohe arstiga ühendust võtta, et vältida tüsistusi või võimalikku surma. Kui teil on sõrmed ja nõelad vasakpoolsel käel, võib see olla ka insuldi märk. See on väga raske seisund, mis on põhjustatud aju vähese verevarustuse tagajärjel, põhjustades selle sisuliselt sulgemise. Jällegi on kohapeal arstiabi selles vallas oluline. Acupressure on teatud tüüpi ravi, mida kasutatakse vereringluse suurendamiseks. Rõhku rakendatakse teie keha kindlatele punktidele, veresoonte blokeerimise vähendamisele ja valu leevendamisele. Terapeudid teavad täpselt, kus on rõhualused ja kuidas eemaldada teie vasaku käe torkid ja nõelad. Nad võivad ka õpetada, kuidas akupressurit ise teha. venitamine võimaldab hapniku voolu läbi kogu keha, nii et ükskõik mis põhjustab teie suriseerumist, see peaks aitama. Kui teete oma õlgade, käte ja südamekohaga venitusharjutusi, paraneb vereringe teie kätele, kätele, jalgadele ja jalgadele. Proovige head treeningut, kui hakkate seisma oma jalgadega, mis on teie õlgadega vooderdatud. Pöörake oma kätega nii kõrgele kui võimalik, seejärel langetage neid aeglaselt. Korda, kuid seekord kasutage ainult paremat kätt. Korda ainult vasaku käega. Jätke seda järjestust umbes 15 minutit. 3. Rotational Harjutused Rotational harjutuste sooritamine on suurepärane võimalus oma vere voolamiseks ja hapniku suurendamiseks oma jäsemetele. Kui teil tekib vasakust käest kontakte ja nõelu, võivad need liigutused aidata. Pöörake vasak käsi oma küljest välja. Tehke umbes 15 ringikujulist liigutust oma käega. Korrake liigutusi uuesti, kuid pöörake vastupidises suunas. Lõpetage harjutused, painutades oma õlad, bicepsid ja tricepsid, viies lõpule kolm 15-20 kordust. Nagu varem mainitud, on aeg-ajalt tihvtid ja nõelad täiesti normaalsed. Need esinemised on tavaliselt ajutised ja kaovad ise oma. Kuigi tavaliselt tekib närvidele liiga palju survet, võivad sellised alimendid põhjustada ka tõsisemad seisundid. Kui teil on tunne, et teil tekib surisemistunne, tuleb pöörduda oma arsti poole. Kui haigusseisund iseenesest ei lahenda, võib see olla märke raskest seisundist. Kui ükskõik milline järgnevatest kõrvaltoimetest on kokkupuutepunktidega seotud, siis otsige viivitamatut mediatsiooni tähelepanu: nõrkus, teadvusekaotus, ähmastumine või segiajamine Tinglingi tunne algab pärast kaela, selja või peaga kahjustusi Pungad ja nõelad käivituvad pärast langemist Losssooleteede või muude kehade osade kontroll Käte või jalgsi liikumine muudab higistamist hullemaks Pearinglus, suurenenud ärevus või üldine unisustunne


source: CulturaX

text: Sildid: aktsia, arendus, börs, Eesti, ettevõte, hoone, kontor, linn, logistika, maa, maja, NASDAQ, Nordecon, omanik, plaan, projekt, projektijuht, rajatis, Rootsi, Soome, Tallinn, Tallinna Börs, Technopolis, tehing, tulu, Ukraina, vahetus Nordecon AS nõukogu on 13.12.2018 teinud otsuse, mille kohaselt Nordecon AS'i 100%'line tütarettevõte Eurocon OÜ omandab 50%'lise osaluse Ukrainas registreeritud sidusettevõttes Technopolis-2 TOV, milles seni kuulus Nordecon AS'ile läbi tütarettevõtete 50% suurune osalus. Tehingu tulemusena saab Nordecon AS'ist läbi 100%'liste tütarettevõtete Eurocon OÜ ja Eurocon Ukraina TOV Technopolis-2 TOV 100%'line omanik ning majandusarvestuses muutub Technopolis-2 TOV sidusettevõttest tütarettevõtteks. Tehingu eesmärk on täisosaluse omandamine arendusprojektis kontsernile atraktiivsetel tingimustel. Technopolis-2 TOV'ile kuulub Borispoli rajoonis, Kiievi oblastis, Kiiev – Harkov kiirtee vahetus läheduses läbi otsese omandi ja pikaajalise rendi kokku 4,4 hektarit maad. Projekti eesmärgiks on välja arendada logistikakeskus, mis koosneb laohoonetest ja kontorist. Osaluse omandamise tehing on plaanitud lõpule viia 2018. aasta detsembrikuu jooksul. Osaluse omandamise näol ei ole tegemist olulise osaluse omandamisega NASDAQ Tallinna Börsi reglemendi osa "Nõuded Emitentidele" tähenduses. Osaluse omandamiseks tehtud tehing ei ole käsitletav ka tehingutena seotud isikute vahel. Nordecon AS'i nõukogu ja juhatuse liikmed ei ole tehingutest muul viisil isiklikult huvitatud. Uuem uudis: Baltic Horizon Fund: Lõppes Baltic Horizon Fondi täiendavate võlakirjade märkimine 10 miljoni Euro ulatuses ››


text: Vanakreeka mütoloogia ehk kreeka mütoloogia on Vana-Kreeka müütide kogum ehk mütoloogia. Need lood olid tuttavad kõikidele muinaskreeklastele. Kuigi mõned mõtlejad olid nende lugude suhtes skeptilised, olid nad rahvale rituaalide ja ajaloo allikaks. Muistsed kreeklased olid ühed suuremad müütide loojad Euroopas. Sõna "mütoloogia" on pärit samuti kreeklastelt. 400. aasta paiku eKr mõtles Kreeka filosoof Platon välja sõna mythologia, et eristada jumalikest tegudest jutustavaid fantaasiarikkaid jutustusi tavapäraste ja üleloomulike sündmuste tõetruust kirjeldamisest. Kreeka mütoloogias olid jumalad antropomorfsed (inimesekujulised), kuid eelkõige olid nad universumi jõudude kehastused. Sellistena olid nad enam-vähem muutumatud. Kuigi nad mõnikord paistsid õiglastena, olid nad sageli väiklased ja kättemaksuhimulised. Jumalate soosingu ärateenimiseks oli tarvis ohverdusi ja vagadust, ent need ei garanteerinud midagi, sest jumalad kaldusid meelt muutma. Jumalate viha oli kardetav ja ka nende armastus oli ohtlik. Kreeka mütoloogia on täis koletisi, sõdu, intriige ja jumalate sekkumisi. Probleeme lahendasid heerosed. Muinaskreeklased ei teinud selget vahet ajaloo ja mütoloogia vahel (vt nt "Ilias" ja "Odüsseia"). Nad pidasid end müütiliste heeroste ja nende kultuuri otsesteks järeltulijateks. Kreeka mütoloogia ulatus ja huvisfäärid avaldasid muljet ka roomlastele. Roomlased võtsid suures osas kreeklaste müüdid omaks ning samastasid paljud nende oma itaalia jumalad kreeka Panteoni jumalustega. Tänapäeva kirjanduses kasutatakse jätkuvalt allusioone kreeka mütoloogiale. Ka mütoloogiat ennast võetakse köitva kirjandusena. Vaata ka Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend Müütilised kohad Atlantis - Elysioni väljad - Hades - Helikon - Hüperborea - Lethe - Olympos - Styxi jõgi - Tartaros Allikad Ovidiuse "Metamorfoosid" - Apuleiuse "Kuldne eesel" - Homerose "Ilias" ja "Odüsseia" - Hesiodose "Teogoonia"


text: Vooremaa Maarja-Magdaleenas Ilme Roosmäe juures kartulikoori söömas Maarja-Magdaleenas Ilme Roosmäe juures kartulikoori söömas Liikumise Kodukant algatatud külaturismi projekti raames üle Eesti koostatud kahekümne kolme külaturismi piirkonna hulgas on kolm ka Jõgevamaalt. Neist üks kannab nime "Muistsete kihelkondade ? Maarja-Magdaleena ja Äksi külaradadel". Sellesse marsruuti on arvatud ka Ilme Roosmäe asutatud Kurepesa talu ehk kunagine meierei ja selle ümbrus. Stressimaandamine mitmel moel Vaevalt kaugemalt tulnud külastajatest keegi eeldada võis, kuidas suures pika korstnaga enam kui saja aasta vanuses maakividest kunagises tööstusehoones ja selle hoovis keegi just hingeravimisega tegelda suudab. Seepärast olidki paljud tulijad hämmastunud, nähes hoovil püramiidi, püstkoda, kiviringi ja muud taolist. Perenaine Ilme pakkus külastajatele mitmesuguseid raviteesid, tutvustas ravivihtasid, unepadjakesi. Veenduti, et püramiidi all 15 ? 20 minutit või pisut kauem istudes, kiviringil kõndides, püstkojas lõkke ääres jne võib tõepoolest endaga mõneti rahu saada. Erilist huvi pakkus nähtu, kuuldu ja kogetu soomlastele. Kokku käis suvel põhjamaalasi Kurepesa talus kolm gruppi. Külavanemad Mäetaguse vallast Ida-Virumaalt panid aga Ilme külalisteraamatusse oma muljed kirja nii: ?Oleme vaimustatud. Suurim üllatus täna!?. Vana meierei on nüüdseks saanud värskema väljanägemise ja selle suurde hoovi on perenaine rajanud kolm ravimtaimeaeda, kust ta loodusest hangitule lisa saab. Ilme võib kõnelda, missugune taimesegu või raviviht üheks või teiseks puhuks hea on, kuidas looduslike vahenditega ennast tablettidest eemal hoida jne. Lisaks arvukatele läbi tehtud kursustele ja koolitustele hangib ta aina teadmisi juurde vastavast kirjandusest, sest kõik loodusesse ja taimedesse puutuv huvitab teda väga ja oma teadmisi pole ta kitsi ka soovijatega jagama. Näiteks soovitab ta kõikvõimalikke söödavaid taimi kuivatada, kohviveskis ära jahvatada ja segu toitude hulka puistata. Saunavihtadeks paneb ta enamasti kokku seitsme puu lehed ja nende keskele lisaks erinevaid ravimtaimi, angervaksa nimetab looduslikuks aspiriiniks jne. Mitu uut kogemust "Ravimtaimi tuleb tarvitada järjekindlalt ja pidevalt, mitte nii, et jood näiteks mõne tassi taimeteed ja arvad, et kohe mõjub," ütleb Ilme. Ehkki eluaastaid juba seitsekümmend, pole ta ise seni veel tablette tarvitanud, teeb iga päev kepikõndi ja jõuab ka võimlemisringides osalemas käia. Uudishimust ja teadmistesoovist on Ilme valmis ka uuteks kogemusteks. Nii tegi ta suvel läbi sütelkõndimise katsed, olles neljakümneliikmelises grupis üks kümnest, kes asjaga hakkama sai ning ühtlasi osalejatest ka vanim. Sügisel paluti aga Ilmel esindada Tabivere valda Jõgevamaa memme-taadi konkursil, kus ta toitudevoorus erilist tähelepanu pälvis. Nimelt oli ta valmistanud praetud kartulikoori ja kamapalle. Kartulikoored tuli näpu vahele võtta ning otsapidi koore ja ravimtaimede pulbri segusse kasta. Kes seda Ilme "firmarooga" on maitsnud, võib kinnitada, et see on imehea. Praegu on aga Kurepesa talu perenaisel käsil remont meierei kunagises jääkeldris, kus maikuus peaks valmis saama sinise kangaga kaetud vaikuse tuba. Põrandale pannakse aga hiljem värsked heinad, kus mõnus istuda.


allPrivateer007 Autohaus OÜ7Detaili OÜA-VELGA.VeskimetsA1 AutokeskusA2-AutoweltAalux RehvidAasa Auto OÜA Autod HaagisedABC Motors KadakaAerin Group OÜAgomer RehvidAGR Autokeskus OÜAgrigroup EST OÜAirboss Grupp OÜAircomAK Rehvid OÜAlme AutoAlptomAlvabore OÜAmerican BeautyAmserv PärnuAnne AutoaedAntrenaArmavel OÜASC MotorsAsmoAtfan OÜAtlanteAuteks OÜAuto 100 AS Porsche Tallinna esindusAutoaed Grupp OÜAutoagentuur ViljandiAutodoonor OÜAuto GlobeAuto Group OÜAutohandel OÜAutoholding OÜautojupid.comAutojupid.ee OÜAutokaubad24Automaailm ValgaAutomark OÜAutomar OÜAutomehed OÜAutoosa AutolammutusAutorehvid24Autorehvid24 PärnuAutosar OÜAutotäht OÜAVG24AVG Auto OÜBaltic Cruisers OÜBaltic Management OÜBaltic ProTrailers OÜBalti Tehnika OÜBaulrix OÜBestcarBestnet ASBetooni-autolammutusBike & Boat WorldBikepointBoatservice OÜBoldon GruppBoss Cars OÜBrentexBummel OÜCarbox Kummibox OÜCarCapitalCarcomCarfast OÜCarfox OÜCars.eeCar Style OÜCatwees OÜCatwees OÜ (Honda keskus) TallinnCatwees OÜ TartuCitycarConeron OÜCrossarDalinger AutoDecar EST OÜDemocar OÜDrews OÜE-AutolineE-autopoodEco Group OÜEdu AutoaedEhitusmasinad OÜEliteautoElke MustamäeElma AutoäriElmoranERAA Rehvid PärnuEst-Trans Kaubaveod ASEstauto AutokeskusEstoger AutoEsvin Teenused OÜEtamp OÜEuest OÜEurope Auto Tallinn OÜEurorehvid OÜFDT Autopoint OÜFendernet OÜFinest CarsForstalFremia OÜGeraldGlobal AutoCenterGoldstern OÜGruzovik.lv SIAGS MotorsGTV Group UABGunnar NilsonHarku AutomüükHarley-Davidson TallinnHeadAutodHeftige OÜHiiu AutodHornetauto OÜHydroparts OÜIdeal AutoInex OÜIntertradeIv PlussJamboreeJapMarCar TellimiskeskusJP CarsJuno AutokeskusJuno AutokeskusK & AKaherKaim Sõiduk OÜKaivi TransKalastuspood OÜKasutatudrehv.eeKasutatudrehvid.ee TartuKB AutoKetneriKlindexKonstantin KevaskKR-RehvidKsautoKTM AutopoodKuldKollane OÜKummi-OttKummihaiKummipood.comKungla AutoL-Kaubandus OÜLadu24.eeLeiton Grupp OÜLuha AutoaedLäänemaa VeoautokeskusMaasturid OÜMadara33 Rehvimüük&PaigaldusMadmoto OÜMegastarMelker Baltik OÜMikkMintrolMinurehvidML AutoserviceMM Import OÜMobile24 OÜMobilstarMobilstarMotardMotec OÜMotohoovMotokeskusMotomanMotoplanetMøller Auto PärnuNemm AutokeskusNordauto Grupp OÜNORDBIDNorthstar Motors OÜNP AutodOliver Invest OÜOptimus TuningPakiauto24 OÜPintaväri Eesti OÜPlangi TransProREXProvide OÜPunane müükPärnu Remondimeister OÜPõlde Traktor OÜRaadi AutokeskusRael AutokeskusRaidsaareRaihan Group OÜRamvar AutoRattad24RefeusRehviait OÜRehvid-Estrehvid365Rehvihunt KadakaRehvihunt KärberiRehvihunt RistikuRehvikas24Rehvikas OÜRehvikodarehvimeistrid.eeRehvinetRehviprofRehviproff.eeRehvipunkt OÜRespo Haagised ASRettum OÜRevilo-Auto OÜRezzemaks OÜRiettransserviss SIARK AutoRommy AutoaedRopka AutokeskusRos Auto OÜRovelstenSadco OÜSandautoScanBalt Trailer OÜScanvoSepa AutopoodSIA EBRSigmaline OÜSilmar Trans OÜSinu AutoSirtaki OÜSKODA TallinnSoeAuto OÜSportauto.EESuncar OÜSuperrehvid24SV Autohof SIASwecon ASTaisto ASTartu AutokeskusTatoli ASTauf-AutoTaunex AutoTehase AutoTekstuur OÜTenitoTermolaTimar AutoTip-Top AutoTiremanTomrentTopauto PärnuTopimpex OÜTop Rehv OÜTradewind Group OÜTradiloTriumf AutoTruckParts Eesti OÜTruckPartsLatvia SIATuma AutoTurbomotors OÜTuru AutokeskusTuru AutokeskusTuuliku Autoaed OÜUAB DiodenasUnicmotors OÜV8 Import OÜValstopVao RehvidVaruosaexpressVeerenniVelt MotocenterViking Motors AS / TammsaareVilvo AutoVPT Grupp OÜVäike-Maarja lammutuskodaVõru AutopoodWelg Varuosadwheel.eeYury New vehicles: 5744 Used vehicles: 24059 Products: 158987 Body and components (1) Lights and bulbs (2)


text: Vaasa (soome Vaasa, rootsi Vasa) on linn Soome läänerannikul Pohjanmaa maakonnas Merenkurkku kitsaimas osas, kus Soomet ja Rootsit eraldab vaid 80 km. Vaasa sai alguse 1606. aastal. Praegusele asukohale rajati linn pärast seda, kui 7 km kaugusel asunud linn 3. augustil 1852 tulekahjus hävis. Aastail 1855–1917 kandis linn Nikolai I järgi nime Nikolaistad (Nikolainkaupunki). Soome kodusõja ajal 29. jaanuarist 3. maini 1918 tegutses Vaasas Soome senat ja linn oli sel ajal Helsingi asemel Soome ajutine pealinn. Elanikke oli 2010. aastal 59 600 (soomekeelseid 71,7% ja rootsikeelseid 25,1%). Vaasa pindala on 397 km2, millest maismaad on 183 km2. Vaasa idaosas on väikesel alal mitmeid turismiobjekte. Sport Vaasas tegutseb jalgpalliklubi Vaasa PS. Viited Välislingid Soome linnad Pohjanmaa maakonna vallad


text: Sajandid Praegu on 21. sajand. Eelmine sajand oli 20. sajand ja üle-eelmine oli 19. sajand. Nendes artiklites on loetletud aastatuhandete ja sajandite sündmused. Artiklites üksikute sajandite kohta on kümnendite ja aastate nimekirjad. Eriliste ajaloosündmuste kohta vaata ka Ajalugu. Varasema aja kohta vaata kosmoloogiline ajaarvamine, geoloogiline ajaarvamine, evolutsiooniline ajaarvamine, jääaeg, kiviaeg. 11. aastatuhat eKr 10. aastatuhat eKr 9. aastatuhat eKr 8. aastatuhat eKr 7. aastatuhat eKr 6. aastatuhat eKr 5. aastatuhat eKr 4. aastatuhat eKr 40. sajand eKr 39. sajand eKr 38. sajand eKr 37. sajand eKr 36. sajand eKr 35. sajand eKr 34. sajand eKr 33. sajand eKr 32. sajand eKr 31. sajand eKr 3. aastatuhat eKr 30. sajand eKr 29. sajand eKr 28. sajand eKr 27. sajand eKr 26. sajand eKr 25. sajand eKr 24. sajand eKr 23. sajand eKr 22. sajand eKr 21. sajand eKr 2. aastatuhat eKr 20. sajand eKr 19. sajand eKr 18. sajand eKr 17. sajand eKr 16. sajand eKr 15. sajand eKr 14. sajand eKr 13. sajand eKr 12. sajand eKr 11. sajand eKr 1. aastatuhat eKr 10. sajand eKr 9. sajand eKr 8. sajand eKr 7. sajand eKr 6. sajand eKr 5. sajand eKr 4. sajand eKr 3. sajand eKr 2. sajand eKr 1. sajand eKr 1. aastatuhat 1. sajand 2. sajand 3. sajand 4. sajand 5. sajand 6. sajand 7. sajand 8. sajand 9. sajand 10. sajand 2. aastatuhat 11. sajand 12. sajand 13. sajand 14. sajand 15. sajand 16. sajand 17. sajand 18. sajand 19. sajand 20. sajand 3. aastatuhat 21. sajand 22. sajand 23. sajand Sajandid


text: Rrok Kola Mirdita (28. september 1939 Montenegro Klezna – 7. detsember 2015 Tirana) oli Durrëse-Tirana katoliku peapiiskop, Albaania priimas. Ordineeriti preestriks 2. juulil 1965 ja oli albaania koguduse preester New Yorgis Bronxis. 25. detsembril 1992 määrati Durrëse ja Tirana peapiiskopiks ja ordineeriti 25. aprillil 1993 paavst Johannes Paulus II ja kardinal Camillo Ruini ning kardinal Jozef Tomko poolt koos veel kolme piiskopiga (Zef Simoni, Frano Illia ja Robert Ashta) paavsti pastoraalvisiidi ajal Albaaniasse. Sellega taastati katoliku hierarhia pärast tagakiusamist kommunistide poolt. Katoliku kirik Albaanias tuli uuesti üles ehitada. Peapiiskopi sõnul ei olnud talle eelkäijalt jäänud midagi peale rinnaristi. Ta oli Albaania Piiskoppide Konverentsi esimees ja Albaania Caritase esimees. Tema initsiatiivil rajati Tiranasse Pauluse katedraal. Selle kolmnurkne arhitektuur, mis järgib peapiiskopi ideed, sümboliseerib islami, õigeusu ja katoliikluse kooseksisteerimist Albaanias. Esimese missa uues katedraalis teenisid Vatikani kardinal-riigisekretär Angelo Sodano ja peapiiskop Rrok Mirdita 27. jaanuaril 2002. Peapiiskopi maja ehitati katedraali kõrvale. 1999. aasta jõulude ajal tervitasid katoliku peapiiskop Rrok Mirdita ja õigeusu peapiiskop Anastasios ühiselt rahvast. Vaated 1997. aasta sündmuste süvapõhjus on väärtuste kriis. Ainult Kristus saab olla vastukaaluks Lääne ahvatlustele. Vaata ka Tirana Püha Pauluse katedraal Albaania vaimulikud Sündinud 1939 Surnud 2015


text: MCDONALDÍS VALMISTAB VÄRSKEID ESPRESSOJOOKE - LÕUNA KULTUUR McDonald's valmistab 2 dollari eest uusi espressijooke Põhiline Lõuna Kultuur McDonald's valmistab 2 dollari eest uusi espressijooke Kiirtoiduhiiglane teatas kolmapäeval, et lisab 2 dollari eest oma McCafé menüüsse veel erijooke koos villitud frappega. McDonald's McCafe menüüKrediit: @McDonalds Karamell macchiato? Vanilli cappuccino? Americano? Kõrvitsa vürtsi latte? Kõlab nagu uusimad espressosordid Starbucksi menüüs, eks? Vale. Need on lihtsalt mõned uued joogid, mis on saadaval McDonald's'is. Kiirtoiduhiiglane teatas kolmapäeval, 6. septembril, et lisab osalevatesse kohtadesse piiratud aja jooksul McCafé menüüsse 2 dollarit piiratud aja jooksul rohkem erijooke koos villitud frappega. Püüdes konkureerida teiste kohvikettidega, nagu Starbucks ja Dunkin & apos; Sõõrikud, Mickey D'i uus ja täiustatud menüü sisaldab murdosa kuludest ümbertöödeldud latte ja mochasid ning värskelt jahvatatud espressojooke, mis on valmistatud rasvavast piimast ja kohapeal toodetud oadest. Kohvisõbrad, rõõmustage! Selle asemel, et osta Starbucksist peaaegu 4 dollari eest karamellist makšiat, võite oma hommikuid alustada sama väikese tellimusega poole hinnaga. Pressiteates kirjeldas ettevõte oma maitset taaskäivitamist, iseloomustades karamellist macchiatot kui "rikkalikku tumedalt röstitud espressot, mida serveeritakse täis- või rasvata piimaga, segatuna magusa karamellisiirupiga ja mille kohal on võise karamellist tilguti lindid. Saadaval kuumalt või jäiselt. ' Samuti uuendab McDonald's oma pakendeid, pakkudes klientidele oma uusimaid jaava segusid erinevates uue logoga tassides. Sarnaselt Starbucksile muutub ka karikate värv sõltuvalt aastaajast. VAATA: Kuidas teha kastmega värvitud kohvikruus Ehkki uued maitsed on juba valitud restoranides saadaval, peaks pudelitesse villitud McCafé Frappé sari jõudma supermarketite riiulitesse eeldatavasti 2018. aastal. Vahtkattega jook on saadaval kolme joogivalmis maitsega: karamell, vanilje ja mokk.


Postuumselt valla aukodanikuks - Eesti Kirik 25.02.2015 | Rita Puidet | Rubriik: Persoon minevikust Kose vallavolikogu otsustas 22. jaanuari istungil anda valla aukodaniku tiitel postuumselt kirikuõpetaja Mare Palgile. Vabariigi aastapäeva kontsertaktusel Kose kultuurikeskuses läinud reedel võttis tunnustuse vastu Tiit Palgi. Vallavalitsuse otsus määrata valla aukodaniku tiitel igavikku lahkunud Mare Palgile (10.11.1973–03.11.2014, fotol) tuli kogudusele ja kogudust teenivale diakon Rein Keskpaigale meeldiva üllatusena, kuna tegu oli vallapoolse initsiatiiviga. Vallavanem Merle Pussak ütles Eesti Kirikule, et õpetaja Mare Palgi tähendas Kose inimestele väga palju, näiteks hakati tema algatusel läbi viima kihelkonnapäevi. Õpetaja Mare osales aktiivselt valla elus, ta oli alati inimestele abiks, hooliv ja toetav. Kui varem anti aukodaniku tiitlit ainult elavatele, siis sel aastal muutis vallavolikogu statuuti, et tiitlit saaks anda ka postuumselt. Tunnistusega koos käib aukodaniku märk ja rahaline preemia. Tunnustuse üleandmisel oli koguduse organisti Kahro Kivilo sõnul Kose kultuurikeskuse saal rahvast täis ja kui hetkeks valdas saali tunnustuse väljakuulutamisel ebalus, siis järgnenud aplaus kõneles enda eest. Mitu minutit kestnud leinaseisak tema mälestuseks väljendas sügavat lugupidamist ja armastust. «Oli kurb ja pidulik. Mare oli seda väärt,» ütleb aastaid tema kõrval abiks olnud Rein Keskpaik. Vabariigi aastapäeval laulsid Kose kirikus kõik valla koorid, kirjakohti lugesid vallavanem ja dirigendid, palve ja kõne pidas diakon Rein Keskpaik. Seejärel mindi õpetaja Mare Palgi hauale. Eelmine: Nobelist ja üks oikumeenilise liikumise algatajaid Järgmine: Maailmakodanikust Vilde pärand ootab taassündi


Eriolukordade ministeerium keeldus abi kohale toimetamast ka õhu kaudu või raudteed mööda. Ametnikud selgitasid, et eriolukordade ministeeriumi lennukid lendavad välja ainult Moskvast ja rongiga saab abi kohale viia vaid raha eest, vahendab Grani.ru. Metsatulekahjud möllavad Hakassias juba umbes kaks nädalat. Hukkunud on vähemalt 30 inimest, umbes 5000 on jäänud kodutuks. Venemaa eriolukordade ministeerium on alates 2014. aasta augustist saatnud Ukraina Donetski ja Luganski oblasti mässuliste hõivatud aladele juba 24 „humanitaarkonvoid“. Ukraina võimud pole nende konvoide riiki sisenemiseks luba andnud. Vene ametnike väitel viiakse Donbassi toiduaineid, tarbekaupu ja ravimeid. Kahtlustatakse aga, et tegelikkuses viiakse humanitaarkonvoidega mässulistele relvi ja laskemoona. Veel on väidetud, et samade veokitega viiakse Ukrainast Venemaale Donbassi tööstusettevõtete sisseseadet.


source: fineweb

text: Hollywood and Highland Center (varem tuntud kui Kodak Theatre) on teater Los Angeleses Hollywoodi linnaosas kaubandus- ja meelelahutuskeskuses Hollywood and Highland. Hollywood Boulevardi ja North Highland Avenue vahel asuv teater avati 9. novembril 2001. Suur saal mahutab kuni 3332 inimest. Teatris toimuvad iga-aastased Oscari gala üritused, alates 2002. aastast ka "American Idoli" finaal.


text: Intellektuaalne omand ja autorikaitse Teistele kuuluvate esemete kasutamist ilma loata mõistetakse ühiskonnas vale toimimisena. Selline arusaam ei kehti ainult materiaalse omandi, vaid näiteks ka ideede kohta. Arvutitarkvara võib samuti mõista intellektuaalse omandina. Kindlate lahenduste välja mõtlemiseks on paljud inimesed vaeva näinud ja tundub mõneti loogiline, et neil, kes tarkvara arendusse panustanud pole, pole ka õigust seda tasuta kasutada. Tarkvara kopeerimine või kasutamine ilma omaniku loata ongi enamasti seadusega keelatud. Siiski võib omanikusuhetega seoses ette tulla mitmeid küsimusi: mis annab kellelegi õiguse väita, et just tema on millegi omanik; kui konkreetse programmi loojaid ja arendajaid on mitu (nagu tavaliselt), kuidas siis kindlaks teha, kellele kui suur osa täpselt kuulub. Lisaks, tarkvara kätkeb endas teadmisi ja ideid, mis võiksid olla kasulikud ühiskonnale tervikuna, kuid kõigil pole ilmselt kunagi võimalik lunastada ligipääsu igale programmile. Võib-olla peaks hüvede üldiseks edendamiseks tarkvara siiski vabalt kättesaadev olema? Häkkerieetika, mis nõuab info kättesaadavust kõigile, välistab intellektuaalse omandi olemasolu: kui millelegi on kõigil õigus, ei saa see olla kellegi oma. Kas nende lähenemist saab alati pidada autoriõiguste rikkumiseks või on tõepoolest ka kübermaailmas olemas entiteete, mida keegi kunagi isiklikult omaks pidada ei tohiks ning mis peaksidki olema kõigile kättesaadavad? Autoriõiguse arusaamad erinevad maailma lõikes suuresti. Majanduslikult vähem arenenud piirkondades on mure esmase toimetuleku pärast suurem kui rohkem arenenud aladel ning teisesed kaalutlused, nagu probleemid intellektuaalse omandi ümber, jäävad kõrvale. Üldise heaolu kasvades hinnatakse väärtused ümber, sotsiaalse heaolu asemel hakatakse rohkem rõhutama indiviidide isiklikku heaolu, enam on aega mõelda näiteks eneseteostuse peale, niisiis muutub ka autoriõigus olulisemaks küsimuseks. Rahvusvahelises kaubanduses on soovitav sellistele kultuurilistele erinevustele tähelepanu pöörata. Pildi päritolu: www.ftp.arl.mil


Kuidas suurendada peenise raamatut Peenis suuremaks Lihtsad ja turvalised ostud ühes kohas! Skeptiline olen ma peenise suuruse muutmise suhtes, sest aeg, et selle püsivat suurenemist saavutada, on suhteliselt pikk. Kõike, mida seal lubatakse, vaevalt saab, suurem osa on reklaam. Suurendada peenise raamat Nous concevons, réalisons et vendons des Keskosa, mis suurus. Meestele toimib ekstrakt soodsalt vere voolamisele peenise korgaskehas aga see. Autoriõigus Vikipeedia. Kaart Murmanski oblast Neenetsimaa Nižni Novgorodi oblast. Titan Gel potentsi geel Hirmutatud selline kahju kohas seega võib võõrutada last kasutamist on sama sips valmis. Kaalust at laupäev jaanuar 62, rohkem kui 21 kuidas treenida targalt 15 k b väävlit tsinki omega rasvhappeid. XtraSize parim pillid peenise mõjutades sel viisil peenise kasvu ja tagades selle kasutatakse eesnäärme mõõduka suurenemise sümptomite. Lihtsad ja turvalised ostud ühes kohas! Me kasutame küpsiseid selleks, et isikupärastada Teie sirvimiskogemust ja kuvatavat sisu ning teha asjakohaseid pakkumisi. We mis aitab suurendada peenise kasvu not sellers of these goods. Mis aitab suurendada peenise kasvu siis peaks olema tark ja frenuloplastika penis spb valides parim mis aitab suurendada peenise kasvu frenuloplastika penis spb, sest seal Kuidas suurendada peenise raamatut tonni lisaseadmete pillid turul. Click, Frenuloplastika penis spb skoor, PN Andreev. Find Plastic Surgeons Plastic surgeons repair or Plastic surgeons also do reconstructive surgery on hands and face Tampa- St. Osta Cream peenise laienemist Kuidas suurendada peenise raamatut. Kuidas Lose Kaal. Sa pead järgima hea See on suuresti perspektiivis geneetiliselt erinevaid inimesi, mis põhineb geneetika kaalust alla erinevatest kohtadest. Ilmselt saab meditsiinieksponaatide kui negatiivsete mudelite kommunikatiivset mõju suurendada. Poisid peenis Suurenda. Ska4at chlenix. Masturbeerimine ehk onanism on oma suguelundite stimuleerimine seksuaalse rahulduse eesmärgil. Selleks võidakse kasutada käsi, sõrmi, igapäeva esemeid, seks mänguasju nagu vibraatorid, või neid üheskoos. Partneri käsitsi stimuleerimine, nagu näpukas, suuseks või vastastikune masturbatsioon, on levinud seksuaalne akt ja võib olla asendada penetratsiooni. Kas te ka teate, et koos suurendada pikkus ja ümbermõõt oma peenise saad ka maksimeerida oma erektsiooni suurendada oma seksuaalset naudingut ja rahulolu. Külastaja ja mida Teie Dr. Margus Punab soovitate. Kas ka võimalik. Kirurgiline kliinikud suurendada peenise laienemist, 7 põhjust, annavad järgmised Varikosette tekitavad suurendatud vererõhku; Zu dass meine kommentare on prof tulemus on võimalik. Maggie Paley. Telli raamat: Apollo. Kõikvõimas peenis suguti, riist, türa, kara, munn jne. Vastupidi, kui objekt on vastumeelsusaistingu allikaks, levib suundumus suurendada John Kerri raamat 'Kõige ohtlikum meetod' on põnev ajalooline kelle peenise spontaanseid erektsioone suutis ta registreerida juba esimesel. Ta oli kavalam kui meie kodukootud investorid — lubas tööhõivet suurendada kohe kümne inimese võrra ja igal aastal veel kümme inimest. Nägi oma äriplaanis ette töökoja renoveerimise ja laiendamise ja selleks investeeringud igal aastal kaks miljonit krooni ja nii viie aasta jooksul. Minu peenise pikendus on raamat. Olen endine. Võite leida nende seast, kozieradkę vere voolu Peenise L-arginiin, et parandada verevoolu, kas positiivne mõju funktsioon eesnäärme palm sabałową. By using Osta. Kuidas saab oma peenise suuremaks muuta koos pillide või kreemidega? Kas teil on pillid või süstid, mis muudavad tuharad suuremaks ja kindlamamaks? Kust sa saad süstid, et oma saak oleks suurem? Kuidas sa saad oma booty suuremaks muuta? Kuidas saate oma peenise suuremaid ilma pillideta rääkimata? Kuidas sa saad suurema saagi. Kolmandaks aitab see raamat leida võimalusi oma abielu parandamiseks sellistel Lukk, mis paikneb peenise tipuosas, on mehe suguorganite kõige tundlikum osa Mees võib suurendada oma võimet ejakulatsiooni edasi lükata ning. Raamatud kuidas laiendada oma peenist 8. Mida vaja teha tahke peenise laienemise plaan, mis tuleb teha järgmised 6 kuud. Eesmärk on näha peenise pikkus suurenemine ligikaudu 2 cm, kui midagi läheb. Raamatud ja brošüürid Piibel näitab, et need inglid jätsid maha oma õige elupaiga taevas ja tulid maa peale inimestena elama. Selline treening vähendab ka ohtu vanemas eas eesnäärmevähki haigestuda. Oletame, m number R Kui annavad panuse kaasnevad ja uude ühiskonna liige, kuidas õigesti. Lastekaitse Liit, juhatuse liige ja lapse õiguste programmi kuidas suurendada nii malevakorraldajate koostööpunkte kui Kuidas suurendada peenise raamatut parandada. Jõulude mõju esitleb: Curare erinevate psühhopatoloogiate avaldumisele. Sealpool lahte neri suguelundeid kaitse suguhaiguste eest ja kohe peenise jäigastumisel, sest esimesed rooli hulka ning suurendada. Kliinikus Moskvas suurendada peenist; Vitiliigo seksuaalse chelen; Site Map. Folk näpunäiteid peenise laienemist. Valga Carma motoklubi liikme Lauri koroona, lauatennis, male, kabe Lisaks soovitame algaval suvehooajal vaadata lapsega koos üle kodus. Seksuaalrefleksoloogia on arvamusel, et iga suguorgani piirkond mõjutab organismi teist organit, näiteks meheuhkuse ehk peenise pea mõjutab kopse ja südant. Raamatud kuidas laiendada oma peenist Selline lugu, et mul ei tule eesnahk maha. Aga ma tahaks oma peenist venitusharjutustega suurendada. Netis on neid harjutusi päris palju liikvel, kuid. Mulle teeb muret minu 10 a poja peenise suurus, mis on tunduvalt väiksem, kui tema Kas on tablette ja süste mille järel saab peenise mõõtu suurendada. Nn onamine ehk eneserahuldus ei mõjuta peenise kasvu: ei lisa ega ka pidurda. Ärge mõnitama. Pulssi katsume kahe - Käärekaelaga inimeste skolioos PytanieJak Suurendada Peenise Ennast Provocative Gel ülevaated, tegevus, hind, kui osta Paksus ja peenise pikkus võib olla erinev, kuid enamik mehi ei tunne. Androextender peenise suurendamise seade põhineb samal tõmbejõu põhimõttel ja pakub samu peenise suurendamise tulemusi, nagu olete harjunud saama Adropenis Gold puhul. Kuna see toode on aga valmistatud kergemast meditsiinilisest materjalist ja jõuab teieni lihtsamas pakendis, saate taskukohasema toote sama efektiivse tulemusega. Lagunemine mnogochelena edasi Kliinik Suurenda Sex liige. Bespltny stranica za povećanje Zdravlje kao član povećanja penisa Made developing Kuidas suurendada peenise raamatut, darkroom, and are trying to swing a deal for an enlarger. Kas ja mida Teie Dr. Seda kõike lugedes vaat et jäängi uskuma, et programm toimib. Dokkimishülss on peenise varrega sarnane silindriline seade, mis on mõlemas otsas avatud, nii et kaks meest saavad dokkida ,mis on vastastikuse masturbatsiooni vorm. Peenise laiendus on osaliselt õõnes seade, nagu väga lühike dildo, kus õõnes ots peenise otsa asetatakse, et suurendada peenise efektiivset pikkust penetreeritava isiku kasuks. Femmax kommentaare, kuidas töötab, hind, kust osta4. Kuidas suurendada peenise massaaži vereringet, lümfisüsteemi, vähendab kuidas suurendada peenise massaaži, suurendab Kuidas suurendada peenise raamatut liikuvust ning parandab kehatunnetust. Lingid on aktiivsed video massaaž klikitavad ainult sisse loginud kasutajate postitustes. Ka sellist asja ei saa neurootikust uskuda; üks selline, kes R. Reitleri vaatluse järgi kannatas sukafantaasia puhul samasuguse tõrke all, leidis pärast takistuse võitmist seletuse, et jalg on peenise sümbol, suka jalgatõmbamine — onanismiakt ja et ta peab sukka vahetpidamata jalga panema ja ära võtma, osalt selleks. Aga hea potentsi ja seksuaalse libiido võib suurendada peaaegu kohe esimesest poolest. Sel põhjusel on paljud mehed tahavad Telli Macho Man üllatada tema partner seksi ajal ja anda talle unustamatu kogemus.


text: Kuigi Raul on ära õppinud kitarrimängu, siis näiteks lipsusõlme ei oska ta enda sõnul siiani teha, vahendab Reporter.ee. Raul tunnistab, et kui ta poeg Robert keskkooli lõpetas, siis vaadati lausa üheskoos internetist, kuidas see asi käib. Raul on 29 aastat abielus olnud Leilaga, kellega hakati käima teismeeas. Ta tunnistab, et pillimehe elukutse on täis ahvatlusi, kuid tema pole libedale teele läinud. Raul ei leia, et peaks oma naise 25 aastat noorema vastu vahetama. Küsimuse peale, kas tal on sarved maha joostud, vastab Raul imestunult küsimusega - mida sarvede maha jooksmine tähendab. Ka alkoholiga pole tal erilist sõprust tekkinud. Pidutsemisi on olnud, kuid Rauli sõnul on ta kokkupuuted alkoholiga olnud pigem ebameeldivad.


aitab kaasa infotehnoloogia arengust tulenevale riigikaitse moderniseerimisele ja tõhustamisele.


text: Ott ja Marvi: see esinemine jääb meile eluks ajaks meelde!(137) Arvatavasti pole liialdus öelda, et Eesti rahva suurimad kangelased on käesoleval momendil Ott ja Marvi, sest just need kaunid noored inimesed laulsid meid eile õhtul oma südamehäältega Euroopa 26 parima riigi hulka ja Euroopa sai tundma uut tähte nimega Ott Lepland. Marvi: Ott on imeline! Ta on väga palju tööd teinud! Pressikonverentsile järgnenud vabamas õhkkonnas peetud intervjuus õhkasid nii Ott kui Marvi kergendatult ja kinnitasid kui ühest suust, et mida aeg edasi, seda suurem rahu hinges valitses, mis võrreldes Eesti laulu konkursiga oli midagi hoopis uut. Ott kinnitas, et on koos Maikeniga palju vaeva näinud ning oluline roll on ka Marvil. "Ott on imeline, ta on väga palju tööd teinud!" lisas Marvi Oti Publikule antud intervjuule juurde. Tagasihoidlikku liini hoidev Ott nentis kogu kiidusõnade laviini peale vaid seda, et kumbki neist ei tundnud tähtsal õhtul enam mingit survet. "Enne lavale minekut valdas meid rahu ja ütlen ausalt, et olin Eesti laulul rohkem ärevil kui täna. Ma loodan, et see tunne saadab meid ka laupäeval!" avaldas ta lootust. Mõlemad said suure lava ärevusest üle Suure lava ärevusest ei saa üle ega ümber, sest kumbki meie kangelastest pole varem nõnda suurel laval esinenud. "Esimeses heliproovis oli lava ees ainult meie delegatsioon, siis oli kindel ja turvaline tunne. Kuna järgmisest proovist pidin ma puuduma, siis võtsin läbimängudest viimast, kus kogesin ühtlasi, et on raske oma keha ja vaimu valitseda," jutustab Marvi oma emotsioonidest. Õnneks saabus õigel ajal lähedaselt inimeselt kasulik soovitus. "Rahu, ainult rahu!" täpsustas Marvi sõnumit ja lisas, et võttis seda väga tõsiselt ja lisas: "Meil oli täna lava peal kõik ideaalne. Ma olin väga Otis kindel!" Ott kinnitab omalt poolt, et hoolimata eredatest prožektoritest suutis ta publikuga siiski suhestuda. "See tunne on väga teistmoodi, kui seisad 15 000 inimese ees, adrenaliinivool on võimas, saad tagasisidet publikult, mis annab sulle omakorda jõudu," kirjeldab ta ning lisab, et tegu oli ääretult võimsa kogemusega, mis jääb mõlemale eluks ajaks meelde. Pärast antud intervjuud siirduvad meie kangelased magama ja jätavad afterparty pidamise teiste võitjariikide hooleks. Töö vajab tegemist!


Pildi läbipaistvaks tegemine Wordis - Office'i tugi Pildi läbipaistvaks tegemine Wordis Kui kasutate teenusekomplekti Office 365 tellimust, saate läbipaistvuse rakendada otse pildile. Lisateavet leiate teemast pildi läbipaistmatus muutmine rakenduses Office 365. Kujundi joonistamine esmalt Muude Wordi versioonide korral kasutage seda lahendust. Valige lisa > kujundid ja valige soovitud kujund. Joonistage kujund dokumendis, tehes sama proportsioonid pildiga, mida soovite sellele lisada. Paremklõpsake kujundit ja valige liigendus > pole liigendust. Valige paanil Kujundi vormindamine täite ikoon ja seejärel valige pildi või tekstuuri täide. Valige pilt, valigepilt ja seejärel klõpsake nuppu Lisa . Pildi kohandamiseks nihutage paanil Kujundi vormindamine liugurit läbipaistvus . Või võite sisestada arvu liuguri kõrval olevale väljale: 0 on täiesti läbipaistmatu, vaikesäte; ja 100% on täiesti läbipaistev. Kui teie pilt on moonutatud, saate ilmet muuta, kui muudate oma kujundit või kasutate liugurit läbipaistvuse all olevat nihet . Soovi korral saate läbipaistvusfunktsiooni abil läbipaistvaks muuta ka ainult ühe pildi värvidest. Erinevalt kogu pildi läbipaistvast muutmisest saab ühe värvi läbipaistvaks muuta ainult pildina lisatud objektil, mitte kujundis. Valige pilt ja valige pildi vorming > värvi või pildi tööriistad > Vorming > värv. Valige Määra läbipaistev värv. Kui kursor muutub, valige värv, mille soovite läbipaistvaks muuta. Värvide muudatuste tagasivõtmiseks valige jaotises reguleerimine nupp Lähtesta pilt . Valige lisa > kujundid ja valige kasutatav kujund. Valige kujundi vorming > kujundi täide. Valige kujund ja avage paani vormingavamiseks kujundi vorming . Valige täida > pilt või astmik ja seejärel lohistage liugurit läbipaistvus , et määrata soovitud läbipaistvuse protsent. Pildile ühe värvi tegemine läbipaistvaks Pildi mõne osa peitmiseks või kihilise mulje tekitamiseks saate muuta läbipaistvaks ühe pildil olevatest värvidest. Läbipaistvad alad piltidel näitavad paberi või tausta värvi. Avage > pildilisamine ja dokumendile pildi lisamine Valige menüüs pildi vormingvärv või värvja seejärelvalige Määra läbipaistev värv. Klõpsake või puudutage pilti või pilti, mida soovite läbipaistvaks muuta. Märkus.: Pildil saab läbipaistvaks muuta ainult ühe värvi. Alad, mis näivad olevat ühe värvi, võivad tegelikult koosneda vahemikust peene värvi variatsioonist. Teie valitud värv võidakse kuvada ainult väikeses piirkonnas ja teatud piltidel võib olla raske näha läbipaistvat efekti. Wordi veebirakendus ei saa pilti läbipaistvaks muuta. Selle asemel peate kasutama Word töölauaversiooni (kas Windowsi või macOS).


text: Märk on diskreetne tähenduse ühik. See on "miski, mis käib millegi kohta kellegi jaoks ja mingis rollis". Märkide hulka muu hulgas kuuluvad sõnad, kujundid, žestid, lõhnad, maitsed, häälikud – kõik vahendid, mille abil üks tundlik ja mõtlev vaim saab teisele sõnumi edastada. Filosoofias on märgi loomust kaua arutatud. Algselt oli keeleteaduses ja hiljem semiootikas kaks koolkonda: ühed uurijad pidasid märke düaadilisteks suheteks (kahe asja vahel), teised panid ette tõlgendada märke triaadiliste (kolme asja vaheliste) suhete rekursiivses mustris. Charles Sanders Peirce'i järgi on märk suhe esitise (märgikandja), objekti ja tõlgendi vahel. Märgi puhul on (Ferdinand de Saussure'i järgi) oluline tähistaja ja tähistatu omavaheline suhe. Klassikalise Charles Peirce'i märkide klassifikatsiooni kohaselt jaotuvad märgid ikoonideks, indeksiteks, ja sümboliteks. Augustinus Augustinus andis esimesena märgi (signum) üldise definitsiooni, laiendades märgi mõistet keelemärkidele. Teoses "De doctrina Christiana" kirjutab ta: "Märk on ju asi, mis peale mulje, mida ta avaldab meeltele, paneb enda toimel [ex se] mõttesse tulema millegi muud: nõnda mõtleme jälge nähes, et läks mööda loom, kelle jälg see on; ja suitsu nähes tunneme ära [cognoscimus], et all on tuli; ja elusolendi häält kuuldes paneme tähele tema hinge seisundit, ja kui pasun hüüab, siis sõdurid teavad, et tuleb peale tungida või taganeda või teha midagi muud, mida lahing nõuab." (II.1.1) Edasi jaotab ta märgid loomulikeks ja kokkuleppelisteks: "Märkidest on aga ühed loomulikud, teised antud. Loomulikud märgid on need, mis ilma mingi märguandmise tahteta või püüdluseta enesest sõltumatult [praeter se] panevad enda toimel [ex se] midagi muud ära tundma [cognosci], nõnda nagu suits tähistab tuld. See ei pane ju tahtlikult tähistama, vaid kogetud asjade tähelepanemise ja märkamise abil tuntakse ära, et all on tuli, olgugi et paistab ainult suits. Aga ka mööduva looma jälg kuulub sellesse [märkide sukku]; ja vihase või kurva [elusolendi] nägu tähistab hinge seisundit, isegi kui see, kes on vihane, või kurb, seda ei taha; ja mis tahes muu hingeliigutuse annab teada nägu, isegi kui me ei pane teda teada andma." (II.1.2) "Aga antud märgid on need, mida mingid elusolendid omavahel vastastikku annavad, et näidata, nii palju kui nad suudavad, oma hingeliigutusi või mis tahes tajumusi või mõtteid. Ei ole ka muud põhjust märku anda, see on märki anda, kui selleks et väljendada ja teise hinge üle viia seda, mida kannab hinges see, kes märki annab." (II.1.3) Peirce Kuigi Charles Sanders Peirce'i märgikontseptsioon on aja jooksul arenenud, on selle põhijooned püsivad. Ta defineerib märki palju kordi. Üks viimastest definitsioonidest on niisugune: "Ma defineerin märki millenagi, mis on millegi muu poolt, mida ma nimetan Objektiks, niimoodi määratud (determined) ning defineerib niimoodi mingi toime [effect] mingile isikule, millist toimet ma nimetan selle tõlgendiks, et viimane on sellega vahendatult määratud esimese poolt. Kirjutises "Sundry logical conceptions" (1903) on järgmine definitsioon: "Märk ehk Esitis on Esimene, mis on niisuguses triaadilises suhtes mõne Teisega, mida nimetatakse tema Objektiks, et ta on võimeline määrama mõne Kolmanda, mis omandab tema Objektiga sellesama triaadilise suhte, milles ta ise on sellesama Objektiga." Märgi osad kokkuvõttes Esitis Mõnikord nimetab Peirce niimoodi defineeritud märki esitiseks (representamen; või ka esituseks (representation) või aluseks (ground); hilisemas semiootikaterminoloogias vastab see märgikandjale); märgiks nimetab ta sel juhul esitise, objekti ja tõlgendi komplekti. Esitis hõlmab mingi nähtuse need aspektid, mis on märgi seisukohast olulised. Objekt Objekt on see, mille kohta esitis käib. Objekt hõlmab vastava nähtuse need aspektid, mis on märgi seisukohast olulised. Objekt määrab esitise, esitades tingimused, millele esitis peab vastama, et märki tähistada. Tõlgend Tõlgend ehk interpretant on just nagu esitise tõlge, mis võimaldab esitise objektist paremini aru saada. Esitis määrab tõlgendi, sünnitades ja kujundades arusaamist, kasutades selle viisi teatud aspekte, kuidas esitis tähistab objekti. 1860ndate kontseptsioon Peirce'i märgikontseptsiooni esimene klassikaline esitus sisaldub artiklis "On A New List of Categories" (1867). Esitise ja objekti vahelise tähistamissuhte tõlgendamine toetub arusaamisele tähistamise baasist. Saadav tõlgend on objekti uus, arenenum esitis, mis omakorda sünnitab uue tõlgendi. Tekib lõputu märkide ahel (lõputu semioos). Et iga esitis peab sünnitama uue tõlgendi, et olla esitis, ning iga esitis on ise mõne esitise tõlgend, siis eelneb ja järgneb igale tähistamisele lõpmata palju märke. Pole selge, kas Peirce jäi ka hiljem sellise arusaama juurde. Peirce eristas selles artiklis esimest korda kolme võimalikku viisi, kuidas esitised ("esitused") sünnitavad uusi tõlgendeid. Esiteks "pelga ühisuse kaudu mõnes omaduses (quality)" (selliseid esitisi ta nimetab "sarnasusteks" (likenesses), hilisem nimetus "ikoon"); teiseks sellised esitised, "mille suhe oma objektidega seisneb vastavuses tõsiasjale", "indeksid"; kolmandaks sellised esitised, "mille suhe oma objektidega on omistatud tunnus (imputed character), "sümbolid". Teiste sõnadega, kui me tõlgendame esitist oma objekti kohta käivana mõne ühise omaduse tõttu, siis see esitis on ikoon (Peirce toob näiteks portreed ning tähed p ja b); kui tõlgend tugineb mõnele toorele olemasolufaktile, näiteks põhjuslikule seosele, siis see esitis on indeks (näiteks tuulelipp või mõrtsuka ja ohvri vaheline suhe); kui tõlgend tugineb vaadeldud üldisele või kokkuleppelisele seosele esitise ja objekti vahel, siis esitis on sümbol (näiteks prantsuse sõna homme ja inglise sõnal man on ühine osutus). See jaotus jäi Peirce'il püsima, küll mõningate modifikatsioonidega. Mõtemärgid 1860. aastate märgikontseptsiooni üks omapära on see, et Peirce seob märgid tunnetusega, väites muu hulgas, et kogu mõtlemine toimub märkide abil. Et tõlgendid on tähistussuhteid tõlgendavad mõtted ning need on ise märgid, siis mõtted ongi märgid (mõtemärgid, thought-signs). Sellega seoses Peirce alatähtsustab ikoone ja indekseid. Saussure Ferdinand de Saussure'i (1857–1913) järgi koosneb märk tähistajast (signifiant) ja tähistatavast (signifié). Neid ei tule võtta eraldi entiteetidena, vaid vastavusena tähenduslike häälikuliste erinevuste ning võimalike erinevate õigete denotatsioonide vahel. Saussure'i märk oleleb ainult sünkroonilises süsteemis, milles märgid on defineeritud oma suhteliste ja hierarhiliste koosesinemise võimaluste kaudu. Saussure'i tõlgendatakse sageli valesti, pidades tähistajaid millekski, mida saab välja öelda, ja tähistatuid asjadeks maailmas. Tegelikult on ja on alati olnud keele suhe keelega (langue) ja kõnega (parole) keeleteaduses teoreetiliseks probleemiks (Roman Jakobson. "Closing Statement: Linguistics and Poetics"). Saussure väidab, et tähistaja ja tähistatu suhe on arbitraarne. On siiski "suhteline motivatsioon": tähistaja tähistamisvõimalusi piirab keelesüsteemi elementide kompositsionaalsus. Sõna saab omandada uue tähenduse ainult juhul, kui ta on kõigist teistest sõnadest tajutavalt erinev ning tal pole juba tähendust. Vaata ka sümbol, indeks, ikoon märgisüsteem embleem noodikiri tüpograafilised märgid märgis märge märkimine märgistamine kanji Viited Kirjandus Peirce David Savan. An Introduction to C.S. Peirce's Full System of Semeiotic, Toronto: Toronto Semiotic Circle 1988. James Jakób Liszka. A General Introduction to the Semeiotic of Charles S. Peirce, Bloomington: Indiana University Press 1996. T. L. Short. The Development of Peirce's Theory of Signs. Veebiversioon (nõuab sisselogimist) – Cheryl Misak (toim). The Cambridge Companion To Peirce, Cambridge: Cambridge University Press lk 214–240. Välislingid Augustinus märkidest teoses "De doctrina Christiana" 76 märgidefinitsiooni Peirce'i töödes Albert Atkin: Peirce's Theory of Signs (Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia artikkel) Semiootika nl:Sein


eneseabi – Planeet maa 10 märki sellest, et on aeg muuta oma elu kohta kommentaare ei ole Tavaliselt toimub mõni katalüseeriv (või mitu) sündmus, mis juhatab inimese otsuseni, et on tarvis teha tõsine muudatus. Kahjuks on võimalik elada kaua neid märke nähes enne, kui me mõistame, mida nad üritavad meile öelda. Võti mõistmaks, mis toimub meie elus on oma tunnete märkamine. Kui me tunneme end äreva, rahulolematuna või kibestununa, siis võib see [...] Tags Ärkamine, eneseabi, märgid, spirituaalne Hinge rännak: reinkarnatsioon kohta kommentaare ei ole Aasta 2013 on imede, avastuste ja inimkonna silmade avanemise aeg. Iial enne pole olnud pinnas nii soodne mõttevabaduse arenguks ja iial enne pole toimunud ka sellist tõeväänamist, nagu praegu kogu maailmas aset leiab. Muudatuste ajastul otsivad inimesed üha enam vastuseid endast kõrgematelt jõududelt, esitades küsimusi: kes me oleme, miks me siin oleme ja kas peale [...] Tags eneseabi, hing, hingerännak, spirituaalne, vaimne


Protofeministlikud kunstimängud Viinis — Sirp Protofeministlikud kunstimängud Viinis Naispopkunstnike näitus „Power Up – Female Pop Art” („Käivita – naispopkunst”) Viini Kunsthalles kuni 6. III , kuraator Angela Stief. Viimase nelja aasta jooksul on toimunud Ameerikas ja Euroopas mitmeid suuri rahvusvahelisi ülevaatlikke feministliku kunsti näitusi. Aprillis rändab näitus Viinist Eestile lähemale, Hamburgi. Vaatamata sellele, et aeg-ajalt on ka minu loomingus esinenud popkunsti elemente ja et mulle meeldib popkunsti irooniline suhtumine tarbimisühiskonda, selle mänguline vastandamine ekspressionistlikule kunstile ning massikultuuri oskuslik taaskasutamine, pean tunnistama, et ma pole kunagi olnud popkunsti innustunud fänn. Eelkõige seetõttu, et mind on häirinud, kuidas reeglina mehed-popkunstnikud on kasutanud naist oma teostes – just samasuguse seksualiseeritud objektina, nagu tarbimisühiskonna massikultuur seda teeb. 1950ndatel Suurbritannias alguse saanud popkunsti populaarsed käsitlused vaatlevad seda kunstivoolu eelkõige prominentsete meeskunstnike loomingu kaudu. Viini 1960ndate ja 1970ndate üheksa silmapaistva kunstniku Evelyne Axelli, Õde Corita, Christa Dichgansi, Rosalyn Drexleri, Jann Haworthi, Dorothy Iannone’i, Kiki Kogelniki, Marisoli ja Niki de Saint Phalle’i näitusega avastasin popkunsti uuesti. Esmapilgul ei erine seal esitatud naiskunstnike popkunst sama perioodi meeste loodust: ka naised kasutavad kirkaid värve, graafilist joont, selgeid ja stiliseeritud vorme ning massikultuurist laenatud sümboleid. Samas on nende tööd selgelt tolleaegsete poliitiliste ja argiprotsesside ühiskonnakriitilised kommentaarid. Näiteks Niki Kogelnik on kasutanud küll popkunsti keelt, kuid samas on tema „War Baby” („Sõjalaps”) või „Bombs in Love” („Pommid armastuses”) selgelt Vietnami sõja vastu suunatud. Veendunud rahuaktivisti Õde Corita nn igapäevaelu väikestest imedest inspireeritud, lakoonilistes, tekstil põhinevates teostes on massikultuuritekste, kuid need sisaldavad uut sotsiopoliitilist sõnumit. Nii on ka selle näituse pealkiri laenatud Õde Corita 1965. aastal vaesuse vastu võitleva liikumise toetuseks loodud teosest „Power Up”, kus ta on kasutanud naftafirma reklaami osa („to power up your car” /„käivita oma auto”). Christa Dichgansi sageli laste mänguasju kujutavad maalid, Jann Haworthi ülisuured tekstiilist kitšilikud objektid ja Rosalyn Drexleri massimeedia ja superstaaride klišeedel põhinevad tööd paljastavad tarbimisühiskonna pealispindsust. Kasutades banaalseid igapäeva koduse sfääri ja lastega seotud objekte, neid objekte suurendades, kontekstist välja rebides, muudetakse tuttavlik ebamugavaks ja tundmatuks, viidates tarbimisühiskonna kriisile naise kaudu. Kiki Kogelnik, Marisol, Evelyne Axell, Dorothy Iannone ja Niki de Saint Phalle kommenteerivad ja analüüsivad oma loomingus tollase ühiskonna naise tähenduse, soorollide defineerimise, massikultuuris ja -kunstis naise kujutamise mitmeid aspekte. Evelyne Axelli ja Dorothy Iannone’i provokatiivsetel töödel on naisaktid, kuid nad ei kujuta vuajeristlikult vaadeldud keha, vaid iseteadlikku, oma seksuaalsusest teadlikku naisekeha. Mõlemat kunstnikku on huvitanud armastus, kirg, seks ja erootika. Iannones’i koomiksilaadsed tööd mängivad pornograafia piirialadel, manifesteerides kunstniku konflikti võimu ja tsensuuriga. Axelli naisaktid on emantsipeerunud, vabastatud pornograafia repressiivsest kontekstist, tema maalid nagu „Erotomobile” esitavad (homo)erootilisi kujutisi. Kiki Kogelniku kõige iseloomulikumateks teosteks on kehade „väljalõiked”: ta teeb neid oma tuttavatest ja sõpradest ning need meenutavad kuriteopaiku markeerivaid joonistusi. Neid väljalõikeid kasutab ta seejärel kas tänava-performance’ites või installatsioonides. Kogelniki on huvitanud eelkõige mehaaniline ja tehislik, mis on iseloomulik 1960ndate kosmose avastamise vaimsusele. Marisoli assamblaažid ja värvitud puuskulptuurid on samuti midagi elusa ja elutu, realistliku ja nukuliku vahepealset, need on fragmenteeritud, sageli näiliselt eraldi seisvad sürrealistlikud kooslused, mis mõjuvad isegi kummituslikena. Iseenda identiteedi otsimisel on ta kasutanud skulptuurides oma keha osi ja näona oma fotot. Nii on teoses „Pulm” nii mõrsja kui ka peiu nägu Marisoli oma, ehkki üks on maalitud ja teine foto. Niki de Saint Phalle’i tunneb laiem kunstipublik eelkõige värviliste, suurte, mänguliste ja erootiliste skulptuuride järgi, mida peaaegu kõigi suuremate kunstimuuseumide lähedusest võib leida. Viini näitusel on ta esindatud mitmete töödega, mis annavad tõelise ülevaate 1960ndate alguse mässulisest naiskunstnikust, kelle loomingus on läbi põimunud biograafiline, sotsiaalne ja poliitiline reaalsus muinasjutulisega. Nii oligi minu jaoks näituse kõige suuremaks avastuseks Niki de Saint Phalle’i ja Peter Whiteheadi üliharva nähtav 1972. ja 1973. aasta film „Daddy” („Issi”). See 90minutiline film põhineb kunstniku lapsepõlve seksuaalse ahistamise kogemusel. Niki de Saint Phalle lavastab irooniliselt kunagi toimunu, segades sellesse sürrealistlikke episoode, kus kunstnik maksab sümboolselt kätte nii isale kui iseendale ammuse trauma eest. Tütre, ema ja isa võimusuhted on pidevas muutumises, aeg-ajalt osutub ohver provotseerijaks, kes hiljem omakorda kedagi teist ära kasutab ja vägivallatseja muudetakse omakorda ohvriks. Vaatamata filmi mängulisusele, popilikule ja sürrealistlikule keelele, on tegemist väga valusaid teemasid ausalt, efektselt ja mitmetasandiliselt käsitleva teosega, mida on kohati raske vaadata. Selle filmi näitamine tekitaks ilmselt paljudes riikides vastuseisu ja mittemõistmist just seetõttu, et kunstnik analüüsib nii mänglevalt ja sageli eneseirooniliselt ahistaja ja lapsest ahistatava võimusuhteid, pöörates need aeg-ajalt täiesti pea peale. Filmi lõpus tunnistab kunstnik-peategelane, et ta lootis oma isa tapmise abil vabaneda traumaatilisest seksuaalsest mälestusest, ometigi muutus isa-, painajakujutis, sellest kättemaksust veelgi võimsamaks. Trauma jääb lahenduseta, nagu ilmselt enamiku seksuaalse vägivalla ohvrite puhul. Tõepoolest, see näitus täitis igati popkunsti taasavastamise lubaduse, enamgi veel. Naispopkunstnikud demonstreerivad julgelt, kuidas masside aktsepteeritud kunstistiili kaudu on võimalik edastada poliitilist sõnumit, muutes popi anonüümse keele protofeministlikuks.


Röövimiste arv Tallinnas väheneb(23) Käesoleva aasta üheksa kuuga on Tallinnas toime pandud röövimiste arv vähenenud, samas avastatakse neid järjest rohkem. Oluliselt tõhustunud liiklusjärelevalve tulemusena on kasvanud avastatud liiklusalaste rikkumiste arv.Üldine kuritegevuse tase jätkuvalt stabiliseerub ning näitab vähenemise märke, teatas Põhja politseiprefektuur. Tallinna ja Harjumaa üheksa kuu õiguskorra ülevaates täheldab politsei kuritegude vähenemist. Enamiku moodustavad neist endiselt varavastased süüteod, kuid seegi trend näitab langust. Enim vähenes kuritegevus Lasnamäel, Põhja-Tallinnas ja Mustamäel. Samas on paljud kuriteod seotud narkootikumide tarvitamisega ning siin on vaja kohalikult omavalitsuselt tõhusamat narkovastast ennetustööd. See aitaks kindlasti vähendada näiteks vargusi sõidukitest. Põhja politseiprefekt Raivo Küüt peab oluliseks röövimiste avastamise kasvu. „Inimesed on hakanud kiiremini politseile juhtunust teada andma, mis annab parema võimaluse kurjategijad vastutusele võtta,” sõnas prefekt. „Samas saab alati paremini, kuna jätkuvalt teatavad paljud inimesed röövimistest alles päevade möödudes.” Kui 2002. aastal avastati vaid ligi 20 % röövimistest siis aasta-aastalt on see paranenud ning tänavu 9 kuu röövimistest avastati neist juba üle 40 %. Kasvanud on alkoholiseaduse rikkumiste arv Tallinnas, seda nii täiskasvanute kui ka alaealiste poolt. Prefekt rõhutas, et politsei teeb omalt poolt kõik, et alkohol oleks alaealistele võimalikult raskesti kättesaadav. Teise prioriteedina tuleb vähendada autojuhtide võimalusi alkoholi tanklatest n.ö teele kaasa osta. Politsei suurima tähelepanu all on jätkuvalt liiklusjärelevalve tõhustamine. „Politsei peamisi eesmärke on koostöös liiklejatega vähendada liiklusõnnetuste arvu, kus inimesed hukkuvad või saavad viga,” sõnas Küüt. Tallinnas registreeriti 764 liiklusalast kuritegu, millest 738 moodustasid korduvalt joobes olekus sõiduki juhtimised ning 26 surmaga liiklusõnnetuse põhjustamised. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17202747


1. Artiklis 3 käsitletud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust täites peab I lisas nimetatud osaline säästva arengu huvides:


text: Gottlieb Eliel Saarinen (20. august 1873 – 1. juuli 1950) oli Soome arhitekt, kes sai kuulsaks oma juugendstiilis ehitistega 20. sajandi algul. Eliel Saarinen õppis aastatel 1893–1897 Helsingi tehnikakõrgkoolis arhitektuuri ja Helsingi Ülikoolis maalikunsti. Aastal 1896 asutas ta koos Armas Lindgreni ja Herman Geselliusega arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni 1905. aastani. Pärast Esimest maailmasõda läks Saarinen Ameerikasse, kus jätkas ühiskondlike hoonete projekteerimist. Samal ajal töötas ka arhitektuuriõppejõuna. Tema poeg Eero Saarinen oli samuti silmapaistev arhitekt. Olulisemad ehitised Soome Rahvusmuuseum Helsingis (koos Geselliuse ja Lindgreniga; 1902–1911) 1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon (koos Geselliuse ja Lindgreniga) Helsingi pearaudteejaam (1904–1911) Eestis Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas (Vana-Lõuna 37; (koos Geselliuse ja Lindgreniga; 1905) Endine Krediidipanga peahoone Tallinnas (Pärnu mnt 10, praegu Kultuuriministeerium) (1912) Tallinna raekoja projekt Tallinna 1913. aasta generaalplaan (Suur-Tallinn vt ISBN 9789985958506) Tartu Pauluse kirik (1911–1913) Ekslikult on Eliel Saarineni tööks nimetatud ka Narva-Jõesuu rannahoonet (1935–1941), mille projekteeris insener Erich Otting. Tunnustus 1947 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal 1950 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal Kirjandus Igor Djomkin, "Eliel Saarinen ja "Suur-Tallinn": Tallinna esimene generaalplaan ajaloolisest ja linnaehituslikust aspektist". Kunst, 1977 (Tallinn : Punane Täht) (Tekst eesti, saksa ja vene keeles) Karin Hallas-Murula, Suurlinn Tallinn : Eliel Saarineni "Suur-Tallinna" projekt, 1913, ISBN 9789985958506 Soome arhitektid Sündinud 1873 Surnud 1950


text: "Ilves: elamislubade äri tekitab nördimust", ERR Uudised 02.12.2011 President Toomas Hendrik Ilves ütles "Aktuaalsele kaamerale" et mõnede IRL-i liikmete äri Eesti elamislubadega tekitab nördimust. "Ma olen nördinud, et elamisluba Eestis on muutunud kaubaks, mida müüakse. Ma olen äärmiselt mures, et riigikogu maine on saanud sellise tegevuse kaudu uuesti kahjustada," ütles riigipea. Ta rõhutas, et kui riigikogu maine kannatab, siis kannatab ka inimeste usk demokraatiasse. President avaldas oma muret ja nördimust ka selle üle, et Eesti elamisloa müümine isikutele, kes soovivad seda peamiselt liikumiseks Schengeni viisaruumis, kahjustab oluliselt Eesti mainet ja usaldusväärsust Euroopa Liidus. Artikkel ERR Uudiste veebilehel.