text: Clemens X (Emilio Bonaventura Altieri, 13. juuli 1590 – 22. juuli 1676) oli paavst aastatel 1670–1676. Ta oli 239. paavst. Emilio Bonaventura Altieri sündis aadliku Lorenzo Altieri ja Vittoria Delfini kuuelapselise pere kolmanda lapsena. Ta ristiti Rooma San Marco kirikus, õppis Rooma kolleegiumis õigusteadust ja sai 1611. aastal doktorikraadi. Altieri ordineeriti 6. aprillil 1624 preestriks. Ta saadeti Po üleujutuste ajal Ravennasse päästetöid organiseerima ja määrati seejärel apostlikuks visitaatoriks, kuid Castro sõja tõttu ei saanud ta oma ametiülesandeid täita. Hiljem pakuti talle kardinalitiitlit, millest ta loobus oma venna Giambattista Altieri kasuks, kellest sai 1643. aastal kardinal. Nuntsiusena Napolis vahendas ta 1647. aastal vaherahu sõlmimist Masaniello juhtimisel toimunud ülestõusus osalejatega. Ametid Rota Romana kohtunik 1623–1626 Poola nuntsiatuuri audiitor apostlik visitaator 29. november 1627 – 29. aprill 1670 Camerino piiskop 10. detsember 1633 Loreto kuberner 4. juuni 1636 Romagna president 22. jaanuar 1641 – 7. oktoober 1641 Marche kuberner 25. detsember 1644 – 1652 nuntsius Napolis 1655 erakorraline saadik Lombardias 1657 piiskoppide kongregatsiooni sekretär 25. jaanuar 1667 Rooma inkvisitsiooni assessor 29. november 1669 – 29. aprill 1670 kardinalpreester Konklaav 1669–1670 Clemens X valiti paavstiks 29. aprillil 1670 Vatikani paavstipalees ja krooniti 11. mail kardinal Francesco Maidalchini poolt. Ta võttis nime oma eelkäija Clemens IX järgi. Clemens X oli paavstiks saades 79 aasta ja 9 kuu vanusena vanim isik pärast Gregorius XII-t, kes valiti paavstiks. Hiljem pole kedagi nii kõrges eas paavstiks valitud. 20. detsembrist 1669 – 29. aprillini 1670 toimunud konklaavi viimases voorus osales 59 kardinali, kellest 56 pooldasid Altieri valimist. Ta keeldus vanuse tõttu kardinalide otsust tunnustamast ja olevat seetõttu kaks nädalat hiljem toimunud kroonimisele viidud poolvägisi. See oli pikim konklaav pärast 1314–1316 toimunud konklaavi, millel valiti Johannes XXII. Clemens IX surma ajal oli kardinalide kolleegiumis 70 kardinali, kellest 57 saabusid 20. detsembriks konklaavile. Järgmisel päeval saabus kardinal Friedrich von Hessen-Darmstadt, 22. detsembril Innico Caracciolo d'Airola, 26. detsembril Giberto Borromeo, 28. detsembril Scipione Pannocchieschi d'Elci, 30. detsembril Alfonso Litta, 18. jaanuaril Jean-François-Paul de Gondi de Retz, 20. jaanuaril Emmanuel Théodose de la Tour d'Auvergne de Bouillon ja 23. aprillil Luis Manuel Fernández de Portocarrero. 7. jaanuarist 30. jaanuarini puudus konklaavilt Lorenzo Imperiali. 28. jaanuarist 23. veebruarini puudus konklaavilt Celio Piccolomini. Antonio Barberini ja Federico Sforza ei osalenud haiguse tõttu esimestes voorudes. Barberini puudus haiguse tõttu ka 3. veebruarist 17. märtsini. 24.–27. jaanuaril ei osalenud konklaavil Virgino Orsini. Haiguse tõttu puudusid mõnda aega konklaavilt kardinalid Giovanni Battista Spada, Marcello Publicola Santacroce, Lazaro Pallavicino, Niccolò Albergati-Ludovisi, Scipione Pannocchieschi d'Elci, Bonaccorso Bonaccorsi ja Marzio Ginetti. Konklaavil tekkis 6 fraktsiooni: Prantsusmaa, Hispaania, Barberinid, Squadrone volante, Chigid ja Rospigliosid. Soosikuks peeti kardinal Benedetto Odescalchit, kuid Prantsusmaa esitas tema vastu 20. märtsil veto. Välispoliitika Suhted Prantsusmaaga Clemens X palus Prantsusmaa kuningalt Louis XIV-t toetust võitluseks türklastega, kuid kuningas ei tahtnud nendega sõdida, vaid veenis paavsti toetama Prantsusmaa sissetungi Madalmaadesse, mida tuleks korraldada Madalmaades elavate katoliiklaste toetamiseks. Kuninga põhjendatud argumendi tõttu taunis Clemens X Hispaania ja Saksa-Rooma keisri Leopold I Habsburgi pakutavat sõjalist abi hollandlastele, kuid tajus varsti, et Louis tegutses Madalmaades vaid oma eesmärgi nimel. Oktoobris 1675 saatis paavst saadikud Euroopa õukondadesse, et sõlmida võimalikult kiiresti rahuleping Madalmaadega. Clemens X ajal hakkas Louis XIV nõudma regaaliõigust neilt Prantsusmaa piiskopkondadelt, kus see veel ei kehtinud. Louis XIV avaldas 1673 ja 1675 ediktid regaaliõiguse kohta, mille järel kaebasid Alet' ja Pamiers' piiskopid paavstile. Clemens X suri peatselt ja selle probleemiga hakkas tegelema tema järeltulija Innocentius XI. Suhted Poolaga Clemens X tegutses kardinalina 1623–1626 Poola nuntsiatuuris. Ta toetas Poola kuninga Jan Sobieski võitlust türklastega. Suhted Rootsiga Clemens X palus Rootsi kuningalt Karl XI-lt sõjalist abi võitluseks türklastega. Suhted Venemaaga 1673 saatis Vene tsaar Aleksei I Mihhailovitš Rooma saadiku, kuid paavsti lootus katoliikluse levimiseks Venemaale luhtus, kuna tsaar ei tunnustanud katoliiklust. Diplomaatiline kriis Roomas Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni kehtestas 1674 kõikidelt Rooma toodavatelt kaupadelt 3-protsendilise maksu. Uus maks kehtis nii kardinalidele kui suursaadikutele, kes seni olid maksukohustusest vabastatud. Järgmise otsusega käskis kardinal võõrandada kõik kaubad, millelt seda maksu ei tasutud. Kui kardinalid leppisid tekkinud olukorraga, siis saadikud leidsid, et nende õigusi oli rikutud. Saksa-Rooma keisri, Prantsusmaa, Hispaania ja Veneetsia suursaadikud saatsid oma sekretärid paavsti juurde audientsi paluma, kuid Albertoni lasi neile edasi öelda, et paavst on hõivatud. Pärast seda, kui saadikud olid 4 päeva järjest tagajärjetult nõudnud kokkusaamist paavstiga, lähetasid nad oma sekretärid sama sooviga kardinali juurde, kes keeldus neid vastu võtmast. Kriis vältas oluliste muutusteta terve aasta, enne kui kardinal soostus tegema järeleandmisi. Rahanduspoliitika Alates Clemensi ajast vermiti Roomas münditud müntidele müntimise eest vastutava prelaadi vapi miniatuurne kujutis. See komme säilis 1817. aastani. Suhted kiriku institutsioonidega 11. juunil 1670 kinnitas Clemens X frantsisklaste privileegid Pühal Maal. Kaldea patriarh Simeon XII saatis talle 1670 kirja, milles patriarh tunnustas katoliku kirikus kasutatavat usutunnistust. 3. oktoobril 1670 kinnitas ta Assisi Franciscuse auks kasutatava Porziuncola privileegi frantsiskaani konventuaalidele. Ta kinnitas 13. juulil 1673 avaldatud apostellikus kirjas "Dudum felicis" Püha Franciscuse südame vennaskonna privileegid. 1673 kinnitas ta Petlemma rüütliordu konstitutsiooni. 1674 annetas ta Jean Eudesi rajatud eudistidele (CIM) indulgentsid. Lahendamaks Kanadas piiskop François Xavier de Laval-Montmorency jurisdiktsiooni üle puhkenud vaidlust, otsustas ta 4. oktoobril 1674 moodustada Quebeci piiskopkonna ja kinnitas, et Quebeci piiskop allub vahetult Rooma paavstile. Ta tunnustas Böömi rüütliordut (Ordo Militaris Crucigerorum cum Rubea Stella). Ta reguleeris Beatrice de Silva rajatud kontseptsionistide nunnaordu reegleid. Liturgilised otsused 1670 kohustas Clemens X kõiki katoliiklasi tähistama 2. oktoobrit peainglite päevana. Juunis 1670 lubas ta Roomas resideerivatel prelaatidel kanda violetset sidet piiskopikübaral (galerol). 21. juunil 1670 avaldatud bullas "Superna" sätestas ta, et orduvaimulikel peab olema kohaliku piiskopi luba, kui nad soovivad palvetada või pihisakramenti anda mõnes teises kirikus. 30. jaanuaril 1671 lubas ta preestritel õnnistada Ursula Benicasa rajatud teatiini nunnaordus kasutatavaid siniseid skapulaare. 1671 lubas ta kogu Hispaanias tähistada roosipärja püha 7. oktoobril. Seni tähistati seda püha kirikutes, kus olid roosipärjale pühitsetud altarid. Ta saatis 1671 Poola kuningannale Eleonorale "kuldroosi". Ta avaldas 21. augustil 1671 bulla "Cum alias" tsölibaadi kohta. 13. jaanuaril 1672 reguleeris ta nõudeid, mis sätestasid pühakute reliikviate viimist ühest paigast teise. Reliikviaid tohivad transportida ainult kardinalvikaarid. Lisaks sellele kinnitas ta, et reliikviatega kaubitsemine on ekskommunikatsiooni ähvardusel keelatud. Clemens X andis Sixtus I reliikviad kardinal Jean-François-Paul de Gondi de Retzile. 25. juunil 1672 sätestas ta, et Valsecca kabeli Püha Reliikvia altari ees tuleks missasid pidada Kristuse kannatusnädalal ja igal esmaspäeval. 1672 lubas ta karmeliitidel tähistada Karmeli Neitsi Maarja püha 16. juulile järgneval pühapäeval või mõnel teisel pühapäeval juulis. 21. novembril 1674 lubas ta Hispaanias ja selle kolooniates seda püha tähistada igas koguduses. 1675 lubas ta ka Austrias tähistada Karmeli Neitsi Maarja püha igas koguduses. 1675. aastat tähistati juubeliaastana ja paavst käis 12 korda vaestemajades palverändurite jalgu pesemas. 1676 lubas ta Freisingi piiskopkonnas tähistada kannatusnädala esmaspäeva Issanda kannatuskrooni päevana (Festum susceptionis coronae Domini). Ta keelas Baieris kasutatava kombe (Risus Paschalis), kus preester esitas ülestõusmispühade ajal pärast missat naljakaid lugusid ja koomilisi laule, mis pidid koguduses esile kutsuma naeru. Misjon Clemens X keelas 16. aprillil 1673 misjonäridel raamatute avaldamise ilma Usupropaganda kongregatsiooni loata. Uued piiskopkonnad 10. mai 1670 Argentinas Córdoba piiskopkond 9. juuni 1670 Portugalis Elvasi piiskopkond 1. august 1671 Itaalias Ripatransone piiskopkond 4. oktoober 1674 Kanadas Quebeci piiskopkond 22. oktoober 1674 Hispaanias Burgose peapiiskopkond 19. juuli 1675 Brasiilias São Sebastião do Rio de Janeiro territoriaalprelatuur Kanoniseerimised Clemens X kanoniseeris 6 isikut: Francisco de Borgia 20. juuni 1670 Gaetano 12. aprill 1671 Kastiilia Fernando III 4. veebruar 1671 Louis Bertrand 12. aprill 1671 Roos Limast 12. aprill 1671 Filippo Benizi 12. aprill 1671 Clemens X kuulutas õndsaks 30 isikut: Gorinchemi märtrid (Gorcumi märtrid) 24. november 1675 Adriaan Beanus Adriaan van Hilvarenbeek Andreas Wouters Antonius van Hoornaer Antonius van Weert Antonius van Willehad Cornelius van Wyk Duynen Godfrey Merville’i Godfrey Jacob Lacops Wedeni Hierononymus Kölni Johannes Osterwicki Johannes Johannes van Hoornaer Leonard Vechel Nicolaus Janssen Poppel Nicolaus Pieck Assche Peetrus Theodore van der Eem Franciscus Solano 20. juuni 1675 Jakobus de Mevania 18. mai 1672 Johannes Cantius 28. märts 1676 Katariina Genovast 6. aprill 1675 Louise degli Albertoni 28. jaanuar 1671 Oldegarius Tarragonast 25. mai 1675 Peter Pascal 14. august 1670 Pius V 1. mai 1672 Risti Johannes 25. jaanuar 1675 Salome Poolast 17. mai 1673 Veronika Milanost 18. mai 1672 Ta kinnitas 19. augustil 1672 Alypiuse ja Possidiuse austamise ning tunnustas Norberti austamist, 1673 Leo III ja 14. märtsil 1674 Bruno austamist. Onupojapoliitika Clemens X onu Orazio Altieri pojatütar Laura Caterina abiellus 1669 Gaspare Paluzzi degli Albertoniga, kes muutis oma perekonnanime Paluzzi Altieri degli Albertoniks. Gaspare sai Oriolo ja Viano vürstiks. Tema onu oli kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni, kelle Clemens X määras cardinal nipote ametisse ning kes pidas hiljem camerlengo ja Rooma kardinalvikaari ameteid. Orazio Altieri teine pojatütar Anna Vittoria abiellus 14. juunil 1676 Carbognano vürsti Egidio Colonnaga, kelle suguvõsast pärines paavst Martinus V. Gaspare õde Luigia abiellus 1671 Gravina hertsogi ja Solofra vürsti Domenico Orsiniga, kelle sugulane Vincenzo Maria Orsini di Gravina sai kardinaliks. Gaspare noorim õde Tarquinia abiellus 1672 Carbognano vürsti Egidio Colonnaga, kuid suri 10 kuud hiljem. Kardinalide pühitsemised Clemens X pühitses 20 kardinali 6 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Benedictus XIII. Lisaks itaallastele said kardinalideks 2 sakslast, 1 prantslane ja 1 inglane. Ta rajas 19. mail 1670 San Bernardo alle Terme titulaarkiriku San Salvatore in Lauro asemele. konsistoorium 22. detsember 1670 Federico Borromeo Gasparo Carpegna Camillo Massimo konsistoorium 24. august 1671 Bernhard Gustav von Baden-Durlach in pectore César d'Estrées in pectore Johann Eberhard Nidhard in pectore konsistoorium 22. veebruar 1672 Pierre de Bonzi. Vincenzo Maria Orsini di Gravina (Benedictus XIII) konsistoorium 16. jaanuar 1673 Felice Rospigliosi konsistoorium 12. juuni 1673 Pietro Basadonna Girolamo Casanate Federico Baldeschi Colonna in pectore Girolamo Gastaldi Francesco Nerli konsistoorium 27. mai 1675 Mario Alberizzi Alessandro Crescenzi Philip Thomas Howard of Norfolk Galeazzo Marescotti Bernardino Rocci Fabrizio Spada Clemens X kultuuriloos Kardinal Albertoni lasi Roomas rajada Altieri palee (Palazzo Altieri), millest sai sedavõrd luksuslik ehitis, et selle ehitamine läks väga kulukaks ja Clemens X lubas seda mitte kunagi külastada. Kardinal Albertoni otsustas 1671 hakata Colosseumis pidama härjavõitluseid, kuid tema otsus tekitas usklike seas suurt vastuseisu, kuna esimestel sajanditel suri Colosseumi areenil palju kristlasi märtrisurma ja seetõttu peeti Colosseumit pühapaigaks. 1675 lasi Clemens X juubeliaasta puhul katta Colosseumi võlvkaared kinni. Tema ajal püstitati Roomas asuvale Sant' Angelo sillale Carrara marmorist valmistatud inglite kujud ja Püha Peetruse väljakule rajati kaks purskkaevu. Clemens X määras Vatikani raamatukogu juhatajaks Francesco Lorenzo Brancati di Laura. 15. märtsil 1671 sätestas Clemens X, et aadlik võib tegeleda kaubandusega. Seni peeti aadlike tegevust kaubanduses taunitavaks. Ta kinnitas 1671 Germaani kolleegiumi privileegid ja 16. oktoobril 1672 kohustas ta selle kolleegiumi tudengeid õpingute lõppemise lähenedes minema Saksamaale. Giovanni Battista Gaulli tegi temast portree. Surm Clemens X suri 86-aastaselt 1676. aasta 22. juuli pärastlõunal Roomas, olles kannatanud aastaid podagra vaevuste käes ja maeti Vatikani basiilikasse. Ta oli surres vanim paavst pärast Gregorius XII-t. Pärast teda on veel vanemalt surnud Benedictus XVI, Leo XIII ja Clemens XII. Kirjandus E. Arisio: Memorie sulla vita di Clemente X. Roma, 1863. Lisa Beaven: "E cortesi, erudito, e disinvolto al pari di qualunque altro buon corteggiano". Cardinal Camillo Massimo (1620–1677) at the court of Pope Clement X. Mary Hollingsworth, Carol M. Richardson, "The possessions of a cardinal". Pennsylvania, 2010: 309–327. Robert A. Beddard: Pope Clement X's inauguration of the Holy year of 1675. "Archivum Historiae Pontificiae" 38, 2000: 97–117. Carl Nils Daniel Bildt: The conclave of Clement X (1670). London, 1905. Carl Nils Daniel Bildt: Christine de Suède et le conclave de Clément X (1669–70). Paris, 1906. Mario Guarnacci: Vitae et res gestae Pontificum Romanorum et cardinalium a Clemente X usque ad Clemente XII, I. Roma, 1751. Abraham Nicolas Amelot de la Houssaye: Histoire du conclave de Clément X. Paris, 1676. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. F. Miloni: Per l'esaltazione della Santità di Nostro Signore Clemente X Panegiricov. Roma, 1670. Tomás Moral: Una bula de Clemente X al monasterio de Leyre. "Príncipe de Viana" 40, 1979: 497–506. Välislingid Artikkel Clemens X kohta. (inglise keeles)Clemens X elulugu. (inglise keeles)Konklaav 1669–1670. (inglise keeles)Konklaav 1669–1670. (inglise keeles)Clemens X määratud kardinalid. Clemens X dokumendid. Piiskopkonnad. Altieri suguvõsa. Artikkel Benedictus XIII kohta. (inglise keeles)Artikkel Colosseumist. (inglise keeles)Artikkel Kaldea kristlastest. (inglise keeles)Artikkel kanoniseerimisest. (inglise keeles)Artikkel kirikupühast. (inglise keeles)Artikkel kontseptsionistidest. (inglise keeles)Artikkel kuldroosist. (inglise keeles)Artikkel Neitsi Maarja kirikupühast. (inglise keeles)Artikkel peainglite kirikupühast. (inglise keeles)Artikkel Petlemma rüütliordust. (inglise keeles)Artikkel petmisest. (inglise keeles)Artikkel Porziuncolast. (inglise keeles)Artikkel regulaarkanoonikutest. (inglise keeles)Artikkel roosipärja kirikupühast. (inglise keeles)Artikkel Sixtus I kohta. (inglise keeles)Artikkel skapulaarist. (inglise keeles)Artikkel Venemaast. (inglise keeles)Artikkel vennaskonnast. (inglise keeles)Artikkel ülestõusmispühadest. (inglise keeles)'' Paavstid Sündinud 1590 Surnud 1676


Algus / ... / Kita noolemängud Algus / Sport, puhkus, matkamine / Spordikaubad / Noolemängud / Kita noolemängud Kita, noolemängu lauad Noolemängu komplekt XQ Max, 43 cm , Noolemängu komplekt XQ Max , Nooleteritaja Harrows BEER MUG , Noolevarred Harrows CLIC 2596, 3 tk , Noolte komplekt Harrows SILVER SHARK 1537 3x22gR , Noolte komplekt Harrows CLUB BRASS 5581 3x21gR , Noolte komplekt Harrows ASSASSIN HEAVY 4744 3x36gR W80 , Noolte komplekt Harrows MATRIX 7103 3x16 gK , Noolemängu noolte varred Harrows SUPERGRIP ja tiivad RETINA TWIN PACK , Noolemängu noolte varred Harrows TRI PACK SUPERGRIP PRO 3685 M2BA , Noolemängu noolte komplekt Harrows TORPEDO 4997 3x25gK W80 , Noolemängu noolte komplekt Harrows CLUB BRASS 5574 3x20gK , Noolemängu noolte komplekt Harrows FUN DARTS 1292 9 tk , Nooletiivad Harrows TRI PACKS TUFFTEX 3623 , Nooletiivad Harrrows GRAFLITE 1514 , Nooletiivad Harrows SONIC 2107 , Nooletiivad Harrows CLIC 1742, 3 tk , Noolte ümbris Harrows EW412 ROYAL , Noolte ümbris Harrows EW416 ACE , Remondikomplekt Harrows SUPER PRO , Varre kruvikeeraja Harrows EXTRACTOR TOOL EA205 , Noolevarred Harrows CLIC 1759 keskmine, 3 tk , Noolevarred Harrows MICRO 0158 13mm 2BA, 100 tk , Noolte komplekt Harrows SUPERGRIP 1650 3x21gR W90 , Noolte komplekt Harrows CLUB BRASS 5659 3x26gR , Noolte komplekt Harrows CLUB BRASS 5635 3x24gR , Noolte komplekt Harrows CLUB BRASS 5598 3x22gR , Noolte komplekt Harrows ASSASSIN HEAVY 4782 3x30gR W80 , Noolte komplekt Harrows ASSASSIN HEAVY 4720 3x32gR W80 , Noolte komplekt Harrows PRO BRASS 0876 3x18gK , Noolte komplekt Harrows MATRIX 7097 3x14 gK , Noolemäng Harrows BRISTOW'S FAMILY nooltega , Noolte metallotsad Harrows CONVERSION Brass 2BA 3 tk , Noolemäng LET'S PLAY DARTS GAME SET nooltega , Noolte komplekt Abbey Darts , Noolte ja tiibade komplekt Abbey Darts 85% Tungsten , Noole tiivad Abbey Darts, 3 tk , Noolte ja tiibade komplekt Abbey Darts , Nooleotste komplekt Abbey 5 cm, must , Noolteotste komplekt Abbey 5 cm, hall , Noolteotste komplekt Abbey 5 cm, punane , Noolteotste komplekt Abbey 3 tk, hall , Noolteotste komplekt Abbey 3 tk, punane , Varraste komplekt Abbey, 3 tk , Noolemäng lastele Schildkrot Soft Dart Set , Nooltekott Winmau Tri-Fold Plus , Nooltekott Winmau Tri-Fold Plus, roheline , Nooltekott Winmau Tri-Fold Plus, helelilla , Nooltekott Winmau Urban-Pro, kollane , Nooltekott Winmau Urban-Pro, kollane


source: CulturaX

text: Põhjavesi | Keskkonnaamet Keskkonnaamet vaatab esitatud andmed üle 10 tööpäeva jooksul. Nõuetekohaselt esitatud andmed kantakse Keskkonnaregistrisse. Registrisse kantud puuraugud avalikustatakse lehel VEKA -> Puuraugud.


Gorbatšov saab Venemaa sotside juhiks(29) Venemaal täna alanud uue poliitilise liikumise, Sotsiaaldemokraatide Liidu asutamiskongressil valitakse liikumise juhiks ilmselt endine Nõukogude Liidu liider Mihhail Gorbatšov.“Vaba demokraatliku valiku ja poliitilise konkurentsi potentsiaal on piiratud. /.../ Sellepärast sotsiaaldemokraadid ühinevad vabaduse ja õigluse väärtuste nimel,” vahendas BBC Gorbatšovi sõnu liidu asutamiskongressil. Gorbatšov nimetas liikumise ühe prioriteedina ka võitlust kõrge korruptsiooniga. Sotsiaaldemokraatide Liit ei võta osa detsembrikuistest parlamendivalimistest. “Me võitleme võimu eest, aga ainult võimu eest inimeste meelsuse nimel,” ütles Gorbatšov, kes enda sõnul ei kavatse presidendivalimistel kandideerida. Gorbatšov on endine Nõukogude Liidu juht, kelle reformid kiirendasid liidu kokkuvarisemist 1980. aastate lõpul. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17213148


Tartu Kaarsillal avati Eesti suurim heli- ja valgusinstallatsioon - Ehitusuudised Autorid: Ehitusuudised , ehitusuudised.ee • 16. oktoober 2017 Tartu Kaarsillal avati Eesti suurim heli- ja valgusinstallatsioon Eesti Kunstiakadeemia Uusmeedia osakonna magistrandid Aivar Tõnso, Liisi Küla, Martin Rästa, Roman-Sten Tõnissoo ja Sten Saarits avasid reede õhtul värskelt renoveeritud Tartu Kaarsillal kohaspetsiifilise heli- ja valgusinstallatsiooni. Teose heli on ruumiline, see esitatakse kaheteistkümnest kõlarist ning sõltub kuulaja asukohast sillal. Sünkroonis raekoja kellamänguga kostuvad viie erineva helikunstniku teosed (iga päev algusega kell 09:03, 12:03, 15:03, 18:03, 21:03), mis algavad dialoogist kellamänguga ning arenevad sellest edasi. Helikujundus aitab linnaruumi helipilti siduda ja rikastada. Iga autori heliteost saadab valguskujundus, mis on autori komponeeritud. Kogu installatsioon on loodud spetsiaalselt Tartu kaarsilla jaoks. Raekoja kellatornist kostuvad kellamängu helinad kanduvad kaarsillani ja peegelduvad kunstnike edasiarenduste kujul linnaruumis. Heli- ja valgusistallatsiooni eesmärk on rikastada nii arhitektuuriobjekti kui ka ümbritsevat keskkonda, pakkudes linnakodanikele Eesti avalikus ruumis ainulaadset ruumilise ja interaktiivse heli kogemust. Kontseptsiooni märksõnad on “vesi”, “voolamine” ja “peegeldused”. Nagu sild loob kahe kalda vahel ühenduse, otsib ka kaarsilla installatsioon dialoogi ümbritseva keskkonnaga. Just nagu vesi, mis moonutab keskkonna peegeldusi. Dialoog kellamängu ja kaarsilla helide vahel seob linnaruumi helimaastiku ühtsemaks ning suurendab nii silla ning ka jõe kohalolu. Eriliseks teeb kaarsilla valgus- ja helikujunduse see, et kuigi avalikus ruumis toimivaid heliga seotud skulptuure või installatsioone on Eestis teisigi (näiteks Eduard Tubina monument Vanemuise ees, Tšaikovski pink Haapsalus ja Rahvusarhiivi helikunsitteos “Lugulaul”) ei kasuta need ruumilist heli ning on oluliselt väiksemas mastaabis lahendused.


source: wikipedia

text: Balkani poolsaar ehk Balkan on poolsaareline piirkond Kagu-Euroopas Vahemere ja Musta mere ääres, Väike-Aasia poolsaare ja Apenniini poolsaare vahel. Poolsaart piiravad läänest Aadria meri ja Joonia meri, idast Must meri ja Marmara meri, kagust Egeuse meri. Aasiast eraldavad poolsaart Marmara meri, Bosporuse väin ja Dardanellid. See on üks kolmest Lõuna-Euroopa suurest poolsaarest (koos Pürenee poolsaare ja Apenniini poolsaarega). Nimetuse "Balkani poolsaar" võttis esimesena kasutusele saksa geograaf August Zeune aastal 1808. Põhja pool on poolsaar umbes 1300 km laiune ning ulatub Sava ja Doonau jõest umbes 1030 km (teise arvestuse järgi 950 km) lõuna poole oma lõunatipu Tainaroni neemeni Kreekas Peloponnesose poolsaarel. Balkani poolsaare pindala on 629 000 ruutkilomeetrit ning see jaguneb mitme riigi vahel. Need on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Horvaatia, Kreeka, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Rumeenia, Serbia, Sloveenia, osaliselt tunnustatud Kosovo ning Ida-Traakia (Türgi territoorium Euroopas). See jaotus tuleneb sellest, et Balkani poolsaare piiri on püütud samastada riigipiiriga, sealhulgas 1991. aasta eelse Jugoslaavia piiriga. Füüsilises geograafias loetakse poolsaare põhjapiiriks tavaliselt Doonau ja Sava jõge ning Julia Alpe (või mööda joont Rijeka–Ljubljana). Sel juhul jääb Balkani poolsaarelt välja Sloveenia, põhiosa Rumeeniast, väike osa Serbiast (Vojvodina) ja Horvaatia põhjaosa. Ala kogupindala on sel juhul 550 000 ruutkilomeetrit, millel elab 53 miljonit inimest. Maa on üldiselt mägine ja mitte eriti viljakas ning inimesed elavad paljudel juhtudel omavahel peaaegu isoleeritud kogukondadena. Poolsaare ajalugu on olnud rahutu, sõdade-, sissetungide- ja verivaenuderohke. Pinnamood Nimi Balkan tuleneb türgi sõnast, mis tähendab 'metsaga kaetud mäge'. Poolsaar on saanud nime Balkani mägede ehk Stara planina (erinevalt teistest maadest kasutatakse Bulgaarias ainult viimast nime) järgi. Need mäed ulatuvad Kesk-Bulgaariast Serbiani. Varem olid Balkani mäed tuntud nime Haemus Mons all. See nimi arvatakse tulenevat traakiakeelsest sõnast saimon 'ahel'. Suurem osa piirkonnast koosneb loode-kagusuunalistest mäeahelikest. Peaahelikud on Dinaari mäed (Dinaari Alpid) Horvaatias ja Bosnias, mis jätkuvad Šar-Píndose massiivina, mis ulatub Albaaniast Põhja-Makedoonia kaudu Kreekasse. Bulgaarias on Balkani mäed ehk Stara planina ja Rodope mäed Kreeka piiri ääres ida-läänesuunalised. Rumeenias on Karpaatide suur kaar osa teisest mäestikust, kuid on lõuna poolt seotud Stara planinaga. Kuigi paljud neist ahelikest on sakilised, ulatuvad vähesed mäetipud kõrgemale 2900 meetrist. Kõrgeim tipp on Mussala Rila-Rhodopes (2925 m). Karpaatide lõunaaheliku ja Stara planina vahel laiub piki Doonau alamjooksu Alam-Doonau madalik. Doonau on piirkonna peamine kaubanduslik veetee. Teine suurem madalik on Maritsa madalik Bulgaarias. Madalikud asuvad põhiliselt idas ja rannikul. Kliima Põhjas ja mägedes on kliima karm. Talvel on pakane ja sajab lund, suvel on kuum ja kuiv. Lõunas on talved mahedamad. Mere ääres on kliima vahemereline, parasvöötme mereline ja niiske subtroopiline, sisemaal paraskontinentaalne. Taimestik Sajandite kestel on paljud metsad maha raiutud ning nende asemele on kasvanud võsa ja põõsastikud. Lõunaosas ja mere ääres kasvab igihaljas (vahemereline) taimkate, sisemaal kasvavad Kesk-Euroopale iseloomulikud metsad (tamme- ja pöögi-, mägedes nulu- ja männimetsad). Metsa ülempiir on 1800–2000 meetrit. Mullad Mullad on üldiselt kehvad, välja arvatud tasandikel, kus loodusliku rohuga, viljakate muldade ja soojade suveilmadega alad pakuvad soodsa võimaluse põlluharimiseks. Loodusvarad Balkani poolsaare loodusvarad on piiratud. Piirkond on liiga mägine, suved on seal liiga kuivad ja mullad on liiga kehvad, et põlluharimine saaks end ära tasuda peale teatud kohtade, kus kasvatatakse oliive ja viinamarju. Energiaressursse napib. On mõned kvaliteetse kivisöe maardlad, millest tähtsamad asuvad Bulgaarias, Rumeenias, Serbias ja Bosnias. Halvema kvaliteediga pruunsöe maardlaid on rohkem, kuid neil on piiratud kasutusvõimalused. Naftat napib, välja arvatud Rumeenias, kus ainsana Balkanil seda märkimisväärsel hulgal toodetakse. Väikesi naftaleiukohti on Serbias, Horvaatias, Albaanias ja Bulgaarias. Ka looduslikku gaasi toodetakse vähe, välja arvatud Rumeenias. See-eest toodetakse elektrienergiat laialdaselt hüdroelektrijaamu, seda nii mägijõgedel kui ka Doonaul. Metallimaake on üldiselt rohkem kui muid tooraineid. Rauamaaki on vähe, kuid mõnes Balkani riigis leidub märkimisväärsel hulgal vaske, tina, tsinki, kromiiti, mangaani, magnesiiti ja boksiiti. Mõnda neist metallidest eksporditakse. Vaata ka Balkani riigid Bütsants Idaekspress İstanbul Konstantinoopol Kosovo Põhja-Epeiros Rumeelia Välislingid H. Fischer, Venemaa Balkani-poliitika Balkani sõdade ajastul (okt. 1912 kuni okt. 1913). – Ajalooline Ajakiri nr 2, 3-4/1936 Marta Sorgsepp, Austria-Ungari Balkani-poliitika aastail 1912–1913. – Ajalooline Ajakiri nr 3-4/1936 На Балканах : статьи, путевые очерки 1917. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR Euroopa poolsaared Balkan


brünett, noor, suur rind, pehmoporno, suured tissid, kontsad, masturbation, mänguasi, tool, busty, naine, teen


text: Siin on loetletud valitsusvahelisi rahvusvahelisi organisatsioone; valitsusväliseid organisatsioone loetleb valitsusväliste organisatsioonide loend. A Aafrika Arengupank (AFDB) Aafrika Liit (AU) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (ACP) Aafrika-Malgaši Liit (UAM) Aafrika-Mauritiuse Ühisorganisatsioon (OCAM) Aafrika Ühtsuse Organisatsioon Aasia ja Vaikse Ookeani Majanduskoostöö Aasia ja Vaikse Ookeani Nõukogu Agence de coopération culturelle et technique Alaline Vahekohus (PCA) Ameerika Riikide Organisatsioon Amnesty International (AI) ANOBA Araabia Liiga Arktika Nõukogu B Balti Assamblee C Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme (CIHEC) D Deep Green Resistance Demokraatliku Valiku Ühendus Detection Club E ECREA Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut (IEEE) Euraasia Liit Euraasia Majandusühendus Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) Euroopa Liit (EL) Euroopa Majandusühendus (EEC, EMÜ) Euroopa Nõukogu (CoE) Euroopa Söe- ja Teraseühendus Euroopa Teaduse ja Teoloogia Uurimise Ühing (ESSSAT) Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (EFTA) G G-8 G-77 Greenpeace GUAM I Ida-Aafrika Ühendus Ida- ja Lõuna-Aafrika Ühisturg (COMESA) K Kagu-Aasia Lepingu Organisatsioon (SEATO) Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN) Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus (CEEAC) Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskus Kiwanis Kontrollikoda (ECA) L Los Angelese Filmikriitikute Ühendus (LAFCA) Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC) Lõuna-Ameerika Riikide Liit (UNASUR) Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECOWAS) Läänemere Bioloogid (BMB) M Maa Sõprade Organisatsioon (FoEI) Maailmapank (IBRD) Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (WIPO) Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) Maailma Looduse Fond (WWF) Maailma Majandusfoorum (WEF) Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) Maailma Tolliorganisatsioon (WCO) Maailma Turismiorganisatsioon (UNWTO) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) Metsahoolekogu (FSC) N Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) O Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES) P PEN-klubi Portugalikeelsete Riikide Ühendus Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon (NAFTA) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO) Põhjamaade Keskkonnainvesteeringute Korporatsioon (NEFCO) Põhjamaade Nõukogu R Rahvasteliit Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol) Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus (ITLOS) Rahvusvaheline Punane Rist Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Liiga (IFRCS) Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon Rahvusvahelise Põllumajandusarendusfond (IFAD) Rahvusvaheline Rahanduskorporatsioon Rahvusvaheline Satelliitsideorganisatsioon (INTELSAT) Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU) Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) S Scandinavian Films Suurjärvistu Maade Majandusühendus (CEPGL) Sõltumatute Riikide Ühendus (SRÜ) T Transparency International Tunnustamata Riikide Ühendus V Vahemere Liit Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu (IPCC) Varssavi Lepingu Organisatsioon W Wassenaari lepingu organisatsioon Worldwatch Institute Ü Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents (UNCTAD) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Lastefond (UNICEF) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Tööstusarengu Organisatsioon (UNIDO) Ülemaailmne Meteoroloogiaorganisatsioon Ülemaailmne Postiliit (UPU) ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon Rahvusvahelised organisatsioonid Organisatsioonide loendid


text: Dünaamika on mehaanika haru, mis uurib liikumist lähtudes liikumise põhjustest. Klassikalise dünaamika aluseks on Isaac Newtoni formuleeritud Newtoni seadused. Vaata ka molekulaardünaamika staatika Mehaanika Teoreetiline mehaanika


Jõhvist käis üle autorüüstamiste laine(14) Ööl vastu kolmapäeva rüüstati mitmel pool Jõhvis autosid ning viidi ka ära sõidukites olnud asju.Eile hommikul ärgates avastasid mitmed Jõhvi autoomanikud, et nende sõidukite aknad on puruks pekstud või kummid läbi torgatud; paljudest autodest oli asju ära viidud, kirjutab Põhjarannik. “Praeguseks on laekunud viis avaldust, politseinikud sõitsid just veel ühele sündmuspaigale,” ütles Ida politseiprefektuuri pressiesindaja Mari-Riina Rist, kelle sõnul on teateid rüüstatud autodest tulnud linna eri piirkondadest. “Mõnes tänavas on lausa ridamisi rüüstatud,” sõnas Rist. Jõhvi politseiosakonna vanemkomissar Ain Kruuse ütles, et ehkki toime on pandud ka vargusi, tundub, et rohkem on tegutsetud lõhkumislõbu pärast. Kruuse sõnul tundub autode rüüstamine olevat nooremapoolsete kurjategijate käekiri. “Praegu mehed töötavad, ehk õnnestub õige pea ka mõne niidiotsani jõuda,” lisas ta. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17200689


source: fineweb

text: Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Hongkong's, ära vaata kaugemale kui Canadian Hostel. Vaid 45 km kaugusel, on pääs lennujaamast sellesse 1-tärni hotelli väga lihtne. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Chungking Mansions, Peninsula Hong Kong, Hong Kong kosmosemuuseum annavad sellele hotellile erilise šarmi. Canadian Hostel pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Hongkong's. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: peretuba, WiFi , lift, pesuteenus. Astu ühte 13-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil: satelliit/kaabel TV, kohvi/teekeedukann, tasuta pudelivesi, LCD/plasmaekraaniga teler, internet access – wireless. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Canadian Hostel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Hongkong's.


UUS! Tänak alustas Argentina rallit neljanda kohaga (2) Ott Tänak alustas Argentina MM-rallit neljanda ajaga, vahendas Postimees Online. Suitsupriiks jäi 14 klassi (1) Saare maakonnas alustas “Suitsuprii klassi” võistlust 18 klassi kuuest koolist, vastu pidas võistluse lõpuni 14 klassi. Keskkonnainspektsioon peatas sadamaehituse (1) Mustjala vallas Rannaaugu sadama taastamistöödel jätkus keskkonnainspektsiooni (KKI) korralduse tööd peatada eiramine ka eile. Seda vaatamata sellele, et Mustjala vallavalitsus oli oma kinnitusel töid tegevale ettevõttele KKI korralduse põhjal tehtud otsuse edastanud ning üleeile kirjutas sellest ka ajaleht Saarte Hääl. Kihelkonna vald müüb hüdrokopterit jupikaupa (5) Kihelkonna vallavolikogu andis vallavalitsusele loa müüa kümme aastat tagasi Vilsandiga ühenduse pidamiseks ostetud, kuid täiesti kasutuks osutunud hüdrokopter otsustuskorras eraldi osadena. Toidukraami varastanud mees peab 1140 tundi töötama Kuressaare kohtumajas tunnistati varguses süüdi Säästumarketist toidu-kraami varastamisega vahele jäänud mees, kellel tuleb nüüd teha üle tuhande üldkasuliku töö tunni. Vihjatakse valeinfo kohta lennu ärajäämise puhul (3) Estonian Air jätvat aeg-ajalt lihtsalt reise ära (näiteks Kuressaarde ja Amsterdami), kui on liiga vähe reisijaid, kirjutab meelelahutusärimees Peeter Rebane oma arvamusloos 26. aprilli Eesti Ekspressis. Seda infot on Rebase sõnul avaldanud talle lennufirma oma töötajad. Vabanduseks on Estonian Air toonud “tehnilise rikke”. Elisal ei lasta keset küla mobiilimasti püstitada (1) Pärsamal sel kolmapäeval toimunud vallajuhtide, külaelanike ja mobiilioperaatori Elisa Eesti esindaja kokkusaamisel kõlasid valjemini kavandatava masti vastaste hääled. Linna teenetemärgi saab kaela Enn Rettau (1) Kuressaare teenetemärgi saab tänavu tuntud majandus- ja ühiskondliku elu tegelane Enn Rettau (74). Teenetemärgiga kaasneb Enn Rettau nime kandmine linna auraamatusse. Sellise otsuse tegi Kuressaare linnavolikogu eile. Kuressaare volikogu keskfraktsioon kadus (5) Jätkuna Saaremaal vallandunud Keskerakonnast lahkumisele saadeti eile laiali ka Kuressaare linnavolikogu Keskerakonna fraktsioon. Sel suvel Kuivastu maanteel sajaga sõita ei tohi (18) Majandus- ja kommunikatsiooniministri juhitav liikluskomisjon tegi olukorra halvenemise tõttu Eesti liikluses ettepaneku mitte tõsta kaherajalistel teedel suveperioodiks piirkiirust 100 km/h. Koolidirektor jäeti uuest autost ilma (14) Kuressaare linnavolikogu ei toetanud oma eilsel istungil uue ametiauto soetamist Kuressaare gümnaasiumi direktorile Toomas Takkisele. Alasti naine välireklaamidel jahmatab linnakodanikke (28) Kolm päeva tagasi Kuressaares paigaldatud portaali elu24 reklaamid tõmbavad tähelepanu. “Kuidas on võimalik, et selline reklaam on kooli vahetus läheduses,” küsis üks linnakodanik, viidates Kuressaare gümnaasiumi juures asuval Nooruse tänava bussipaviljonil olevale elu24 välireklaamile. Juhtkiri: Mõru pill (1) Linnavolikogu eilne otsus, et Kuressaare gümnaasiumi direktorile enam uut autot ei soetata, on näide sellest, mis võib juhtuda, kui otsustajaks pole enam kooli haldav sihtasutus, vaid linnavolikogu. Mida teha, kui töötaja peab nädalate või isegi kuude kaupa kodus istuma, sest tööandjal ei ole tööd pakkuda? Tavaliselt ei maksta sellisel juhul ju ka mingit tasu. Ajakirjanik arvab: Raske õppustel, kerge lahingus (1) Käisin kolmapäeval oma silmaga kaemas, kuidas päästjad, politsei ja kiirabi väikeste jõududega õppustel "suures avariis kannatanuid" aitasid. Minu kui kõrvaltvaataja meelest said nad hakkama nii paanikas noortega kui ka vigastatute autost välja aitamisega. Kuigi "kannatanud" ise püüdsid aeg-ajalt muiet varjata, tegutsesid päästjad täie tõsidusega. 87. kiri: eesootav õppetund Hea inimene! Eks ole igaühel omad huvid – asjad, mis teda köidavad ja vaimustavad. Vaadates ajakirjalette, on ilusasti näha, kuidas mõne teema puhul tehakse üldistusi. Paljud naised järgivad hoolikalt moetrende ja teavad täpselt hooaja stiilsemaid lõikeid-värve. Naistele mõeldud ajakirjades on alati omajagu moe- ja iluuudiseid. Väravavahi poeke Piiril tuksub omas rütmis Muhus Piiri külas asuvas kolhoosiaja viimases ehitises, millest kunagi pidi saama uhke väravavahimaja, on end sisse seadnud Asta Sepa käsitööpood, kus müüakse Muhu käsitööseltsi Oad ja Eed näputööd ja teiste muhu meistrite töid. Käsitööseltsile kuulub suurem kauplus Muhu keskuses Liival, seda peetakse kaubahoovis koos Piiri puidukojaga. Puukentsefaliit – haigus, mis kimbutab ka lapsi (7) Eestis diagnoositakse puukentsefaliiti alates 1950. aastast. Viimastel aastatel on haigusjuhte esinenud aastas 200–400. Haigestunute seas on jätkuvalt eelkooliealisi ja väikelapsi. REEDE, 27. aprill KINO Diva suletud. ÜRITUS Kuressaare linnuse vallikraavis XIII Kuressaare vallikraavi veeralli. Kuressaare turismihooaja traditsiooniline avasündmus. Kl 16 algab rongkäik Kuressaare ametikooli juurest läbi kesklinna, 16.45 antakse stardipauk [...]


Korduma kippuvad küsimused - Sõnastik Kus? See on riik, kus te tavapäraselt elate. Teiste sõnadega riik, kus asub teie tegevuse huvikese. Rakendusmääruse nr 987/2009 artiklis 11 on loetletud kriteeriumid, mis aitavad sotsiaalkindlustusasutustel elukohariiki kindlaks määrata. Need hõlmavad järgmist: asjaomaste liikmesriikide territooriumil viibimise kestus; perekonnaseis ja perekondlikud sidemed; elukoha olukord ning see, kui alaline see elukoht on; koht, kus teostate kutse- või mis tahes tasustamata tegevust; kutsetegevuse eripära; riik, mida peetakse maksustamise tähenduses isiku elukohaks; õpilaste puhul tuluallikas. Igal juhul otsustab sotsiaalkindlustusasutus, mitte teie, millist riiki peetakse teie elukohariigiks. Ajutine viibimine on ajavahemik, mille vältel te viibite riigis, mis ei ole teie tavapärane elukoht, ning kuhu te ei vii üle oma tegevuse huvikeset. Huvikeskme asukohta hindab sotsiaalkindlustusasutus, et teha kindlaks teie elukoht (vt elukoha mõistet eespool). Sotsiaalkindlustuse koordineerimisel ei ole ajutine viibimine piiritletud kindla ajavahemikuga, vaid seotud elukoha mõistega. Näiteks ei saa elukoha muutmiseks pidada seda, kui kauem kui kolm kuud teises riigis õppiv üliõpilane registreerib end kohalikus omavalitsuses. Kui üliõpilane kavatseb pärast õpinguperioodi naasta oma tavapärasesse elukohta, siis on tema puhul tegemist ajutise viibimisega teises riigis ning seega võib ta kasutada Euroopa ravikindlustuskaarti. Kes? Töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine on mis tahes tegevus või samaväärne olukord, mida sellena käsitletakse vastavalt ELi selle liikmesriigi, Islandi, Liechtensteini, Norra või Šveitsi sotsiaalkindlustusalastele õigusaktidele, kus selline tegevus või samaväärne olukord esineb (määruse nr 883/2004 artikkel 1). Piirialatöötaja on töötaja, kes töötab ühes ELi liikmesriigis, Islandil, Liechtensteinis, Norras või Šveitsis ja elab mõnes teises nendest riikidest, kuhu ta korrapäraselt naaseb iga päev või vähemalt üks kord nädalas. Kindlustatud isik on ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade kohaselt isik, kellel vastavalt ELi liikmesriigis, Islandil, Liechtensteinis, Norras või Šveitsis sätestatud tingimustele on õigus saada sotsiaalkindlustushüvitisi. Pereliige on iga isik, keda hüvitisi maksva ELi liikmesriigi, Islandi, Liechtensteini, Norra või Šveitsi õigusaktide kohaselt sellisena määratletakse või tunnustatakse. >> Kasutage meie kataloogi sobiva kontaktasutuse leidmiseks ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade kohaselt on kodakondsuseta isik 28. septembril 1954 New Yorgis allakirjutatud kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik. ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade kohaselt on pagulane 28. juulil 1951 Genfis allakirjutatud pagulasseisundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik.


Talud Lhota-provints Pelhřimov | LIMBA See also:Talud Slovakkias Liptov Kõrged Tatrad / Vysoké TatryTalud Horvaatias DalmacijaTalud MontenegrosTalud UngarisTalud AustriasTalud PoolasTalud BulgaariasTalud KreekasTalud VenemaalTalud SaksamaalTalud ItaaliasTalud Prantusmaal Majutamine Tšehhi Vabariigis > Talud Tšehhi Vabariigis > Talud Lhota-provints PelhřimovMajutamine Tšehhi VabariigisTalud Tšehhi Vabariigis Laiendatud otsing Talud Lhota-provints Pelhřimov


§ 3. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine


c) edendab ja soodustab kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks osalistes rakendatavaid abinõusid käsitleva informatsiooni vahetust, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;


Tiibetis on linnugripi puhang(4) Hiina Rahvavabariigile kuuluva Tiibeti administratiivkeskuses Lhasas puhkes linnugripi viiruse H5N1 puhang.Tänane ajaleht China Daily kirjutab, et viiruse peatuseks löödi linnas maha 1600 kodulindu. Praeguseks hetkeks on olukord juba kontrolli alla saadud. Inimeste nakatumist on õnnestunud vältida. Inimestele surmav viirus H5N1 algas maailmas levima 2003. aastal. Ülemaailmse tervise organisatsiooni (WHO) andmetel on veebruarist 2003 kuni veebruarini 2008 registreeritud 361 kinnitatud nakatumise juhtumit, millest 227 lõppesid surmaga.


Kõrgepalu mees töötab päeval Toftanis, vabal ajal laiendab aga oma mahekanalat Laupäev, 13 Mai 2017 11:15 VÄIKETOOTJA • Varstu vallas elav Jaanus Venski töötab päeval puidutööstuses Toftan ja peab selle kõrvalt talus mahekanalat. Hiljuti valmis mehel uus laut, mis mahutab 1500 munevat lindu, tänavu plaanib pererahvas kanade arvu kahekordistada. Euroopas möllav linnugripp neile suurt muret ei valmista. „Kui juba maal elada, siis tuleb siin ka millegagi tegeleda, muidu võiks ju hoopis linna kolida,” rääkis Eesti ühes juhtivas puidutööstuses käidujuhina töötav mees. „Terve suvi lihtsalt muru niita ka ei saa, sellist tegevust kauaks ei jätku.” OÜ Umamuna tegeleb Varstu vallas Kõrgepalu külas juba seitsmendat aastat kodulinnukasvatusega. Pooleldi hobi korras, nagu Venski ise ütleb. Eelmisel kevadel saadi PRIA käest toetusraha ja asuti ehitama uut kanalat, nüüd on hoone püsti. „Kui kulud ja tulud otseselt kokku võtta, siis miinusesse me ei jää,” rääkis Jaanus Venski. „Kui aga pidevalt investeerida, laiendada ja uuendada, siis tunnistan, et olen tegelikult ka Toftani palgaraha siia juba mitu aastat juurde pannud.” 17-07-13 - Toftan AS käive kasvas 43,1 miljoni euroni


text: E-kiri Kirjade saatmiseks ja vastuvõtmiseks on vaja omada e-postkasti (kasutajakontot postiserveris), mida kõigile pakuvad tasu eest ja tasuta arvukad teenusepakkujad, lisaks ettevõtted oma töötajatele ja koolid oma õpilastele. E-kirjade vahetamise süsteem e-post on veebi kõrval kõige kasutatavam internetiteenus. E-kirja saatmiseks ja saabunud kirjade lugemiseks on vaja kasutada postiprogrammi, mis võib olla ka veebipõhine. Uue kirja saatmiseks tuleb sisestada saaja e-posti aadress, sisukokkuvõte ja kirja tekstiline sisu. Enamik postiprogramme võimaldab saata üht kirja korraga mitmele adressaadile (kellest osa võivad olla märgitud koopia saajateks) ja lisada kirjale manustena faile. E-kirja maht ei ole üheselt piiratud, vaid sõltub kirja edastavate serverite seadistatud piirangutest. Ülesehitus[muuda | redigeeri lähteteksti] Päis[muuda | redigeeri lähteteksti] E-kirja päis annab teavet e-kirja teele saatmise aja, liikumisteekonna ning saatja ja saaja kohta. Iga e-kirja päise ridades peaksid sisalduma vähemalt järgmised väljad: - Kellelt (From): saatja e-posti aadress ja soovi korral ka nimi. Enamik e-posti kliente küsib seda kasutajalt vaid korra, ja edaspidi täidab juba ise automaatselt. - Kellele (To): saaja(te) e-posti aadress(id), soovi korral koos nimega. Tähistab peamisi adressaate (keda võib olla mitu); teiseste saajate kohta vaata Cc: ja Bcc: allpool. - Teema (Subject): kirja lühikokkuvõte, milles sageli kasutatakse levinud lühendeid RE: (inglise sõna reply 'vastus' lühend; tähendab 'vastuseks kirjale') ja FWD: (inglise sõna forward 'edasi' lühend; tähistab edasisaadetud kirja). - Kuupäev (Date): kirja saatja kohalik aeg ja kuupäev saatmise hetkel. Enamik e-posti kliente täidab kirja saatmisel selle välja automaatselt. - Kirja ID (Message-ID): automaatselt tekitatud väli; kasutatakse selleks, et vältida sama kirja mitmekordset saatmist ja ühtlasi, et märkida vastuses (väljas In-Reply-To:), mis kirjale vastusega on tegemist. Ülejäänud sagedamini kasutatavad päiseväljad: - Koopia Cc: kirja koopia saajad (Cc on lühend ingliskeelsest väljendist Carbon copy). Enamik e-posti kliente eristab saajaid ja koopia saajaid kirja kuvamisel. - Pimekoopia Bcc: kirja saajad, keda teised saajad ei näe (Bcc on lühend ingliskeelsest väljendist Blind carbon copy). - Formaat Content-Type: e-kirja tüüp, tavaliselt MIME. - Vahendajad (Received): e-kirja edastanud serverite tekitatud teave. - Vastuseks kirjale (In-Reply-To): kirja ID ehk identifikaator (Message-ID), mille vastus käesolev kiri on. - Vastuse aadress (Reply-To:): e-kirja aadress, kellele saata vastused. Keha[muuda | redigeeri lähteteksti] E-kirja keha on päisest eraldatud tühja reaga ja sisaldab edastatavat kirja ühes või mitmes osas. RFC 2822 lõike 2.3 kohaselt tohivad e-kirja kehas olla ainult ASCII märgid. Teistsugused märgid või andmed tuleb eelnevalt kodeerida. Kodeerimist reguleerivad kommentaarinõuded RFC 2045 ja base64). Tänapäeva e-posti kliendid kodeerivad teksti ja manused vajaduse korral automaatselt. Peale tavalise teksti saadetakse osalt ka hüperteksti, kas tahtmatult, e-posti kliendi algatusel, või meelega, et osa teksti esile tõsta. Ent paljud vastuvõtjad hüperteksti vastu ei võta, sest see tekitab JavaScripti või muude ressursside kasutamise tõttu turvalisusriski. Peale selle sõltub hüpertekstikoodi tõlgendus oluliselt vastuvõtja programmidest ja seadetest, mistõttu efektid ja vormingud võtavad sageli teistsuguse kuju kui saatja oli ette näinud. E-posti aadress[muuda | redigeeri lähteteksti] E-posti aadress on sümbolite järjend, mis identifitseerib e-kirja saajat ja määrab sellega ära, kellele kiri edastada. SMTP-protokolli kohaselt koosneb internetis kasutatav e-posti aadress kahest osast: kasutajaosast ja domeeniosast. Nende kahe osa vahel on märk @. Näiteks e-posti aadressis firstname.lastname@example.org on wikipedia.org domeeniosa, info kasutajaosa. Teised edastusmehhanismid, näiteks UUCP ja X.400, kasutavad teistsugust aadressisüntaksit. Manused[muuda | redigeeri lähteteksti] Manus on fail, mis saadetakse kirja keha koosseisus. Seda võimaldab MIME-protokoll, mis reguleerib kirja keha alajaotusi ja faili kodeerimist. Manused võivad sisaldada arvutiviirusi, mistõttu tuleb nende avamisega olla ettevaatlik.


text: Siin on loetletud Eesti jõgesid, ojasid ja teisi vooluveekogusid (peakraavid, kraavid, kanalid) tähestiku järjekorras. A Aabla oja - Aakre oja - Aakre peakraav - Aardla jõgi - Aavi peakraav - Aavoja - Aavoja-Jägala kanal - Abaja-Merja peakraav - Adraku kraav - Adriku oja - Aela kraav - Agali jõgi - Agali kraav - Agari kraav - Agusalu oja - Ahelo jõgi - Ahijärve oja - Ahisilla oja - Ahja jõgi (Aarna jõgi) - Ahjuvare oja - Ahli jõgi - Ahtama oja (Järvakandi jõgi) - Ahtmiku peakraav - Ahujaani oja - Aksi oja - Akste oja - Ala kraav - Alajõgi - Ala-Kolga kraav - Alaküla kraav - Alamõisa oja - Alaniidü kraav - Alansi oja - Alansi kraav - Alapõdra kraav - Alasilla oja - Alastvere peakraav - Alatskivi jõgi - Albre oja - Albri oja - Albu peakraav - Alekõrre oja - Alevisaare peakraav - Allika jõgi - Allika oja - Allika oja - Allika oja - Allika oja - Allikaoja - Allipa peakraav - Allumäe oja - Alopi kraav - Alopi oja - Altja oja - Alttoa kraav - Aluste peakraav - Alva jõgi - Ambla jõgi - Amme jõgi - Andrekse peakraav - Andrese kraav - Andresjärve kraav - Anelema kraav - Anepesa oja - Angerja oja - Angla kraav - Angoja - Anija oja - Ani kraav - Anikatsi kraav - Anne kraav - Anne peakraav - Annikvere oja - Annikvere peakraav - Annioja - Annoja - Antsla jõgi - Apametsa peakraav - Apuparra oja - Apna jõgi - Arakaoja - Aranküla peakraav - Arapere oja - Aravere oja - Araveste oja (Raudoja) - Aravete oja - Arbavere oja - Are jõgi - Areda oja - Arjadi oja - Arju kraav - Armioja - Arujõgi - Aruküla jõgi - Aruküla peakraav - Aruküla peakraav - Arula oja - Arumetsa oja - Arumetsa peakraav - Arumäe oja - Arumäe oja - Aruoja - Aruvälja kraav - Arvila kraav - Aseri peakraav - Asu kraav - Asuka kraav - Asuküla peakraav - Asunduse oja - Atla jõgi - Atla kraav - Atse jõgi - Aude oja - Audru jõgi - Auküla peakraav - Aula peakraav - Austla kraav - Auvere oja - Avanduse peakraav - Avaste kraav - Avaste oja - Ave-Martna peakraav - Avijõgi - Avimehe oja (Tõiva oja (alamjooksul), Korla oja (ülemjooksul)) - Avinurme oja B Balti SEJ juurdevoolukanal - Balti SEJ väljavoolukanal - Belka jõgi - Biitmani oja E Edru peakraav - Eenuse oja - Eeru peakraav - Eesti SEJ juurdevoolukanal - Eidapere kraav - Einla kraav - Eivere peakraav - Elbu oja - Elistvere peakraav - Ellamaa oja - Elmiku kraav - Elva jõgi - Elva oja - Emajõgi - Endla kraav - Endla kraav - Endla peakraav - Enge jõgi - Enu oja - Epneri oja - Epu kraav - Erra jõgi - Eru kraav - Ervu kraav - Esna jõgi - Evasu kraav - Everti oja G Gorodenka oja (Narva) - Gluboki peakraav H Haabsaare oja - Haatsa peakraav - Haava oja - Haavakivi jõgi - Haavapää oja - Haavistu oja - Haeska peakraav - Haiba peakraav - Haimre peakraav - Hainjärve kraav - Haki oja - Halinga peakraav - Haljala oja - Hallaste kraav - Halliku kraav - Halliste jõgi - Hammaste oja - Hanila oja - Hansimäe kraav - Hara oja - Hardu peakraav - Hargla oja - Harjava peakraav - Harku oja - Hatiku oja - Hatu peakraav - Haudemäe peakraav - Hauginiidu oja - Heedu kraav - Helbi oja (Külmoja) - Hellenurme oja - Helme jõgi - Hendrikhansu oja - Hernespuu oja - Hiiesoo peakraav - Hiieveski kraav - Hilba jõgi - Hilläkeste oja - Hindreku oja - Hindriku oja - Hingu oja - Hioni oja - Hirla kraav - Hirmuse jõgi - Hirmuse peakraav - Hirve peakraav - Hirveaia peakraav - Holsta oja - Holstre kraav - Holvandi kraav - Hooldekodu kraav - Hulgu oja - Hulja oja - Humala oja - Humalaste jõgi - Hundi peakraav - Hundikuristiku oja - Hundimaa oja - Hundioja - Hundissaare oja - Huntaugu kraav - Hurda oja - Hurmi oja - Huudva oja - Hõbesalu kraav - Hänkmäe kraav - Härjaoja - Härjaoja peakraav - Härjapea jõgi - Häädemeeste jõgi - Höbringi oja - Hüpassaare oja - Hürova kraav (oja) I Idaoja - Iduoja - Igavere peakraav - Ihamaru kraav - Ihamaru oja - Iisaku oja (Soone oja) - Iisaku peakraav - Ikepera oja - Ikla peakraav - Illi oja - Illimäe peakraav - Illise oja - Ilmandu jõgi - Ilmaste peakraav - Ilmatsalu jõgi - Ilusa oja - Imastu oja - Imatu oja - Immaste oja - Imsi oja - Imukvere jõgi - Imukvere oja - Inga oja - Ingliste oja - Irase peakraav - Iskna jõgi J Jaama jõgi (Struuga jõgi) - Jaama oja - Jaanigu kraav - Jaanuste oja - Jakobi kraav - Jakobi oja - Jalametsa kraav - Jalase peakraav - Jalaste kraav - Jamsu kraav - Jamsu peakraav - Jaoma peakraav - Jaska oja - Jaska oja - Jausa oja - Jooksu oja - Joosu kraav - Jordani oja - Jundi oja - Junsera oja - Jurga oja - Jutapere oja - Jutuse oja - Juudaoja - Juula kraav - Juuliku peakraav - Juuru oja - Jõeküla kraav - Jõelähtme jõgi - Jõemetsa peakraav - Jõemetsa peakraav - Jõemäe oja - Jõeoja - Jõepere kraav - Jõeranna oja - Jõetaguse oja - Jõeveski oja - Jõeääre kraav - Jõhve oja - Jõhvi kraav - Jõku jõgi - Jõuga peakraav - Jõusa peakraav - Jägala jõgi - Jälevere peakraav - Jälgimäe peakraav - Jämaja oja - Jänijõgi - Jänistvere kraav - Jäola peakraav - Järavere oja - Järiste oja - Järlepa kraav - Järsi peakraav - Järtsaare peakraav - Järumetsa kraav - Järva-Jaani kraav - Järvajõgi - Järve oja - Järvekalda oja - Järvemäe oja - Järveotsa oja - Järvepalu oja - Järveraba peakraav - Jätukolga oja - Jäärja peakraav - Jüriküla kraav - Jürisoo peakraav K Kaagjärve oja - Kaalepi peakraav - Kaanjärve peakraav - Kaansoo oja - Kaapsuu oja - Kaarisoo kraav - Kaarli oja - Kaarma oja - Kaarmise peakraav - Kaarnaoja - Kaave jõgi - Kabala oja - Kabala peakraav - Kabelisoo peakraav - Kaberla oja - Kabila oja - Kablaküla peakraav - Kabli oja - Kabli oja - Kadaka oja - Kadaka oja - Kadja kraav - Kadrina oja - Kaerasaadu oja - Kaevaniidu peakraav - Kaguvere oja - Kahasoo peakraav - Kahisilla peakraav - Kaitsa oja - Kaiu peakraav - Kala kraav - Kalana oja - Kala peakraav - Kaldamäe oja - Kaldaoja - Kaldapera kraav - Kalita oja - Kalja oja - Kaljapulga oja - Kalkuni kraav - Kalli jõgi - Kalli oja - Kalme oja - Kalme oja - Kalmetu oja - Kalmistu kraav - Kalsaoja - Kalvi oja - Kambi oja - Kamnitsa oja - Kanametsa kraav - Kanarbiku kraav - Kanariku oja - Kanassaare peakraav - Kandi kraav - Kandla oja - Kangru peakraav - Kangruselja peakraav - Kangrusoo oja - Kantküla oja - Kapa oja - Kapsaare kraav - Kapsi oja - Karaski kraav - Karaski oja - Karepa oja - Kargaja jõgi - Karida peakraav - Karilepa oja - Karioja - Karioja - Karisilla oja - Karisto oja - Karisöödi oja - Karja I oja - Karja II oja - Karjamaa oja - Karjamõisa oja - Karjasoo peakraav - Karjassaare kraav - Karoli oja - Karste oja - Karujärve oja (Nõo oja) - Karula jõgi (Karula oja) - Karula oja - Karuniidu peakraav - Karuoja - Karusilla oja - Karusilma jõgi (Karusilla oja) - Karvoja - Kasaku kraav - Kasari jõgi - Kasesoo kraav - Kasevälja kraav - Kaskealuse oja - Kassema kraav - Kassimõisa kraav - Kassinurme peakraav - Kastja peakraav - Kastna peakraav - Kastolatsi oja - Kasvandu peakraav - Kata jõgi - Katku oja - Katsi kraav - Kaugoja - Kauksi kraav - Kauksi oja - Kaukvere jõgi - Kauste oja - Kavilda jõgi - Keava peakraav - Keeni kraav - Keeni oja - Keenimetsa oja - Keeri oja - Keibu peakraav - Keila jõgi - Keila kraav - Kelba peakraav - Kembasoo peakraav - Keräandsu kraav - Kesktalu kraav - Kessu oja - Kestla peakraav - Kestri oja - Kibõra kraav - Kidaste oja - Kihelkonna oja - Kihlevere peakraav - Kihme oja - Kihola jõgi (ajalooline?) - Kihulase peakraav - Kiidjärve kraav - Kiikla peakraav - Kiisamaa peakraav - Kiisaoja - Kiiu peakraav - Kiivitasoo peakraav - Kiivite oja - Kikepera peakraav - Kikka kraav - Kikkaoja - Kikkaoja - Kilbavere peakraav - Kiljatu oja - Kilksama peakraav - Kima oja - Kimmeli peakraav - Kingli peakraav - Kingli peakraav - Kinsli oja - Kirbla peakraav - Kiriku Kingu kraav - Kirikusoo oja - Kirila kraav - Kirivalla oja - Kirjasoo peakraav - Kiruma peakraav - Kiruoja - Kiruvere oja - Kissa oja - Kiti kraav - Kitseoja - Kiudu peakraav - Kivi kraav - Kiviku kraav - Kivila oja - Kivilõppe peakraav - Kivinina oja - Kivioja (Tiskre oja) - Kivioja (Kullavere jõgikond) - Kivioja (Pedja jõgikond) - Kivioja (Piusa jõgikond) - Kivirehe oja - Kivisilla oja - Kivisilla peakraav - Kiviste kraav - Kiviste kraav - Kiviste oja - Kiviõli kaevanduse kraav - Klooga oja - Kloogajärve oja - Kloostri jõgi - Kloostri peakraav - Kobilu peakraav - Kodasema peakraav - Kodasoo kraav - Kodasoo oja - Kodila jõgi - Koeraoja - Kogrejärve kraav - Kogreküla kraav - Kogula peakraav - Koguli peakraav - Kohaoja (Hundikuristiku oja) - Kohtla jõgi - Kohtla-Järve kraav - Kohtla-Järve peakraav - Kohtru jõgi - Koidu kraav - Koidu oja - Koidu peakraav (Kärde peakraav) - Koigi kraav - Koigi peakraav - Koigu oja - Koila peakraav - Koimla peakraav - Koiola oja - Koiva jõgi - Kokametsa kraav - Koke oja - Koke peakraav - Kokle jõgi - Kolga jõgi - Kolga jõgi - Kolga oja - Kollino oja - Kongi peakraav - Kongla oja - Konguta peakraav - Konnaveski oja - Konsu peakraav - Konuvere oja - Koobamäe peakraav - Kooba oja - Koogi oja - Koolimäe oja - Koolioja - Koolujõgi - Koorküla peakraav - Koosa jõgi - Koosa oja - Koosa oja - Koosi oja - Kooskora oja - Koplimetsa peakraav - Koreli kraav - Koreli oja - Korgõsilla oja - Koriste oja - Korju peakraav - Kortsisoo oja - Koruste peakraav - Korva oja - Kose oja - Kossarti oja - Koseselja kraav - Kostivere peakraav - Kosu oja - Kosuva oja - Kotka jõgi - Kotku peakraav - Kotlandi peakraav - Kraavi kraav - Kraavioja - Kriilevälja peakraav - Kroodi oja - Krootuse oja - Krupi oja - Kruusamäe oja - Kruushaua oja - Kruusiaugu oja - Kruusoja - Kubija oja - Kudjape peakraav - Kudruküla oja - Kuhu kraav - Kuigaste oja - Kuigatsi oja - Kuitsa oja - Kuivajõgi - Kuke jõgi - Kuke peakraav (Koigi-Kuke peakraav (ülemjooksul)) - Kuksema kraav - Kukulinna peakraav - Kulani peakraav - Kulgu jõgi - Kullaaru kraav - Kullamäe oja - Kullavahe peakraav - Kullavere jõgi - Kullissaare oja - Kunda jõgi - Kundaraja kraav - Kungioja - Kunila peakraav - Kunilepa kraav - Kupu kraav - Kuralepa kraav - Kurdla peakraav - Kurdlu oja - Kureküla oja - Kureküla peakraav - Kuremaa kraav - Kureoja - Kuresoo peakraav - Kuresoo peakraav - Kurgoja - Kurika peakraav - Kuriku oja - Kurina jõgi - Kurista kraav - Kurista peakraav - Kurisu oja - Kurna-Mõisküla peakraav - Kurna oja - Kurtna kraav - Kurtna peakraav - Kuru oja - Kuru oja - Kurvitsa kraav - Kutja oja - Kutsiku oja - Kuuendiku kraav - Kuuksaare oja - Kuuliska oja - Kuura jõgi - Kuura peakraav - Kuusalu oja - Kuusikmäe kraav - Kuusiku jõgi - Kuusiku peakraav - Kuuste kraav - Kuustle oja - Kõidama kraav - Kõlaoja - Kõlbi kraav - Kõldu peakraav - Kõltsi oja - Kõnnu oja (Raplamaa) - Kõnnu oja (Lääne-Virumaa) - Kõnnu oja (Harjumaa) - Kõnnu peakraav - Kõo peakraav - Kõpu jõgi - Kõpu peakraav - Kõrenduse peakraav - Kõrgepalu kraav - Kõrgeraba kraav - Kõrgesilla oja - Kõrgesoo kraav - Kõrgessaare kraav - Kõrgimäe kraav - Kõrgessaare peakraav - Kõrissoo oja - Kõrtsioja - Kõrtsioja - Kõrveküla kraav - Kõrvenurga oja - Kõrve peakraav - Kõrvetaguse peakraav - Kõrvõ oja - Kõssa oja - Kõue peakraav - Kõveri oja - Kõveroja - Kõveroja - Käbli oja - Kädva oja - Kährimäe peakraav - Kämara peakraav - Kängsepa kraav - Känkari kraav - Käo oja (Käo-Kingsepa oja) - Käoaru oja - Käo peakraav - Käparumbi peakraav - Kärbla peakraav - Kärde peakraav - Kärdla oja - Kärdu peakraav - Kärevere oja - Kärgula oja - Kärla jõgi - Kärneri oja - Kärsa oja - Kärsu oja - Käru jõgi - Käru peakraav - Käsmu oja - Kässu oja - Käsukonna oja - Kääbaste oja - Kääpa jõgi - Käära oja - Kääri peakraav - Külama peakraav - Külge oja - Künnapa kraav - Künnapõhja oja - Künnima oja - Künäpoja - Küti kraav - Küti kraav - Küti oja L Laagna oja - Laanemetsa oja - Laanemäe kraav - Laaneniidu peakraav - Laaneotsa kraav - Laanevere kraav - Laanevere peakraav - Laanevere-Ahja peakraav (Valglaoja) - Laariku kraav - Laatre jõgi - Laekannu oja - Laeste oja - Laeva jõgi - Lagesoojärve kraav - Lagesoo peakraav - Lagevainu kraav - Lagjaoja - Laguja oja - Lahavere oja - Lahe jõgi - Lahepea jõgi (Tiskre oja) - Laiaselja oja - Laisma peakraav - Laiuse oja - Lambahanna oja - Lambaküla oja - Lamboja - Langerma peakraav - Langevoja - Langi jõgi - Langu peakraav - Lapi peakraav (Kährimäe) - Lapistu oja - Lasputre peakraav - Lasva peakraav - Laugi peakraav - Lauka peakraav - Laukasoo kraav - Laukasoo peakraav - Laukesoo kraav - Laupa oja - Laurissaare peakraav - Leediküla oja - Leedu peakraav - Leegu oja - Leeli oja - Leese oja - Leetselja peakraav - Leevaku oja - Leevi jõgi - Lehesaare kraav - Lehetu kraav - Lehmja peakraav - Lehola oja - Lehtma oja - Lehtmetsa peakraav - Lehtmetsa peakraav - Leidissoo peakraav - Leie peakraav - Leinasoo peakraav - Leisi jõgi - Leivajõgi - Lelu peakraav - Lembevere peakraav - Lemmejõgi - Lemmiku peakraav - Lemmjõgi - Leoraba kraav - Leoski oja - Lepaoja - Lepassaare oja - Lepaste oja - Lepiku kraav - Lepiku peakraav - Leppoja - Leppoja (Harju maakond) - Leppoja (Ida-Viru maakond) - Leppoja (Pärnu maakond) - Lepsilla kraav (Leppsilla) - Lesti oja - Levaja Lasnaja - Levalasoo peakraav - Lidva jõgi - Ligeoja - Lihalõpe peakraav - Liiduvere oja - Liigioja - Liinamäe oja - Liiva kraav - Liiva oja - Liivaoja - Liivasoone peakraav - Liivi jõgi - Liivoja - Liivoja - Lilli oja - Lilli peakraav - Lillissaare kraav - Lilu peakraav - Limujärve kraav - Lindi oja - Lindora oja - Linnanõmme oja - Linnape peakraav - Linnussaare oja - Linte peakraav - Lintsi jõgi - Liudsepa peakraav - Lobotka peakraav - Lodja oja - Lodu peakraav - Lohja oja - Loime kraav - Loime peakraav - Loko oja - Loksu peakraav - Lokuoja - Lokuta jõgi - Lolli kraav - Lolu oja - Lombioja - Lombivälja oja - Loo jõgi - Loobu jõgi - Loode oja - Loodi oja - Loodi peakraav - Loodna peakraav - Lootvina peakraav - Lota oja - Lubjaahju peakraav - Lubja kraav - Lubjaoja - Lubjaoja - Lubjaoja - Lubjasaare kraav - Luguki peakraav - Luguse jõgi - Luha oja - Luhaniidu oja - Luhasoo oja - Luhtoja - Luidja oja - Luiga oja (Järveotsa oja) - Luigenurga oja - Luige peakraav - Luiska oja - Luiste jõgi - Lumumba jõgi - Lutsu jõgi - Luua oja - Luuka peakraav - Luulupe peakraav - Luusi oja - Luutsna jõgi - Luutsniku oja - Luutsnikumõisa oja - Lõetsa peakraav - Lõhavere oja - Lõhmuse peakraav - Lõhtsu oja - Lõo-Luiga oja - Lõri peakraav - Lõpe oja - Lõu oja - Lõuka peakraav - Lõve jõgi - Lõõla oja - Lõõtsa oja - Lähkma jõgi - Lähte peakraav - Lähtru kraav - Lähtse peakraav - Läsna jõgi - Lätiroo kraav - Lööne peakraav - Lükke oja - Lüldi oja - Lülle kraav - Lümati oja - Lüüdja oja - Lüüsi peakraav - Lüüste peakraav - Lüütre oja - Lüütsepa oja M Maademäe oja - Maadevahe jõgi - Maalse peakraav - Maando peakraav - Maardu oja (Kroodi oja) - Maaritsa oja - Madala kraav - Madala oja - Madi kraav - Madise kraav - Madissaare oja - Madruse peakraav - Maeru oja - Maetsma peakraav - Maidla jõgi - Maima peakraav - Maimoja - Maistemäe kraav - Maistu oja - Maksima oja - Malda oja - Malla oja - Mallavere peakraav - Mardi oja - Marga oja - Marguse oja - Marimetsa oja - Marisoo oja - Marjametsa kraav - Marjassaare kraav - Maru oja - Masa peakraav - Massu jõgi - Matsimäe soon - Matsi kraav - Matsi peakraav - Matsuri oja - Matuoja - Matussaare kraav - Meegomäe oja - Meeksi oja (Võrumaa) - Meeksi oja (Tartumaa) - Meelste oja - Meelva kraav - Meerapalu oja - Mehide oja - Meleski oja - Melliste oja - Meose oja - Mereküla oja - Mereäärse kraav - Meriküla oja - Meti kraav - Metsaaluse oja - Metsa kraav - Metsakivi jõgi - Metsa peakraav - Metsanurga kraav - Metsapere peakraav - Metsasoo kraav - Metskovka oja - Metsküla oja - Metsküla peakraav - Metslõugu peakraav - Miiaste kraav - Mihklimurru oja - Miksi peakraav - Milloja - Moldova kraav - Molozva jõgi - Moora oja - Morna oja - Mudajõgi - Muda kraav - Mudaoja - Muhkametsa oja - Muike kraav - Mukri oja - Mukura oja - Mulgu kraav - Munalaskme oja - Muraka kraav - Muraka oja - Murakaraba kraav - Muri kraav - Murisoo peakraav - Murusepa kraav - Musta jõgi (Sauga jõgi) - Mustajõgi - Mustamäe oja (Soone oja) - Mustapali peakraav - Mustaru oja - Mustasoo oja - Mustika peakraav - Mustjõgi (Endla) - Mustjõgi (Gauja jõgikond) - Mustjõgi (Jägala jõgikond) - Mustjõgi (Tallinn) - Mustjärve oja - Mustla peakraav - Mustoja (Lahemaa) - Mustoja (Mustjala) - Mustoja (Pelska jõgi) - Mustoja (Pärnumaa) - Mustoja (Pärnu) - Mustoja (Savioja) - Mustoja (Tallinn) - Mustoja (Vastseliina) - Mustoja (Värska laht) - Mustvee jõgi - Mutsu oja - Muuga oja - Mõega kraav - Mõisamaa peakraav - Mõniste oja - Mõnnuste kraav - Mõra jõgi - Mõraoja - Mõrasoo kraav - Mädajõgi - Mädajärve oja - Mädara jõgi - Mäeküla oja - Mäesalu kraav - Mäetaguse jõgi - Mägara oja - Mägari kraav - Mäha oja - Mähe oja - Mähkküla peakraav - Mähma peakraav - Männikraav - Männiksaare oja - Männiku kraav - Männiku oja - Männiku oja - Männiku oja - Männiku oja - Männiku peakraav - Männimäe peakraav - Männipõllu oja - Märdoja - Märgmetsa kraav - Märjamaa peakraav - Märssoo kraav - Märssoo peakraav - Mäända peakraav - Määrama oja - Määra peakraav - Määrastu peakraav - Möldreoja - Möldri oja - Mügra oja - Mürgi oja N Naadimetsa peakraav - Nabala peakraav - Naelaoja - Naelavere peakraav - Naerissaare oja - Naha oja - Nahavere oja - Nahkle oja - Napanurga peakraav - Napi kraav - Naravere oja - Narva jõgi - Nasva jõgi - Nava oja - Nava jõgi - Navesti jõgi - Neanurme jõgi - Nedrema kraav - Neemi peakraav - Neeva kanal - Neitla kraav - Neitsi oja - Neitsijärve oja - Nellise kraav - Nenu peakraav - Nepste oja - Nigula oja - Niguri oja - Niidu oja - Niine kraav - Niinemurru oja - Nilbe oja - Ninasi oja - Nipernaadi kraav - Norra oja - Nossa kraav - Nossa soon - Nurga kraav - Nurmepere kraav - Nurmsi peakraav - Nurtu jõgi - Nuudi kraav - Nuudsaku oja - Nuutri jõgi - Nõmavere peakraav - Nõmme jõgi - Nõmmeküla oja - Nõmmitsa oja - Nõmmküla kraav - Nõmmoja - Nõo oja (Nabaoja, Timuski oja) - Nõrga oja - Nõusaare kraav - Nõva jõgi - Nälgu oja - Näpi oja - Nätsi kraav - Nätsi peakraav - Nüpli oja O Oara oja - Obinitsa oja - Odiste peakraav - Oela kraav - Oese peakraav - Ogerna peakraav - Ohkatsi kraav - Ohtja kraav - Ohtla peakraav - Ohtu peakraav - Ohukotsu oja - Oidrema peakraav - Oitme oja - Oiu peakraav - Oja kraav - Ojalepa oja - Ojamaa jõgi - Ojamaa peakraav - Ojapera oja - Ojari peakraav - Oju peakraav - Oldoja - Olevi peakraav - Ollepa peakraav - Ollima kraav - Olustvere kraav - Omedu jõgi - Onga jõgi - Ontika peakraav - Oonurme oja - Oostriku jõgi - Oraaru peakraav - Orajõgi - Oraoja - Orasoja - Orava oja - Orgita peakraav - Orinõmme kraav - Oru peakraav - Oti oja - Otiku peakraav P Paadrema jõgi - Paala jõgi - Paasiku peakraav - Paasioja - Paasküla kraav - Paatsa oja - Padajõgi - Padaoru kraav - Padari kraav - Padriku oja - Padu peakraav - Paduvere oja - Paduvere peakraav - Paeküla oja - Paelama oja - Paenasti peakraav - Paeoja - Pagavere peakraav - Pahasoo peakraav - Pahtpää jõgi - Paidra peakraav - Painküla peakraav - Paistemäe oja - Paka oja - Pakitu peakraav - Pala jõgi - Pala oja - Pala oja - Palamulla kraav - Palandu kraav - Palandu kraav - Palandõ oja - Pala peakraav - Palderma kraav - Pale jõgi - Palgissaare oja - Pallase peakraav - Palmse oja - Palo kraav - Paltra jõgi - Palu jõgi - Palu kanal - Palu peakraav - Palumõisa oja - Paluoja - Paope oja - Papioru oja - Pari kraav - Pari kraav - Pari oja - Parika oja - Parioja - Parisoo peakraav - Partsi oja - Patika peakraav - Patjala peakraav - Patskovka jõgi - Patsu kraav - Pauna oja - Paunküla oja – Pede jõgi - Pedeli jõgi - Pederna oja - Pedetsi jõgi - Pedja jõgi - Peebu oja - Peebätsi oja - Peeda jõgi - Peedu oja - Peeli jõgi - Peetri jõgi - Peetri peakraav - Peetsoo kraav - Peindla kraav - Pendi peakraav - Penijõe kraav - Penijõgi - Pennu oja - Penuja oja - Peraküla kraav - Peraküla peakraav - Perasoonetsa kanal - Peressaare kraav - Peri oja - Perila peakraav - Perjatsi oja - Permisküla peakraav - Petaaluse peakraav - Pidula oja - Piduli oja - Pihali kraav - Pihla oja - Pihuste oja - Piigandi oja - Piigaste oja - Piilsi jõgi - Piiri oja - Piirioja - Piirioja - Piirisoo peakraav - Piiroja - Piiroja - Piirsalu jõgi - Piistaoja - Pikakatku kraav - Pikapõllu oja - Pikareinu oja - Pikasilla oja - Pikasoo oja - Pikkmetsa jõgi - Pikknurme jõgi - Pikkoja - Pikva peakraav - Pimestiku oja - Pindi peakraav - Pirita jõgi - Pirusi peakraav - Piskjõe peakraav - Pistolisoo peakraav - Pitsalu peakraav - Piusa jõgi - Plaagi oja - Plangussaare oja - Poama oja - Poka oja - Pokardi oja - Pokuti oja - Poldri kraav - Poolnõmme peakraav - Porijõgi - Porkoja (Kulgi jõgi) - Pornuse oja - Poruni jõgi - Poslovitsa oja - Praakmani oja - Prandi jõgi - Prassi kraav - Preedi jõgi - Preedi oja - Prestviigi oja - Priivitsa oja - Pringi oja - Prossa kraav - Pruuka oja (Kudruküla oja) - Pudisoo jõgi - Pudivere oja - Puhatu oja - Puidaku peakraav - Puista oja - Puka oja - Pulga oja - Pulli kraav - Punaoja - Punaoja - Punapea jõgi - Punikvere peakraav - Punnissaare peakraav - Punsa oja - Punsu oja - Pupastvere peakraav - Purki kraav - Purtse jõgi - Purtsi jõgi - Pussa peakraav - Puzupe jõgi - Putki peakraav - Puugnitsa kraav - Puustaniidu kraav - Puustuge oja - Põdraoja - Põdraoja - Põdraoja - Põdraoja - Põdrasoo peakraav - Põdruse peakraav - Põduste jõgi - Põikva oja - Põima kraav - Põldarumäe oja - Põldeotsa kraav - Põldetaguse peakraav - Põlendmaa oja - Põlendmaa peakraav - Põllika peakraav - Põlli kraav - Põllualuse kraav - Põlma oja - Põlva peakraav - Põltsamaa jõgi - Põõsastiku kraav - Pädaste peakraav - Pähkla peakraav - Pähni jõgi - Päidre oja - Päinurme jõgi - Pällo kraav - Päovere peakraav - Pärima kraav - Pärka oja - Pärli kraav – Pärlijõgi – Pärlijõgi - Pärnselja kraav – Pärnu jõgi - Pärnu-Jägala kanal - Pästra oja - Pätsavere peakraav - Pääsküla jõgi - Pääsmaa oja - Pöitse kraav - Pöögle oja - Pühajõgi (Ida-Viru) - Pühajõgi (Saaremaa) - Pühajõgi (Võrumaa) - Pühajärve kraav - Pühaoja - Pühaste oja - Pürtuküla kraav R Raadi oja - Raadna oja - Raagsilla oja - Raagsilla peakraav - Raagsilla peakraav - Raagsoo oja (Raamsoo oja) - Raana oja - Raasiku jõgi - Raasiku-Anija peakraav - Raasna kraav - Raba oja - Rabavere kraav - Rabi peakraav - Rae-Lagedi peakraav - Rahksoon - Rahinge oja - Raiendiku kraav - Raigla peakraav - Raikküla peakraav (Raikküla-Järvakandi peakraav) - Raiste kraav - Raja kraav - Raka oja - Raka peakraav - Ramata jõgi - Rammuli kraav - Rampe oja - Randa peakraav - Randküla oja - Rannametsa jõgi - Rannamõisa jõgi - Rannapungerja jõgi - Rannu peakraav - Rasina kraav - Rasivere kraav - Rassi kraav - Ratva oja - Rauakõrve oja - Rauba oja - Raudemetsa peakraav - Raudi kanal - Raudi-Konsu kanal - Raudjõgi - Raudna jõgi - Raudoja - Raudoja - Raudoja - Raudoja - Raudsepa kraav - Raudsepa oja - Raukla oja - Rausi oja - Rausvere jõgi - Rautina oja - Rebase peakraav - Rebasmäe oja - Rebasselja peakraav - Rebaste kraav - Reedo oja - Reedu oja - Rehe kraav - Rehe kraav (Põlvamaa) - Rehemaa oja - Rehemetsa peakraav - Rehessaare oja - Reidepõllu peakraav - Reiemäe oja - Reimani jõgi - Reiu jõgi - Rekka oja - Remniku oja - Remsi oja - Reopalu jõgi - Repsi oja - Restu oja - Reti peakraav - Retla kraav - Retla jõgi - Ribasoo oja - Ridaküla oja - Ridaküla peakraav - Ridalepa oja - Riguldi jõgi - Rihula kraav - Rihula oja - Riiasoo kraav - Riidaja peakraav - Riidama kraav - Riimaru oja - Riisa kraav - Riisa oja - Riisipere peakraav - Riisupi oja - Riksu oja - Rima oja - Risti jõgi - Risti-Hatu peakraav - Ristiku oja - Ristiküla peakraav - Ristimurru kraav - Ristioja - Ristioja - Ristivälja peakraav - Risturi oja - Riuma peakraav - Rogenese oja - Rohe peakraav - Roigu oja - Rokamäe peakraav - Ronkuse oja - Roometi oja - Roosi kraav - Roosteoja - Rootsi kraav - Rootsi oja - Rootsioja - Rosona jõgi - Rossa oja - Rosseli oja - Ruhja jõgi - Rummu peakraav - Rutikvere peakraav - Ruudiküla peakraav - Ruukli oja - Ruunaoja - Ruunoja - Ruupa oja - Ruupa peakraav - Rõhu oja - Rõhu peakraav - Rõikoja - Rõõsa oja - Rägina peakraav - Räisa oja - Rängle peakraav - Räpu jõgi - Räpu oja - Räsna oja - Räägi kraav - Räägu kraav - Räägu oja - Rääguoja - Rääka kraav - Rääma oja - Rõngu jõgi - Rõude jõgi - Rõuge jõgi - Rõuma kraav S Saabolda oja - Saadu kraav - Saapasoo peakraav - Saardu peakraav - Saare kraav - Saare kraav - Saare kraav - Saare kraav - Saare peakraav - Saareküla kraav - Saarevälja oja - Saarjõgi - Saarjärve peakraav - Saburi oja - Saduküla kraav - Sae oja - Sae-Paunküla kanal - Saeveski peakraav - Sagadi peakraav - Saha peakraav - Saiga oja - Saire kraav - Saki jõgi - Sakla peakraav - Saksaare peakraav - Saksasilla jõgi (Karusilla oja) - Saksniidu oja - Saku jõgi (Vääna jõgi) - Salajõgi (Läänemaa) - Salajõgi (Lääne-Virumaa) - Salevere kraav - Salla jõgi - Salme jõgi - Salubi oja - Salu kraav - Salu peakraav - Sambla kraav - Sambliku kraav - Sambliku kraav - Samme peakraav - Sandisuu oja - Sandla kraav - Sanga oja - Sangla peakraav - Sanniku oja - Sapraša jõgi - Saraveri kraav - Sargvere peakraav - Saru peakraav (Haavistukraav) - Sarve peakraav - Satsu oja - Saue kraav - Saueaugu oja - Sauga jõgi - Saunamäe kraav - Sauniku oja - Sauste peakraav - Sausti peakraav - Saviaru oja - Savijõgi - Savimäe kraav (Põlvamaa) - Savimäe kraav (Viljandimaa) - Savimäe oja - Savioja - Savioja (Meremäe vald) - Savioja (Võru vald) - Savioru oja - Savisoo peakraav - Seinapalu peakraav - Seinapalu peakraav - Selise peakraav - Selja jõgi - Seljamäe oja - Selja peakraav - Sepa kanal - Sepaoja - Sepasoo peakraav - Setteoja - Siberi oja - Sigaste oja - Sihikraav - Siila kraav - Siilivaski kraav - Siimu kraav - Siimu oja - Siiraku oja - Sikasaare kraav - Siksali oja - Sildsoo peakraav - Silgi oja - Silla oja - Sillaotsa jõgi - Sillasoo oja - Silmaoja - Silmsi oja - Sinalepa peakraav - Sindi oja - Sindla kraav - Sinialliku oja - Sinika peakraav - Sinilille oja - Sipa kraav - Sipa peakraav - Sipelga kraav - Sipe peakraav - Sirtsi oja - Sirtsi peakraav - Sitapätsi jõgi - Smolnitsa kraav - Soelaanõ kraav - Soe oja (Võrumaa) - Soe oja (Viljandimaa) - Soku kraav - Soldina peakraav - Sonni peakraav - Soo oja - Sooba oja - Sooba jõgi - Soodevahe peakraav - Soodi oja - Soodla jõgi - Soodla-Aavoja kanal - Sookalda kraav - Soolikaoja (Linnaoja) - Soometsa kraav - Soomevere kraav - Soona oja - Soonda oja - Soone oja - Sooneoru oja - Sooniste kraav - Soonpää peakraav - Soontaga oja (Aakre oja) - Soo-otsa peakraav - Soosaare kraav - Soosaare peakraav - Soosalu oja - Sootaga peakraav - Sootaga peakraav - Sootaguse peakraav - Sootalu peakraav - Soovälja peakraav - Sooääre kraav - Sopi oja - Struuga jõgi (Jaama jõgi) - Suitsu peakraav - Sulaoja (Leevi lisajõgi) - Sulaoja - Sulaoja (Sinialliku oja lisajõgi) - Sulustvere oja - Surja oja - Surju oja - Surjupera oja - Sutesoo oja - Sutlepa kraav - Sutte oja - Suureküla peakraav - Suuremetsa oja - Suuremõisa jõgi - Suurevare kraav - Suurevälja peakraav - Suurindõ kraav - Suurkraav - Suurlageda oja - Suurmäe oja - Suuroja - Suurupi kraav - Suurõniidü kraav - Sõeru peakraav - Sõmera kraav - Sõmeru jõgi - Sõrandu peakraav - Sõreda oja - Sõtke jõgi - Sõtküla peakraav - Sämi jõgi - Sätsuvere peakraav - Sääse peakraav - Sääsküla oja - Süsinõmme kraav - Süväoro oja Z Zerna kraav T Taaliku peakraav - Tabra oja - Taebla jõgi - Tagajõgi - Tagametsa oja - Tagasoo kraav - Tagavälja peakraav - Taheva oja - Tahkuranna oja - Taidra peakraav - Tamma oja - Tammaru oja - Tammaru peakraav - Tammeküla oja - Tammela peakraav - Tamme peakraav - Tammela peakraav - Tammelaane kraav - Tammikmäe peakraav - Tammiku kraav - Tammiku peakraav - Tammispea oja - Tammispää peakraav - Tammõoja - Tamsi peakraav - Tapiku oja - Tarakvere jõgi - Tarbja oja - Tareste oja - Tartussaare oja - Tarumaa peakraav - Tarvastu jõgi - Tarvasjõgi - Tatra jõgi - Tatsu kraav - Teelahkme kraav - Teenuse jõgi - Teesuuoja - Teeääre oja - Tehumardi peakraav - Teilma peakraav - Terase peakraav - Teraseoja - Terikeste peakraav - Terjatu peakraav - Tiduvere oja - Tiheda oja - Tihu kraav - Tihulaane oja - Tikasi kraav - Tikuti oja - Tilana oja - Tilla oja - Tillunire - Tilsi oja - Timmkanal - Timo oja - Tindi oja - Tinni oja - Tinu oja - Tipina oja - Tirgu oja - Tiri oja - Tirtsi jõgi - Tiru oja - Tiskre oja - Tobia peakraav - Tohera oja - Toila peakraav - Tolkuse oja - Tomsi oja - Tondinõmme peakraav - Toolamaa oja - Toolse jõgi - Tooma oja (Järveotsa oja) - Tooma peakraav - Toomika kraav - Toominga oja - Toonoja - Toovere kraav - Topi jõgi (Vääna jõgi) - Tori jõgi - Tori peakraav - Torila oja - Torilaane oja - Tossu oja - Trangi peakraav - Treimani oja - Treimani oja - Treppoja - Triigi peakraav - Trummi kraav - Tsiretoki oja - Tsirgu oja - Tsirgu oja - Tsirksi kraav - Tsooru oja - Tsopa oja - Tubaka kraav - Tubaoja - Tuderna oja - Tudulinna oja - Tuhalaane oja - Tuhala jõgi - Tuiu oja - Tulimurru jõgi - Tulimurru peakraav - Tuplevo jõgi - Turba peakraav - Turu kraav - Turvaste oja - Tusti oja - Tuti kraav - Tuudi jõgi - Tuula peakraav - Tuulavere oja - Tuuliku kraav - Tuuliku peakraav - Tuulna oja - Tuuraste oja - Tõdva jõgi (Vääna jõgi) - Tõivere peakraav - Tõkkeoja - Tõlga oja - Tõlla oja - Tõnu oja - Tõntsu kraav - Tõramaa jõgi - Tõre peakraav - Tõrvajõgi - Tõrvanõmme oja - Tõrvanõmme peakraav - Tõrvase oja - Tõrvasoo peakraav (Tõrvasõoja) - Tõrve peakraav - Tõrvoja - Tõrvoja - Tõstamaa jõgi - Tõõrakõrve kraav - Tõõtsi oja - Tähemaa oja - Tähtvere kraav - Tänassilma jõgi - Tännassilma kraav - Tännassilma oja - Täsvere oja - Tääksi oja - Tündre oja - Türisalu oja - Tüükri kraav - Tüüringi oja U Ubajärve oja - Ubasalu kraav - Ubasalu oja - Udria oja - Udriku oja - Uduvere peakraav - Uhe peakraav - Uhmardu jõgi - Uia oja - Uibujärve oja - Ujuste oja - Ulila jõgi - Ullaste peakraav - Ulpesoo peakraav - Ulvi oja - Umbsaare oja - Umbsoo oja - Umbusi jõgi - Ungru oja - Unnioja - Ura jõgi - Urevere oja - Urita kraav - Uruste oja (ka Uruste jõgi) - Uuejõe peakraav - Uuemõisa oja - Uuemõisa oja - Uuemõisa oja - Uueveski oja - Uugla kraav - Uulu kanal - Uusküla kraav - Uusküla jõgi (Võerdla peakraav) - Uusküla oja - Uustalu kraav V Vaabinamõisa kraav (Savisoo) - Vaaksi kraav - Vaali peakraav - Vaardi oja - Vaariku kraav - Vaartsi kraav - Vabriku oja - Vaeküla oja - Vae oja (Prestviigi oja) - Vaemla jõgi - Vahastu peakraav - Vahejõgi - Vaheliku kraav - Vaheoja - Vahisoo peakraav - Vahtmäe peakraav - Vahtra kraav - Vahtraste kraav - Vahtsepa kraav - Vahtsõkivi oja - Vahujõgi - Vaidava jõgi - Vaidla peakraav - Vaikna peakraav - Vaimõisa kraav - Vaina oja - Vainupea jõgi - Vakalepa peakraav - Vaki oja - Valaste oja - Valdimurru oja - Valgejõgi - Valgeoja - Valgupera oja - Valguta oja - Valingu peakraav - Valkla oja - Valliotsa kraav - Valuoja - Valuoja - Vanajaagu kraav - Vanajõgi - Vana-Kariste oja - Vanakubja oja - Vanamõisa jõgi - Vanamõisa kraav - Vanamõisa peakraav - Vana-Saaluse oja - Vana-Vorsti jõgi - Vanajõgi - Vanausse oja (Kõpu) - Vanausse oja (Ruhja) - Vanavälja peakraav - Vanaõue kraav - Vanaõue oja - Vankse kraav - Vara oja - Vara peakraav - Varastu oja - Varbe peakraav - Vardi jõgi - Vardi oja - Vardja jõgi - Vardja oja - Vardja oja - Vareseoja - Varesepalu oja - Varesmetsa peakraav - Varesmäe kraav - Varesmäe oja - Varesmäe peakraav - Varja oja - Varja peakraav - Varni peakraav - Varnja peakraav - Varsaallika oja - Varsaoja (Varsaallika oja) - Varudi oja - Vasalemma jõgi - Vasaristi oja - Vasavere jõgi - Vaskjala-Ülemiste kanal - Vaskjõgi - Vassivere kraav - Vastemõisa oja - Vastja oja - Vastse-Antsla oja - Vastsekivi oja - Vastseliina oja - Vasula peakraav - Vatsla peakraav - Vedama oja - Vedame oja - Vedruka oja - Vedu peakraav - Veelikse oja - Veerksu oja - Velise jõgi - Velise peakraav - Velti kraav - Veltsi oja - Veneküla peakraav - Veneoja - Venevere peakraav - Vennaru peakraav - Verdla peakraav - Verevi peakraav - Verilaske oja - Verioja - Vesiku oja - Vesisoo peakraav - Veskijõgi - Veskioja - Veskioja - Veskioja - Veskioja (Armioja) - Vetepere kraav - Vidva oja - Vigala jõgi (Koluvere jõgi) - Vihterpalu jõgi - Vihtra oja - Vihula oja - Viilipoja - Viiraoja - Viira peakraav - Viislisoo peakraav - Viisuti kraav - Vilamaa peakraav - Vilivalla peakraav - Viljakse oja - Villemi oja - Vilpsaare oja - Viluste oja - Vingri kraav - Vinni peakraav - Viraski oja - Virita kraav - Virksimetsa kraav - Viruküla peakraav - Viru oja - Virulasõ oja - Virussaare kraav - Visela jõgi - Viserlaane kraav - Vissuvere peakraav - Visula jõgi - Visusti oja - Viti peakraav - Vodja jõgi - Vodja peakraav - Vohnja peakraav - Voka jõgi - Voki oja - Voore kraav - Voore oja - Vooru oja - Vorbuse kraav - Vorbuse peakraav - Vorsti jõgi - Vorstioja - Vungi oja - Võerdla peakraav - Võhandu jõgi - Võhkse jõgi - Võhkse peakraav - Võhu jõgi - Võiba oja - Võidula peakraav - Võika oja - Võini oja - Võisiku peakraav - Võistre oja - Võitre kraav - Võlingi oja – Võlupe jõgi - Võnnu oja - Võrrasoo oja - Võsu jõgi - Võtikvere kraav - Võuküla oja - Võuküla peakraav - Võõbu peakraav - Võõrastesoo peakraav - Väike Emajõgi - Väike-Rakke kraav - Väike-Voore kraav - Väikseküla oja - Väiküla kraav - Väinjärve oja - Väiso peakraav - Välgita oja - Välgu peakraav - Välinurme oja - Väljasoo kraav - Väluste oja - Vändra jõgi - Väo kraav - Väo oja - Värava oja - Värska oja - Värtoni oja - Vääna jõgi - Väänoja Õ Õhne jõgi - Õngu oja - Õru oja Ä Ädara jõgi - Ämmaoja - Ängi oja - Änglema oja - Änilase peakraav - Ärmä jõgi - Ärnu jõgi - Ätte peakraav - Äühvoja Ö Ördi kraav - Ördi peakraav - Österby peakraav (Österbi peakraav) - Ööbiku kraav - Öötla oja Ü Üksnurme peakraav - Ülejõe peakraav - Üra oja - Üra oja Vaata ka Vooluveekogud (alam)vesikondade kaupa veeseaduse alusel kehtestatud määruse järgi: Ida-Eesti vesikond Võrtsjärve alamvesikond Peipsi alamvesikond Viru alamvesikond Lääne-Eesti vesikond Harju alamvesikond Matsalu alamvesikond Pärnu alamvesikond Läänesaarte alamvesikond Koiva vesikond Mustjõe alamvesikond Välislingid Keskkonnaregister Jõgede loend Jõgede loendid


text: Positsioneerudes sobivalt Yau Ma Tei's, on Silka Seaview Hotel ideaalne koht väljasõitudeks Hongkong ekskursioonidele. Vaid 2 km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Tin Hau Temple, Broadway Cinematheque, Jade Market vahetu lähedusega. Silka Seaview Hotel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: parkimisteenindus, seifid, restoran, lift, ärikeskus. Külalised võivad valida 268 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Silka Seaview Hotel on tark valik Hongkong reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


text: Müüa maatükk, elamumaa, Savimäe, Meeliku, Võru vald, Võrumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE 25/27407 Müüa maatükk, elamumaa - Savimäe, Meeliku, Võru vald, Võrumaa www.kv.ee/3151080 SUUR KINNISTU OMA KODU RAJAMISEKS! Müüa suurepärase asukohaga elamumaa kinnistu rahulikus ja rohelises piirkonnas. Krundile võimalik rajada väike tiigike. Läheduses elekter, veevajaduse jaoks tuleb rajada oma puurkaev. Kanalisatsioon lokaalne.


Narva meelitab turiste ligi uue sadamaga Aare ütluse kohaselt võib sadamast kujuneda sobivate rahastajate korral 100 miljonit krooni maksev suursadam. Eesti kodanikud ja idaturistid on Narva vastu oma kunagise huvi kaotanud ning läänest tulevad turistid ei ole Narvat enda jaoks veel avastanud, märkis ta. Loodav sadam on mõeldud eelkõige väikelaevadele ning tulevikus ka mõnele liinilaevale, teatas Aare. Aare sõnul on võimalik tulevikus lisaks turismile ka sadama kaubanduslik kasutamine. Näitena tõi ta põlevkivituha ekspordi Soome, mida praegu tehakse maismaad mööda. Sadama lõplik valmimisaeg sõltub eelkõige rahastamisest, ütles Aare. Finantsabi loodetakse saada Ida-Virumaa riiklikust programmist ning samuti käivad Aare sõnul läbirääkimised investorite kaasamiseks sadama ehitusse. Narva linnaeelarvest on sadama akvatooriumi uuringute lõpetamiseks eraldatud 300 000 krooni. Sel aastal on Aare sõnul kavas sadama kai korrastamine, mis algab kevadel, ning akvatooriumi puhastamise alustamine. Samuti on sel aastal kavas korraldada konkurss sadama projekteerija leidmiseks. Eesti mereturismi assotsiatsiooni tegevdirektor Helle Hallika sõnul peaksid sadamad väikelaevadele ohutu mereliikluse tagamiseks paiknema üksteisest vähemalt 30 miili kaugusel, millega Lääne-Eestis võib täiesti rahule jääda. Analoogilise väikesadamate keti rajamine Tallinnast ida poole teeks Hallika sõnul võimalikuks väikelaevade meresõidud Peterburi suunas. See elavdaks kahtlemata Eesti mereturismi, kommenteeris Hallika Narva sadama rajamise plaane.


Moskva võiduparaadil osaleb 9000 sõjaväelast(16) Venemaa relvajõudude esindaja teatas teisipäeval, et Suures Isaamaasõjas saavutatud võidu 64. aastapäeva tähistavast paraadist 9. mail Moskva Punasel väljakul võtab osa 9000 sõjaväelast, 110 armeesõidukit ja 70 lennumasinat. Paraadi saadab hiiglaslik sõjaväeorkester, mis koosneb 1100 muusikust, vahendab RIA Novosti. Moskva sõjaväeringkonna ülema kindralpolkovnik Valeri Gerassimovi sõnul näidatakse paraadil ka Isakander raketisüsteeme ning S-300, S-400 ja Buk õhutõrjesüsteeme. Eelmisel aastal osales paraadil 8000 sõjaväelast, 111 armeesõidukit ning 33 lennukit ja helikopterit.


Troonide mängul oli äsja suurim avalikkus - Tv Troonide mängul oli äsja suurim avalikkus Kui selles oli kunagi kahtlust Troonide mäng saatejuhid David Benioff ja D.B. Weissil oli HBO draama jaoks järeleandmatu plaan, siis pühapäevaõhtune episood pealkirjaga „Minu vere veri” pani selle tegelikult puhkama. Troonide mäng on pikka mängu suurepäraselt mänginud ja selle viimane paljastus oli seni kõige rahuldavam. [Hoiatus: peamised spoilerid Troonide mäng Ees ootab 6. hooaeg, 6. jagu „Minu vere veri.] Benjen Starki tagasitulekut on narritud pärast seda, kui Night Watch Ranger kadus 1. hooajal pärast seda, kui ta oli alustanud ebaõnnestunud laskmist põhja pool. Kui olete lugenud, siis on pagana kaua oodata ühe tegelase taasilmumist - aga nii see oli nii seda väärt. „Blood of My Blood” sai alguse sealt, kus Meera ja Bran lõpetasid: jooksid oma elu eest võitlejate eest ebakindlasse tulevikku. Just siis, kui asjad tundusid lootusetud, päästsid need kapuutsiga võõras, kelleks osutus kaua kadunud Benjen Stark , Ned Starki noorem vend. Oh. Minu. Jumalad. See on järjekordne Starki perekonna kokkutulek! 'Mul on raske rääkida Benjeni tagasipöördumisest, ilma et oleksin kohanemisprotsessi kildudeks sattunud,' on produtsent ja kirjanik Bryan Cogman ütles EW -le Benjeni kauaoodatud tagasituleku kohta. 'Aga jah, 6. hooaeg on täis Starki kokkutulekuid! See on veel üks asi, mida on fännidega koos väga rõõmustav jälgida. Etendus on nii laialivalguv ja teemasid on nii palju, kuid - see on [ sic ] süda - see on suuresti sellest heast perekonnast, mis lagunes. ' Muidugi onu Benjen pole sama, mida me mäletame. Pärast valgete jalutajatega võitlemist on ta muutunud surematuks, saades lõpuks tegelaseks, keda tuntakse George R. R. Martinis Laul jääst ja tulest seeria 'Külmkäed'. Las ta selgitab: 'Valge jalutaja torkas mind jäämõõgaga soolestikku ... Lapsed leidsid mu ja peatasid Walkerite võlu. Samamoodi tegid nad Walkerite võlu. Sa nägid seda ise. ' Põhimõtteliselt leidsid metsalapsed Benjeni ja pistis tema südamesse loheklaasikildu, et aidata valge kõndija võlu ära hoida. Üks, see kõlab valusalt. Kaks, kas valge kõndija ravimiseks võib kasutada dragonlassikildu või töötab see ainult äsja pööratud vitsade puhul? Ajastus tundub siin oluline. Kolm, Benjenil on nüüd tema külmade, surematute veenide kaudu maagia lapsed ja White Walkeri maagia. Ja mis kõige tähtsam, kas see tähendab, et Benjen on tegelenud mõne ülisalajase missiooniga varalahkunud Kolmesilmsete ronga nimel kogu selle aja? Benjeni naasmine sarja on mitmel põhjusel märkimisväärne-näiteks nüüd on Branil, uuel Kolmesilmsel Ravenil ja Meeral uus võimas liitlane-, kuid selle suurim tähtsus on see, mida see teeb GRRMi süžeega. See lööb tõhusalt õhku Martini enda Coldhandsi paljastuse. Raamatute lugejad on aastaid teoreetiseerinud, et Benjen on see surnud, kapuutsiga tegelase, kelle nimi on Coldhands, identiteet, kes esmakordselt ilmub Mõõkade torm , päästes Samwell Tarly, Gilly ja noore Samu võimuhordist. Sellest, mida me mõistatusliku tegelase kohta teame, on Coldhands kummituslik kuju, kes ratsutab suure põdraga; ta riietub nagu Öise Vahtkonna Ranger ja nimetab Sami isegi vennaks. Siiski ei näe me kunagi tema nägu. Lõpuks vastutab ta Brani, Meera, Hodori ja Jojen Reedi juhtimise eest kolme silmaga rongi juurde. Teel märkab Bran, et Coldhands ei näita oma nägu, ei söö kunagi ega paista hingavat. Sest ta on surnud. Külmkäsi pole raamatusarjas paljastatud ... veel. Martin on aga kindlalt eitanud, et Coldhands ja Benjen oleksid üks ja seesama. Tegelikult märkisid metsalapsed raamatutes kunagi, et külma käe suri ammu Fännid on Benjeni teooriat ümber lükanud. Nii et kas Benioff ja Weiss röövisid Martinilt tema eepose või paljastasid enimmüüdud autoril midagi muud? Seda on võimatu teada, kuid üks on kindel: Benjen on näituse üks suurimaid paljastusi ja see on veelgi muljetavaldavam, kui mõelda, et neid seemneid on külvatud alates 1. hooajast. andsin oma poisile pea ja nüüd on mul külmavill mida teha taanduva juuksepiiriga kas see põhjustab erektsioonihäireid


FOTOD: kõikjal üle Hispaania toimusid abordimarsid(15) Massiline abortide seadustamise vastaste protestiaktsioon „Marss elu kaitseks“ toimus lisaks pealinn Madridile rohkem kui sajas Hispaania linnas. Kõige suurem demonstratsioon leidis aset Madridis, kus kogunes ja marssis eri hinnangutel ligi 10 000 inimest, teatab Hispaania meedia. Ürituse korraldamise taga on üle 270 ühiskondliku organisatsiooni ja survegrupi, mis võitlevad abortide legaliseerimise vastu. Protestijad nõuavad hiljuti vastuvõetud seaduse tühistamist, mille kohaselt Hispaania naised saavad õiguse ilma igasuguste selgitusteta teha aborti kuni 14. nädalani ning meditsiinilistel põhjustel kuni 22. nädalani. Seadus tühistab abordi teinud naiste ja protseduuri läbiviinud arstide kohtuliku jälitamise, lisaks annab 16-aastastele õiguse teha aborti ilma vanemate nõusolekuta.


Ära anna alla pärast esimest proovimist. Mõnikord onsul vaja kannatust ja jõudu, et leida parim praktikakoht.


text: Laadib Valige keel, mida eelistate. Veebileht on saadaval eesti keeles ja 41 teises keeles. Eestis olevad külastajad kasutavad enim neid keeli Kõik keeled Laadib Lambi area, Kos, 85300, Kreeka – Näita kaarti |Toatüüp||Max| |Studio with Free Bicycle| |Studio with Garden View (1 Adult)| |Stuudiokorter (2 täiskasvanule)| |Stuudiokorter (3 täiskasvanule)| |Stuudiokorter (4 täiskasvanule)| Madalad hinnad Ei mingit broneeringutasu • Säästa raha! Parima hinna garantii – hindade nägemiseks sisestage kuupäevad! 95 majutusasutust sihtkohas Kos Sealhulgas hotellid, apartemendid, villad ja palju muud. Oma broneeringute haldamine internetis 104 ehtsat arvustust Me räägime teie keelt Majutusasutuses Manine Apartments kõneldavad keeled: inglise, kreeka Broneerimine on turvaline Broneeringu tegemise ajal kaitseme teie andmeid turvalist ühendust kasutades. Õueala Grillimisvõimalus, Välibassein (hooajaline), Aed, Terrass, Päikeseterrass Toit ja jook Baar, Snäkibaar Internet Tasuta! WiFi-ühendus on saadaval avalikes kohtades ja on tasuta. Parkimine Tasuta! Tasuta privaatne parkimine on võimalik kohapeal (eelnev broneerimine ei ole vajalik). Teenused Kiire sisse-/väljaregistreerimine, Faks/Paljundusmasin Üldine Seif, Peretoad, Küte, Konditsioneer inglise keeles, kreeka keeles Sisseregistreerimine kella 12.00 - 23.00 Väljaregistreerimine kella 12.00 - 12.30 Tühistamine/ ettemakse Tühistamise ja ettemaksu tingimused sõltuvad apartemendi tüübist. Palun sisestage peatumise kuupäevad ja kontrollige valitud toale kehtivaid tingimusi. Lapsed ja lisavoodid Kõik lapsed on teretulnud. Tasuta! Üks alla 2-aastane laps ööbib lastevoodit kasutades tasuta . Kuni kahe 3 - 12 aastase lapse lisavoodite eest tuleb maksta EUR 7 inimese kohta öö eest . Kuni kahe vanema lapse või täiskasvanu lisavoodite eest tuleb maksta EUR 10 inimese kohta öö eest . Vastavalt toa maksimaalsele mahutavusele on toas lubatud 2 lisavoodit. Vastavalt toa maksimaalsele mahutavusele on toas lubatud 1 lapsevoodi. Lisa- ja beebivoodid tuleb eraldi tellida ning selle tellimuse peab kinnitama hotell. Lisateenused ja -mugavused ei sisaldu automaatselt koguhinnas ning nende eest tuleb teil kohapeal eraldi maksta. Lemmikloomad Tasuta! Lemmikloomad on lubatud sooviavalduse esitamise korral. Lisatasu puudub. Kaardid, mida see majutusasutus aktsepteerib Täpsema teabe saamiseks liikuge hiirega üle krediitkaartide ikoonide. Põhineb 104 arvustusel Puhtus 8,3 Hubasus 7,7 Asukoht 7,9 Mugavused 7,4 Personal 8,7 Hinna ja kvaliteedi suhe 8,6 WiFi 6,5 Näita arvustusi: Within 800 metres of the centre of Kos town, the family-run Esperides offers self-catering rooms with free WiFi. It has a swimming pool and a bar, and provides free on-site parking. Keskmine hinne 44 arvustuse põhjal Väga hea Located right across the main beach of Kos town, Bristol Sea View Apartments offers self-catering accommodation with air conditioning. It includes a pool with hot tub and provides free Wi-Fi access. Keskmine hinne 106 arvustuse põhjal Väga hea Hotell Catherine pakub tasuta WiFi-ühendusega tube ning on 3-minutilise jalutuskäigu kaugusel Kosi promenaadist ja 40 meetri kaugusel praamisadamast. Restoranid, poed ja baarid on 100 meetri... Keskmine hinne 514 arvustuse põhjal Hea Located in a quiet residential area in Kos Town, Americana is just 150 metres from the beach. It features an attractive terrace and garden, and prides itself on its breakfast. Keskmine hinne 128 arvustuse põhjal Suurepärane Oleme pidanud läbirääkimisi tuhandete hotellidega, et saada vaid nende parimaid pakkumisi. Me nimetame neid salapakkumisteks ning need on saadaval vaid piiratud aja jooksul. Saate neid pakkumisi tasuta, kui registreerute meie uudiskirja lugejaks. Saate isegi valida oma lemmiksihtkohad ning seejärel saada pakkumisi nendesse sihtkohtadesse. Sisestage oma e-posti aadress ning alustage kohe! Saadame teile otsekohe lingi meie pakkumisotsija juurde. Muretsemiseks pole põhjust! Teie e-posti aadress on meiega heades kätes. Me ei jaga teie isiklikke andmeid mitte kunagi kellegi teisega ning teil on võimalik iga hetk uudiskirjadest loobuda.


Ametid kontrollisid peamiselt tarbijakaitse-, kaubandus- ja võlaõigusseadusest tulenevatest nõuetest kinnipidamist, teatas tarbijakaitseamet. Näiteks vaatasid ametnikud, kas müügikoht on korrektselt tähistatud, kas auto kohta on esitatud nõuetekohane info, kas auto VIN-kood vastab tegelikkusele ja kas sõiduki tegelik tehniline seisukord vastab müügikuulutuses olevale infole. Seekord olid peamisteks puudusteks üksikutel juhtudel sõiduki tegeliku tehnilise olukorra varjamine, komisjonimüügilepingute vääriti mõistmine, komisjonimüügis olnud sõiduki kohta teabe mitteomamine ja ühe ettevõtte puhul ei vastanud ostu-müügilepingud kõikidele seadusest tulenevatele nõuetele. Ametid avastasid ka ühe tähistamata ettevõtte, mille kõikidel müüdavatel autodel olid mittekorrektsed teabelehed. Küll aga ei näinud ametnikud Ida- ja Lääne-Virumaal hodomeetrinäiduga manipuleerimist ega sõiduki päritolu varjamist. Ametid kirjutasid üles ka kõikide kontrollitud autode VIN-koodid ning nende sõidukite dokumentatsioon läbib liiklusregistri kande taotlemisel põhjaliku kontrolli. Tähelepanu pööratakse soetuse ja edasimüügiga seonduvatele asjaoludele, dokumentide ehtsusele ja sellele, kas need kajastavad tegelikke toimunud tehinguid. Jälgitakse, kas ka maksureegleid on õigesti rakendatud. Seekord kontrollisid ametid Tika Auto OÜ-d, Wiru Auto OÜ-d, Extra Auto OÜ-d ja Autoesindus OÜ-d. Kokku kontrollisid ametnikud ligi 70 sõidukit. Tarbijakaitseamet alustas enamuste ettevõtete suhtes menetlust. Lõplikud kontrolli tulemused selguvad pärast menetluste lõppu.


Tartu bussijaama liikluskorraldus muutub taas(37) Seoses Sadama ja Kaluri tänavate rekonstrueerimisega hakkavad praegu Kaluri tänaval peatuvad bussid novembri algusest peatuma Soola tänava parklas.Tartu hotelli ees asuvas parklas on saabuvatele bussidele ette nähtud kolm peatuskohta. Lisaks tuleb Emajõe Ärikeskuse kolmanda ehitusetapi ajaks sulgeda bussijaama peatused 10 ja 11, nendest peatustest väljuvad bussid hakkavad samuti väljuma Soola 3a parklast, teatab Tartu linnavalitsus. Seoses busside peatumisega parklas kaob seal ära parkimisvõimalus sõiduautodele. Bussijaama sõitvad autod saavad parkida üle tee asuvas turu parklas. Parklasse jääb alles kolm kohta taksodele. Busside peatumiseks ehitatakse Soola tänava parklasse ooteplatvorm ning haljasribale jalakäijate ülekäik. Liikluskorralduse muudatus kestab kuni Kaluri ja Sadama tänavate rekonstrueerimistööde teostamiseni. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17175733


text: Oidipus (vanakreeka keeles Οἰδίπους, ladinapäraselt Oedipus) oli müütiline Teeba kuningas, Teeba kuninga Laiose ja kuninganna Iokaste poeg, kes teadmatult tappis oma isa ja abiellus oma emaga. Oidipust tuntakse enamasti Sophoklese näidendite "Kuningas Oidipus" ja "Oidipus Kolonoses" järgi. Müüt Kui Oidipus väikese lapsena maha jäeti, leidis ta lambakarjus, kes viis ta Korintose kuningakotta. Kuningas Polybos ja kuninganna Merope (või Periboia) kasvatasid ta üles. Hiljem sattus Oidipus oma algse kodukoha lähedal rännates tülli oma isa, kuningas Laiosega ja tappis ta teadmata, kes ta on. Pärast seda sündmust edasi liikudes jõudis mees Teebasse, mida hoidis hirmu all sfinks. Saanud oma mõistatusele õige vastuse, heitis sfinks ennast sügavikku. Koletise võitnud Oidipus sai Teeba kuningaks. Seejärel abiellus ta oma ema, kuninganna Iokastega, samuti teadmata, kes ta on. Kui Oidipuse minevik selgeks sai, ei suutnud ta ema enam häbitunnet taluda ja sooritas enesetapu. Oidipus pidas kõike juhtunut enda süüks ning tahtmata näha edasisi kuritegusid, pimestas mees end sõlenõelaga. Olles pimedaks jäänud, usaldas kuningas oma lapsed ja trooni Iokaste vennale Kreonile ning pagendas ise ennast Teebast. Elust eemaletõmbununa veetis Oidipus oma elu lõpuaastad tundmatu karjusena. Oidipuse loo süžeega sarnased lood on suulises folklooris rahvusvaheliselt levinud. Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogis on see arvele võetud muinasjututüübina ATU 931. Vaata ka Oidipuse kompleks Kirjandus Anne Lill, "Mis juhtus Oidipusega?" (Oidipuse müüt ja Oidipus kirjanduses) – Looming 1981, nr 10, lk 1458–67 Näidendi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016 Välislingid Müüt Oidipusest lastele Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud Muinasjutud