Anname tuld! Elevant elutoas — Sirp Anders Breivik istub kongis, kuid tema ideed elavad ja õitsevad. Lõviosa neist, kes meil praegu konservatiividena esinevad, ajavad stabiilselt breiviklikku juttu. Mängufilm „Utøya, 22. juuli“ („Utøya 22. juli“, Norra 2018, 92 min), režissöör Erik Poppe, stsenaristid Anna Bache-Wiig ja Siv Rajendram Eliassen, operaator Martin Otterbeck, helilooja Wolfgang Plagge. Osades Andrea Berntzen, Aleksander Holmen, Brede Fristad, Elli Rhiannon Müller Osbourne, Sorosh Sadat jt. Seitse aastat tagasi tappis paremäärmuslane Anders Behring Breivik kahe terrorirünnakuga Oslos ja selle lähedal Utøya saarel 77 inimest ja vigastas sadu. Esimeses neist sündmustest tehtud mängufilmis „Utøya, 22. juuli“ näitab Erik Poppe saarel üle tunni kestnud tapatööd reaalajas põgenevate ohvrite vaatenurgast, jälgides väga lähedalt üht tüdrukut. See vahetu kohalolu tunne, mida Poppe dokumentaalsust taotlev realism on mõeldud looma, ei ole mugav; ei ole olukord, kus keegi ihkaks viibida. Hiljuti kirjutasin siin „Pärilikust“1 – selle lavastaja Ari Aster annab vaatajale žanrifilmi raamistiku, millele toetudes saab kogu õuduse hiljemalt filmi lõpuks kenasti sildistatud horror’i-sahtlisse pakkida, sinna jätta ja unustada. Korraks võib jube olla, aga see on ju kõigest film. Poppe karm dok-minimalism ei paku midagi säärast – ei mingit leevendust harjumuspäraste dramaturgiliste või kunstiliste kaunistuste näol. Nagu rünnaku ohvreil polnud väiksel saarel mõrvari eest kuhugi peitu pugeda, pole „Utøya“ vaatajal pääsu teadmisest, et ta näeb tegelikku tragöödiat. See tõeline, leevendamata, pealtnäha kunstiliselt töötlemata traagika ei mõju katartiliselt, vaid traumaatiliselt, templina mällu. „Päriliku“ seansil kõkutas osa noort publikut filmi kulmineerudes, stseenide üha õudsemaks muutudes alatasa valjusti naerda. Võimalik, et see oli närviline reaktsioon kõheduse peletamiseks, ekraanil toimuvast distantseerumiseks. „Utøya“ puhul ei kujuta publiku naeru hästi ette. See ei tähenda loomulikult, et võimalikke reaktsioone saab olla vaid üks. Eks iga kunstiteose mõju vastuvõtjale sõltu alati suuresti vastuvõtjast ja nii julgelt omanäolise filmi puhul eriti. Võtame näiteks siinsete arvustajate äärmusteni ulatuvad reaktsioonid: kes peab filmi vajalikuks ja mõjuvaks,2 kes pigem või üldse mitte. Viimaste puhul paistavad kõhklusi tekitavat nii Poppe ebaharilikud vormivalikud – üksainus käsikaamera, üksainus terve filmi pikkune monteerimata võte – kui ka kujutatud sündmuste suhteline värskus. Heidetakse ette kunstilise üldistuse, kunstilise eesmärgi puudumist; küsitakse, kas polnud liiga vara neist sündmustest filmi vändata.3 Hendrik Alla näib olevat oodanud traditsioonilisemat struktuuri- ja teemakäsitlust, rohkem mõrvari ja tausta infot ning põrutab otse, et seda filmi poleks üldse pidanud tegema. Eks me kõik, kriitikud ja mittekriitikud, lähtu kunstielamuste hindamisel eelkõige oma emotsioonist, mis ei ole kuidagi vaieldav ega vaidlustatav. Kui meeldib, siis meeldib, kui ei, siis ei; tundus köitev, järelikult ongi köitev; tundus igav, järelikult ongi igav. Aruteluruumi justkui ei jää, kuivõrd ühelgi argumendil ei ole jõudu panna kedagi oma maitseotsusest taganema. Aga miks peakski? Dialoogiks piisab sellest, kui saame maitseotsustest lähtuvaid ja neid põhjendavaid argumente kõrvutada. Säärane arutelu on meie filmiretseptsioonis suhteliselt harv luksus, vähemalt välismaa filmide puhul. Oleks patt see juhus kasutamata jätta. Nagu rünnaku ohvreil polnud väiksel saarel mõrvari eest kuhugi peitu pugeda, pole „Utøya“ vaatajal pääsu teadmisest, et ta näeb tegelikku tragöödiat. Esiplaanil peategelane Kaja (Andrea Berntzen). Esiteks. Tundub, et üldjuhul on mõttekas võtta nähtusi sellena, mis nad on, selmet heita neile ette, et nad pole seda, mis nad ei ole ega püüagi olla. Vladislav Koržets ütles kunagi umbes nii: tahta, et oleks kuidagi teisiti, kui on, on omane neile, kes pole võimelised mõistma, et on, nigu on. Filmide puhul võiks sellest lähtudes püüda arvestada teose sisemise loogika ja eesmärgiga. Kunstilise valikus ja eesmärgis ei näe ma „Utøyas“ midagi juhuslikku ega usu, et film kukkus säärane välja, kuna Poppe ei osanud teisiti. Kas me Malevitši musta ruutu vaadates nuriseme, et pildi alumisse nurka pole üksildast kukekest maalitud või servale taustalugu prinditud? Enamasti vist mitte. „Utøyas“ näen ma läbimõeldud kontseptuaalset tervikut, mille tugevus seisneb paljuski just minimalismis, loobumistes: muusikast, tavapäraseist jutustamisvõtteist, mõrvarikesksusest, näpuga näitamisest. Nõus, et filmi vorm ja temaatika toovad loomuliku võrdlusena meelde Gus Van Santi koolitulistamisdraama „Elevant“,4 kuid autorite eesmärgid tunduvad olevat erinevad, kui mitte lausa vastandlikud. Van Sant rõhus terve oma tõsielusündmustest tõukuva surmatriloogiaga5 (kuhu kuulus ka „Elevant“) pigem eksistentsialistlikule tühjusele, absurdimaigulisele võõritusefektile. Triloogia kõigi kolme filmi pinge ja mõju seisnes eelkõige traagiliste sündmuste häirivas kontrastis ükskõikse, külmalt emotsioonitu pilguga, mis inimputukate tegevust ja kannatusi justkui igaviku seisukohalt jälgib. Poppe seevastu paistab esmapilgul samasuguse dokumentalistliku võttestiku abil taotlevat just võimalikult suurt emotsionaalset kaasatust ja lähedust, vähimagi distantsi puudumist ohvritega. On imetlusväärne, et ta suudab seda nii valusa teema puhul teha sentimentaalsusse ja pateetikasse libisemata. Arusaadav muidugi, et vaataja tunneks end paremini mõrvari võimukas või jumala mõnusas positsioonis ning et tal võib tekkida soov sunnitud lähedusele sõrad vastu ajada. Teine asi, mis Poppet ja Van Santi ühendab, on vaataja usaldamine tähendusloome asjus. Mõlemad väldivad hollywoodlikult (ütleme näiteks spielberglikult) puist, punaseks pintseldatud ümarat lugu, sõnumit ja moraalilugemist. Poppel ei puudu kahe peategelase tausta tutvustamine ega kunstilised kujundid, kuid need on ootamatult paigutatud ja delikaatselt üle rõhutamata jäetud. Tänu sellele ei mõju kujundid pealetükkivalt, vaid loomulikult ja saavad ehk just tänu sellele tõhusamalt esile tõusta. Säärased kujundid on troostitu ilma ja kohutava sündmustiku taustal ainsa helge värvilaiguna esinev kollane jope ning vaiksel, murduval häälel enda ja kaaslase lohutuseks lauldud sõnad: „Su sees on pimedus, mis võib panna su end tühisena tundma ... Aga mina näen su tõelisi värve, mis säravad sellest läbi ... ära karda neid näidata.”6 Üldtuntud, lõputult käiatud hitt ootamatus kontekstis, mis laseb selle sõnumit uue nurga alt paista. Valgus ja pimedus, hirm ja julgus, täiuslik armastus ja selle vastand – kui suurt või millist kunstilist üldistust veel vaja? Teiseks, mis puutub õigeaegsusse: aeg peab ilmselt seitsme aasta taguste juulisündmuste käsitlemiseks küps olema, sest tänavu novembris valmib samast sündmusest veel üks, kordi suurema eelarvega mängufilm – Paul Greengrassi „Norra“.7 Kõigil, keda Poppe vaatenurk ei rahulda; kõigil, kes tahaksid teistsugust filmi ja rohkem Breivikit, on küllap põhjust rõõmustada. Inglane Greengrass on terroriteemas vana kala, kes on muu hulgas vändanud vahest seni parima 9/11-mängufilmi „United 93“.8 Pole põhjust oodata, et ta seegi kord lati alt läbi libiseb ja on hea meel tõdeda, et tema filmi näitetrupp koosneb norralastest. Kuid see, et norralaste enda käsitlus oma lähiajaloo jubedaimast sündmusest linastub teistest varem, tundub küll ainult õiglane. Ses mõttes valmis „Utøya“ mitte liiga vara, vaid peaaegu viimasel hetkel. Kolmandaks, mis puutub nii eesmärki kui õigeaegsusse – mõlema osas tasub panna tähele filmi lõpus tegevuse lõpule järgnevaid tiitreid, eriti just viimast neist. See võib kärsitumal, saalist lahkuma kiirustaval vaatajal märkamata jääda ja võib jääda segaseks sellele, kes ei loe ingliskeelset originaaltiitrit, vaid vigaseid eesti-vene subtiitreid (nukker, et Estinfilm nii ebakommertsliku filmi sissetoomise tänuväärt saavutust nii täbara tõlkega õõnestab). Tiiter ütleb: „Paremäärmuslus kasvab Euroopas ja terves läänemaailmas. Terroristi arusaam sellest, kes on vaenlane, elab edasi ja sellised vaated on tõusuteel.“ Gus Van Santi pealkiri viitas elevandile, keda pimedad käsikaudu uurides kirjeldavad, kes kuidas: saba katsuja nöörina, londi katsuja voolikuna, jala katsuja sambana. See tähendamissõna inimliku perspektiivi paratamatust piiratusest ja erinevate, võib-olla ka ühitamatute vaatenurkade paljususest kirjeldab hästi meie suhet kõigega siin ilmas, olgu tegu massimõrva või kunstiteosega nagu „Utøya“. Jutuks olnud viimase tiitriga seoses aga paistab aga meil siin tegu olevat veel ühe elevandiga – elevandiga elutoas, kui inglise idioomi kasutada. Asjaga, millesse me vähemalt selle filmi retseptsiooni põhjal otsustades paistame eelistavat mitte süveneda: meie seosed Breiviki, tema tegude ja vaadetega siin ja praegu. Ilmselt kõige üldlevinum viis tema hirmutegusid selgitada on sildid „hull“ ja „nats“. Massimõrv, mille ohvreiks olid peamiselt lapsed, on küllap valdava enamiku meelest puhas kurjus, mida vähemalt avalikult ja oma nime all naljalt keegi heaks ei kiida. „Hull“ ja „nats“ on kaks käepärast silti, mille abil projitseerida see kurjus endast ja normaalsusest (mille mõõduks peame enamasti ennast) võimalikult kaugele, fundamentaalsesse teistsugususse. Aga kas see enesekaitsemehhanism toimib ka siis, kui teame, et kumbki neist siltidest ei vasta tõele? Kui psühhiaatriline ekspertiis on tunnistanud Breiviki süüdivaks, siis pole mõtet küsida, kuidas on lood tema vaimse tervisega tegelikult.9 Vaimse tervise tegelikkus on aredate piirideta spekter, psühhiaatria pole kaugeltki täppisteadus, psühhiaatreil võib olla kardinaalselt erinevaid arvamusi, on ka antud juhul. Pole aga mingit kohtuekspertiisist kõrgemat instantsi, kes saaks siin esitada rahustava lõpliku ja Tegeliku Tõe, et oli ikka vaimuhaige küll. Ei, minu lugejast vend, silmakirjalik vend10 – Breivik polnud hull, polnud fundamentaalselt erinev, teisest liigist olend, kellega meil pole mingit pistmist. Ka see koletis on meie ligimene, kaim ja vend. „Üks meie seast,” nagu kinnitab tuntuima ja tunnustatuima temast rääkiva dokumentaalraamatu pealkiri.11 Sestap võib Hannibal Lecteri isik meile tunduda väga huvitav, tema tõurastatud voonakeste vaikimine aga igav ja isegi ebavajalik. Elulisemas plaanis: enamik inimesi vahest ei kipu vägivallatsema, ammugi mitte teisi tapma, kuid tundub, et enamikul meist pole eriti midagi selle vastu, kui keegi teine, näiteks riik vägivallatseb meie eest ja nimel. Üldsus paistab meie politseivägivalda ülekaalukalt toetavat ja küsimusi selle piiride kohta suurt ei kerki. Meenutagem näiteks pronksiööd, mullu toimunud kiirust ületanud mootorratturi rammimist või noaga ringi jalutanud psüühikahäirega mehe mahalaskmist. Nagu „Päriliku” puhul juba osundasin: enamik meist pooldab veritasu surmanuhtluse näol. Ja kui piiluda meie kollektiivse alateadvusse pimedamatesse soppidesse, netikommentaariumeisse, siis näeme, et meie seas on märkimisväärne hulk inimesi, kes peavad Breivikit õigeks meheks, kiidavad tema terroriakte ja leiavad, et süüdi polnud neis mitte massimõrvar, vaid sotsid, sealhulgas verepulma alaealised ohvrid.12 Kuidas on lugu Breiviki vaadetega? Kas neid kiidetakse ka heaks? Oli ta nats? Neil, keda huvitab Breiviki taust ja motivatsioon, tasub peale elulooraamatute pöörduda otse algallika poole ja lugeda veretööd ette valmistades koostatud nn manifesti „2083: Euroopa iseseisvusdeklaratsioon“.13 Seal kirjeldab Breivik end poliitilistelt vaadetelt konservatiivina, majanduse asjus liberaalina ja religioonilt protestandina, kes taotleb küll protestantluse tagasireformeerimist katoliikluseks. Oma konservatiivsust määratleb Breivik manifestis kultuurilise ja revolutsioonilisena ning Viini mõttekoolkonda kuuluvana. Toda ilmselt ise leiutatud „koolkonda“ kirjeldab ta teisal ristirüütlite rahvuslusena (crusader nationalism), uutmoodi konservatiivse rahvuslusena, mis olevat vastukaaluks Frankfurdi koolkonnale. Viimane omakorda kehastab Breiviki üht peavaenlast – demoniseeritud marksismi (ka kultuurmarksism). See on põhimõtteliselt sama mis poliitkorrektsus ja mitmekultuurilisus. Eelkõige ongi Breiviki maailmavaadet kirjeldatud negatiivselt vastandumiste kaudu, mille sihtmärkideks on veel feminism, globalism, humanism“, EUSSR (Euroopa Liit kui Nõukogude Liit) ja muidugi islam kui maailmareligioon. Kõik need jõud pidavat sõda Euroopa ja kogu maailmaga, et hävitada lääne kultuur, kristlus, traditsioonid, „rahvuslus“, isamaalased jne. Seepärast tuleb neile jõuga vastu astuda, muu hulgas rünnates sotsiaaldemokraate kui reetureid. Koduselt kõlavad märksõnad ja ideed, kas pole? Põhjalikumalt toda pooleteisetuhande-leheküljelist, enamasti netist kokku otsitud tekstidest lõika-ja-kleebi meetodil kokku klopsitud kompendiumi siin kahjuks tutvustama ei mahu, kuid suurepärase lühiülevaatena tasub lugeda Märt Väljataga seitse aastat tagasi kirjutatud, ent tänini aktuaalset kokkuvõtet ja analüüsi „Paremkoletis“.14 Rõhutan veel ainult kaht asja. Esiteks sisaldab manifest küll laia ja eklektilist valikut paremideid, kuid mitte fašismi ega natsismi, millele seal on pigem vastandutud. Nii et ei, 2011. aastal ei olnud Breivik nats. Selle ideoloogiani jõudis ta alles hiljem vanglas. Teiseks: Breiviki veretöö võib olla tänapäeva Euroopas erandlik, aga tema nn manifest pole seda mitte. Pigem on see esinduslik referaat levinud ideedest ja vandenõuteooriatest, millest ei olnud netis ega avalikus ruumis puudust ei enne Breiviki terroriakti, selle ajal ega pärast seda, nagu ka neid saatvast militaarsest ja apokalüptilisest retoorikast. Seda kõike kokku võib nimetada breiviklikuks mõtlemiseks – mitte tema kui selle leiutaja või põhiideoloogi auks, sest ta pole kumbagi, vaid lihtsalt lühiduse huvides tema kui tolle mõtteviisi ühe tuntuima ja radikaalseima esindaja järgi. Meilgi oli see ideoloogia laialt levinud juba seitse aastat tagasi, kuid vohab nüüd rohkemgi – ikka sellesama konservatiivsuse lipu all, mida Breivikki lehvitas. Lõviosa neist, kes meil praegu konservatiividena esinevad, ja suur osa neist, kes nimetavad end parempoolseiks, ajavad stabiilselt breiviklikku juttu. Kõrvutage nende mõtteavaldusi tolle manifestiga ja veenduge ise. Breiviklik mõtlemine ei tähenda muidugi tingimata breiviklikke tegusid, vaid eelkõige ideoloogilist ühisosa. Ent kui keegi tahab Breiviki teod tema ideoloogiast lahutada ja öelda, et ideoloogial pole antud juhul terroritegevusega mingit pistmist, siis tuleks olla analoogiliseks tehteks valmis ka kõigi teiste ideoloogiate puhul alates marksismist ja lõpetades islamiga. Vaadake „Utøyat“ ja mõtisklege selle üle – eriti teie, kallid konservkaimud. Kas või selleks on seda filmi vaja. 1 „Hereditary”. Ari Aster 2018. 2 Dannar Leitmaa. „Sauli poeg” ja veresaun Utøya saarel. – Õhtuleht 17. VII 2018; Rasmus Rammo. „Utøya, 22. juuli” jahutab publiku maha, toob ihule külmavärinad ja pühib seest rahulolutunde. kinoveeb.delfi.ee 22. VII 2018. 3 Janet Õunapuu. Tristan Priimägi: Ma ei ole veendunud, et „Utøya, 22. juuli” vajalik film oli. kultuur.err.ee 19. VII 2018; Hendrik Alla. „Utøya, 22. juuli”: seda filmi poleks pidanud tegema. Postimees, 19. VII 2018; Andrei Liimets. Nädala film: “Utøya, 22. juuli”. – Eesti Ekspress 25. VII 2018. 4 “Elephant”, Gus Van Sant 2003. 5 „Gerry”, Gus Van Sant, 2002; „Last Days“, Gus Van Sant, 2003. 6 „And the darkness inside you / Can make you feel so small / But I see your true colors / Shining through ...”. „True colors”. Billy Steinberg / Tom Kelly, esmaesitaja Cindy Lauper, 1986. 7 „Norway”, Paul Greengrass 2018. 8 „United 93”, Paul Greengrass 2006. 9 Hendrik Alla, op. cit. 10 Åsne Seierstad. En av oss – En fortelling om Norge. 2013. Ingliskeelne väljaanne: One of Us – The Story of Anders Breivik and the Massacre in Norway. 2015. 11 Charles Baudelaire. Lugejale. Rmt-s: Kurja lilled. Loomingu Raamatukogu 35/36, 1967. Lk 6, tlk Ain Kaalep. 12 Lisaks eelviidatud filmiarvustuste kommentaaridele vt nt Õhtulehes 19. VII 2018 ilmunud uudisloo „Seitse aastat veresaunast: originaalne mälestusmärk jääb Utøya saarele püstitamata” kommentaare. 14 Märt Väljataga. Paremkoletis. – Eesti Päevaleht 29. VII 2011.


source: CulturaX

text: 1080x2340 lae alla tasuta tapeet mobiili 1080 x 2340 3 1080x2340 android mobiilne taustapildid 1080 x 2340. Taustapilte 1080 * 2340. Eredad värvid. Floribundas. Foto ekskursioonid. Grandifloras. Grunge. Haljastus ideid. Haridus on aluseks ühine inimese kultuuri ja ühiskonda oluline näitaja sotsiaalne areng. Haridus on oluline edu võti elus iga inimene. Haridus on üks tähtsamaid asju meie elus. Haruldane kombinatsioon erinevaid pinnavorme ja mitmekesisust kliima suhteliselt väike kindlaks unikaalsed omadused Krimm. Hele kunsti. Hämmastav olemus. Hübriid teesid. Hübriid tähtajatute. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Iga värv on sõna ja sümboli samal ajal. Igaüks armastab unustamatu puhkust. Iiris. Iirised. Illustratsioon töö. Kevadel kõik looduse elustab taas. Kevadel on aeg armastus. Kevadhooajaks. Kingitus looduse. Kirev. Koosseis. Krimm on ilus igal aastaajal. Krimmi poolsaar on olnud asustatud juba ammusest ajast. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Kui jätta kunsti kõik asjad, mida kriitikud ei tunne õige kuulumise kunsti, siis peaaegu mitte midagi vasakule kunsti. Lill ei vaja viimistlus, see on ilus ise. Lillede ilu pehmendab hinge ja paljastab parim tahku inimloomusest. Loodus on hämmastav igal ajal aastas. Loodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Looduses, on midagi valesti - iga vorm, ilus või kole, põhjendatud ja kõik, mis on olemas, tundub täpselt nagu see peaks olema. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Loov strateegiate disain. Loovust ideede. Luure. Lähivõttefotograafiaga. Lõhnav maastiku. Lõuend. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Lühike reis on suurepärane vahend, et ravida kroonilist väsimust. Maailma lilled on väga suur, keeruline, mitmekülgne ja ilus - rabav meile oma imelise rafineeritud harmoonia. Maastiku fotograafia. Mai. Majesty suurepärane loodus, tema loomingut ja erakordne vaade on imeline ja hämmastav. Me kõik unistame kulutada veidi aega teha kohtades, kus on värske ja puhas õhk, ja loodus on säilitanud oma ilu ja võlu. Meeldivat jalutuskäiku vana park rahustab paremini kui ravimid. Mees hakkas saada teadmisi maailma, kaua enne kui ta tundis ennast mõtlemine on. Meie kaunis planeet hämmastab kujutlusvõime mõeldamatu erinevaid. Meie põgus ja Ilmalik maailma, inimesed on harva võimalus pöörduda oma fantaasia. Meil liikuda ebatavalistes kohtades, imeline linnades või unustamatu riikides. Meisterlikkus. Micro Nikkor objektiiv. Mikrofloorale jumalanna lilled. Miks reisimine on teie tervisele kasulik. Mis kord oli fantastiline nüüd muutub rutiinseks. Mis on puhkuse jaoks. Miski pilt ei ärata meid nii palju kui tõsi imeline värv. Mitmevärviline. Mulje. Mäletan, et otsida mugav ja odav hotell enne reisi. Mõiste. Mõistus. Nikita. Nikita botaanikaaed. Nikitsky botaanikaaed. Nikon. November. Odav puhkus. Odav väljasõidud. On hämmastav, kui suuremeelne ja leidlik on looduse värvi lilli. On kohti maailmas, kus loodus on nii lõpmata ilus, et tekitab tunde ebareaalsuse. Originaalsus ei välista lihtsus. Oskus. Parimad perepuhkuse pakkumised ja odavad reisipakettid. Parimad suvepuhkuse kohad. Peegeldus. Pehme. Pehmus. Pimestavad. Plekk. Polyanthas. Praegu on kõige populaarsemad reisisihtkohad maailmas. Psühhoteraapia minu lähedal. Puhkuse aja tähtsus. Puhkuse kõik hinnas. Puhkuse psühholoogiline kasu. Puhkust ekskursioonid ja reisimine. Põnev müüdid ja legende ilusad lilled kajastub filosoofia inimest. Põnev reisida on hämmastav antidepressant jaoks väsinud inimesele. Ramblers. Reisi kogemused elus. Reisi muljeid. Reisi-ideed: puhkused, ekskursioonid ja põgenikud. Reisida üle maailma. Reisikogemus lugusid. Romantiline seiklus puhkus. Ronimisvahendid. Roostes. Sajandeid, aedades ja parkides on sümbol luksust ja võimu. See on väga oluline valida mugav ja odav hotell enne reisi. Segama. Segu. Sellist laadi sa ei näe kusagil mujal, see on põnev mitte ainult silma, vaid ka hinge. Sile. Soolo seikluspüha üksikreisijatele. Suhtluskeele ilusad õied on imeline lõhnad. Suurim mitmekesisust ja loomaliikidest on esindatud putukad. Suurim reisi kogemus. Sügis meenutab mees oma lühikese elu. Tahaksime külastada palju hämmastav riikide ja kauneid kohti, kus me ei ole. Tark inimene näeb mõõtmatu ala imeline võimaluste ja tuim loll peetakse võimalikuks vaid see on juba olemas. Taskukohane puhkus. Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Teadmine on jõud. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Tehnika. Terrass ideid eelarve. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Tipptasemel puhkusereisid, mida saate endale lubada. Toretsev. Troopika ja orkaanid. Tsükkel muru looduses. Tundma. Tunne. Vana-sümboolika värve ja nende tõlgendamise eri kultuurides kinnitab tänapäeva teooriate suhe värvi ja emotsioone. Veesõiduk. Viimase hetke puhkused peredele. Visuaalne efekt. Visuaalsed kujundid lõõgastust. Voolama. Värske. Värske ilus roos sümboliseerib viisakalt, noored, rahu ja rõõmu. Värskus. Värv kui sümbol on erinevaid tähendusi erinevatele inimestele maailma.


4) biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed;


Elektriseeritud (867)


(9) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlusettevõttele.


Lääne-Euroopas vahistati hobuselihaskandaaliga seoses 26 inimest(11) Üle Euroopa on hobuselihaskandaaliga seoses vahistatud 26 inimest. Võimud usuvad, et kahtlustatavad müüsid ebaseaduslikult hobuseliha mitmetes riikides. Operatsioonis osalesid Prantsusmaa, Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Suurbritannia, Luksemburgi ja Hollandi võimud, vahendab AFP. Riikide võime piire ületava kuritegevuse uurimisel aitava Eurojusti teatel kuuluvad kahtlusalused kuritegelikku organisatsiooni, mille juht on belglane. Euroopas puhkems kaks aastat tagasi suur skandaal, kui mitmetes riikides avastati, et loomaliha asemel müüakse hobuseliha. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71327875


Bизa B UK для ceporo пacпopTa #2 OTпpaBлeHo 12 okTябpя 2011 - 09:54 - 0 #5 OTпpaBлeHo 13 okTябpя 2011 - 00:47 ПpилeTaй cюдa пo TypиcTичeckoй Bизe a я Teбe пaccпopT лeBый cдeлaю,чeшckий или пoлbckий *) Или лaTышckий ) cпacибo зa пpeдлoжeHиe, oбязaTeлbHo пoдyMaю Ha эTиM, Ho y MeHя B aпpeлe эcToHckий бyдeT roToB... B paздeлe do u need a visa HeT пoHяTия cepый пacпopT.... http://www.ukba.homeoffice.gov.uk/countries/estonia/?langname=UK%20English He? Booбщe rдe-To eщë B Mиpe жиByT c пacпapTaMи, koTopыe cBидeTeлbcTByюT oб oTcyTcTBии rpaждaHcTBa? - 0 #8 OTпpaBлeHo 25 MapTa 2013 - 12:29 ---------------------------------------------- Viisa vajalik. NB! Reisibüroo kaudu pole võimalik viisat taotleda! NB! Alates 30.03.2012 tuleb kõik viisataotlused esitada WorldBridge Service keskusele. Saatkonna kaudu pole võimalik viisat taotleda! 2.1. Vajalikud dokumendid: - pass, kehtiv vähemalt 6 kuud pärast reisi, passis peab olema vähemalt 2 vaba lehekülge viisa jaoks - Eesti elamisluba või ID-kaart, kehtiv vähemalt 6 kuud pärast reisi - 1 värviline passipilt (45mm x 35mm), heledal taustal, mitte vanem kui 6 kuud nõuded fotole: http://www.ukba.home...to-guidance.pdf - tervisekindlustus kogu reisi perioodiks - edasi-tagasi piletite broneering (reisikorraldaja ametliku pitsatiga) - töökoha garantiikiri(inglise keeles, originaal), mis kinnitab et töökoht säilib reisi vältel või kiri õppeasutusest mis kinnitab et isik saab jätkata õpinguid samas õppeasutuses peale reisilt naasmist - internetis täidetud viisaankeet NB! Ankeeti täites kasutada suuri tähti (CAPS LOCK). Kodakondsust (country of nationality) sisestades peavad kodakondsuseta isikud (halli passi omanikud) valima ripp-menüüst Stateless (1954 convention). Ankeeti täites tuleb kõige lõpuks broneerida intervjuu aeg. LISADA TURISMIREISI KORRAL: - hotelli broneering (reisikorraldaja ametliku pitsatiga) - pangakonto väljavõte viimase 6 kuu kohta (panga templiga, originaal) KUI REISI FINANTSEERIB SPONSOR: - sponsori kinnitus reisikulude tasumise kohta (inglise keeles, originaal) - sponsori pangakonto väljavõte viimase 6 kuu kohta (originaal) - isikuandmetega passilehekülje koopia LISADA KUTSEGA REISI KORRAL: - erakutse (originaal) koos kutsuja passikoopiaga - firmakutse (originaal) - pangakonto väljavõte viimase 6 kuu kohta (panga templiga, originaal) LISADA TRANSIITVIISA KORRAL: - pôhimaa viisa NB! Piiriametniku otsusel võib siseneda Suurbritanniasse ilma transiitviisata juhul, kui: - tegemist on jätkulennuga ning lendude vahe on kuni 24 h - kui vahetatakse laeva ning sadamas viibimine ei ületa 24h. Vajalikud dokumendid: - pass, kehtiv vähemalt 6 kuud pärast reisi - elamisluba Eestis, originaal(kehtiv vähemalt 6 kuud pärast reisi) - pôhimaa viisa - kinnitatud edasi-tagasi piletite broneering - piisavad rahalised vahendid Lisainformatsiooni transiitviisa tingimuste kohta: http://www.ukvisas.g...fs/inf20transit 2.2. Tähtaeg: - vähemalt 15 tööpäeva, millele lisandub passi tagasi kullerdamine taotlejale. 2.3 Viisalôiv: NB! Viisalõivud võivad muutuda, täpne informatsioon viisalõivude kohta: http://www.ukba.home...s1/?langname=UK English - valida menüüst reisi eesmärk NB! Viisalõivule lisandub WorldBridge Service teenustasu 176 eurot/ taotleja kohta. Teenustasu sisaldab ka taotlejale postiga passi tagasi saatmist. - viisa on tasuta, juhul kui koos viisadokumentidega esitatakse EL kodaniku abielu- või sünnitunnistus, koos EL kodaniku passikoopia ning piletibroneeringutega sihtkohta ja tagasi, millest on näha et reisitakse koos EL kodanikuga. Abielutunnistus peab olema tõlgitud inglise keelde ja notariaalselt kinnitatud. 2.4. MÄRKUSED JA SELGITUSED: - WorldBridge Service vastuvõtt on igal teisel reedel kell 09.30-15.30, eelnevalt peab olema taotlejal kinni pandud aeg (seda saab teha ainult viisaankeeti täites) - taotlejalt võidakse nõuda lisadokumente - kõik dokumendid peavad olema originaalid või kinnitatud koopiad. Taotlejale ei tagasta originaal dokumente! - kui tegemist on eesti keelsete dokumentidega, tuleb need tõlkida ametliku tõlkebüroo poolt inglise keelde ning notariaalselt kinnitada. Ainult eesti keelseid dokumente saatkond ei aksepteeri - kui reisib alla 18 a. laps kas ühe vanemaga või ilma vanemateta, on vajalik vanema(te) poolt notariaalselt kinnitatud reisiluba (inglise keeles). 3. EESTI HALL VÄLISMAALASE PASS, OLEMAS ELAMISLUBA EESTIS ----------------------------------------------------------------- Viisatingimused on samad, mis Vene kodanikule. - 0


text: Kogunemine kell 10:45 Tallinna lennujaama väljuvate lendude saalis infoletist vasakul paiknevas reisikorraldajate kassas, kus väljastatakse reisijatele vajalikud reisidokumendid. Lend Tallinn-Istanbul kell 12:35-15:55 ja lend Istanbul-Amman kell 21:30-23:45 (kohalikud kellaajad, lennunumbrid TK1422 ja TK812). Palume kontrollida väljalennu aega vahetult enne reisi! Saabume Jordaania pealinna Ammani ja majutume kahel järgneval ööl hotellis Toledo**** või sarnane. ** Supersoodushind kehtib uutele broneeringutele broneerides kuni 1. veebruarini. Supersoodushinnale ei rakendu võimalikud lisasoodustused.


Proeksperdi asutajaliiget tunnustatakse Valgetähe IV klassi teenetemärgiga - ITuudised Sel aastal jagatavad Valgetähe teenetemärgid puudutavad ka IT-ettevõtteid. 23. veebruaril saab Valgetähe IV klassi teenetemärgi ka professor Raivo Vilu, kes on üks Proeksperdi asutajatest ja omanikest. Disaini- ja tarkvaraettevõte Proekspert sai alguse rohkem kui 20 aastat tagasi just tänu Raivo Vilule, kelle eestvedamisel on loodud ka bioreaktorite juhtimistarkvara BioXpert, mis aitab tänaseni kasvatada inimestele kasulikke baktereid. Andrus Suitsu Proeksperdi asutajate- ja omanikeringist kirjeldab Raivo Vilu nii: „Raivo puhul on imetlusväärne, kui paljude erinevate teemade vastu on tal suur huvi ja kui mitmel rindel ta korraga aktiivselt tegutseb. Nii pole ka imestada, et just tema pani aluse sündmustejadale, millest kasvas välja nüüdseks juba üle 150 töötajaga ettevõte. Tihti räägitakse, kui oluline on ka äris koostöö teadlastega. Raivo Vilu, kes on eelkõige teadlane selle sõna parimas mõttes, on alati mõistnud koostöö olulisust teaduse ning äriettevõtete vahel; ta on otsinud ja leidnud selliseks koostööks võimalusi. Meie firma side teadusmaailmaga on toiminud suurel määral Raivo toel. Alates otse loomulikult bioreaktorite tarkvarast, millest ta ise võiks jutustada päevi, kui mitte nädalaid. See on oluline toode, selles destilleerus Raivo juhitud teadustöö käegakatsutaval ja reaalsel kujul. Olen tänulik, et mul on olnud võimalus Raivoga koos töötada, tema julge haare, kustumatu uudishimu ja visadus oma visioone ellu viia on mind sügavalt mõjutanud.“ Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere kirjeldab Postimehes Raivo Vilu tööd järgmiselt: “Toidutehnoloogiad, mille alal tegutseb TTÜ biotehnoloogia õppetooli juhataja professor Raivo Vilu, on teadusharu, kus on väga oluline roll lokaalsel toidul – sellel, mida meie ise siin sööme. Kuna on omamoodi kohustus tegeleda Eesti asja arendamisega, on siin seetõttu paraku raske maailmas nähtav olla. Vilu suurus ongi just Eesti toitude ja sellega seonduva arendamises ja toidu teadusliku maailmapildiga ühendamises. See on paljude jaoks märkamatu töö, mida ehk ei osata avalikult reklaamida. Samas on toiduga seonduv teadusteave riigi jaoks koguni strateegilise tähendusega ja selles osas on Raivo Vilu olnud üks oluline nähtamatu tugisammas.” Raivo Vilu on Tallinna Tehnikaülikooli biotehnoloogia õppetooli juhataja. Ta on juhtinud kümneid Eesti riigi majandust, innovatsiooni ja arengut toetavaid teadusprojekte - arendanud ja tutvustanud biotehnoloogiat ja keskkonnateaduseid ning juhendanud mitmeid noori teadlasi. Tema laiahaardelise teadustöö valdkonnad on mikroobide süsteemibioloogia, biotehnoloogia, toiduainetetehnoloogia, keskkonnatehnoloogiad ja ökoloogia. Ta on avaldanud üle 150 teaduspublikatsiooni. Muuhulgas on teda autasustatud ka Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedaliga „Mente et manu“, millega tunnustatakse inimesi, kes on andnud silmapaistva panuse TTÜ ja kõrghariduse arengusse. Vaata, kes saavad presidendilt riikliku aumärgi


source: wikipedia

text: Pierre Menard on fiktiivne autor Jorge Luis Borgese kirjatükist "Pierre Menard, "Don Quijote'i" autor" ("Pierre Menard, autor del Quijote"; 1939), kelle tähelepanuväärseimaks saavutuseks oli Miguel Cervantese romaani "Don Quijote" uuesti kirjutamine. Pierre Menard sündis 20. sajandi alguses. Kirjandusteoste tegelased


Hollandi patoloog avaldas loengul salaandmeid Ukraina lennukatastroofi kohta ja näitas ka ohvrite fotosid(37) Ida-Ukrainas allatulistatud Malaysia Airlinesi reisilennuki reisijate tuvastamismeeskonna hollandlasest liige, patoloog-anatoom George Maat avaldas loengul tundlikku informatsiooni katastroofi kohta. Samuti näitas ta fotosid moonutatud surnukehadest ja kehaosadest. Loengule võis minna igaüks ja hukkunute lähedased ei teadnud sellest midagi, teatab RTL Nieuws. Loengu organiseeris arstiteaduse üliõpilaste selts, mille Facebooki kontol kirjutati: „Niisiis ärge kõhelge sõpru kaasa kutsumast, kes seda samuti huvitavaks peavad!“ Maastrichti ülikooli ühes hoones toimunud loengut kuulas umbes 150 inimest, kellest kõik ei olnud arstitudengid, teatab RTL Nieuws. Maat seletas samm-sammult lahti, kuidas käib ohvrite tuvastamise protsess. Sealjuures kasutas ta fotosid, mis olid tehtud Hilversumis Van Oudheusdeni kasarmus, kus surnukehi tuvastatakse ning mis peaks kõrvalseisjate jaoks rangelt suletud olema. Veel näitas Maat fotosod lennukatastroofi ohvrite säilmetest. Ühel fotol oli lähedastele üle antava kirstu sisemus, kus oli näha väga vähe inimsäilmeid. Maat rääkis loengul ka asjadest, mis on osa käimas olevast kriminaaljuurdlusest lennukatastroofi kohta. Ta ütles muu hulgas, et lennuk tulistati alla raketiga, samas kui Hollandi julgeoleku- ja justiitsministeerium väidab, et seda alles uuritakse. Lennukatastroofi ohvrite lähedased väljendasid loengu üle suurt pahameelt. Nende esindusorganisatsioon Stichting Vliegramp MH17 nimetas seda väga šokeerivaks. Politsei esindaja ütles kolmapäeva õhtul RTL Nieuwsile, et nüüd on küsimuse selles, kas Maat saab tuvastusmeeskonda edasi jääda. Esialgu on tema tegevus selles peatatud. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71310063


Uudised - Michael Jacksoni tribüütkontserdi piletid kuni 73% soodsamad! Pakkumine kehtib kuni 09.11.2017. 9. novembril korraldatakse Nordea Kontserdimajas kõigile Eesti elanikele ja meie maa külalistele kuulsust võitnud tribute-show, Suurele Legendile, Popmuusika kuningale Michael Jacksonile pühendatud tribute-show „Remember The Time“. Lavale astub professionaalne laulja, muusik, ja 30-aastaste kogemustega koreograaf, Michael Jacksoni parim jäljendaja Euroopas Sascha Pazdera. Tele2 kliendile on kõik piletid - sõltumata istekohast - kõigest 15 eurot! Link Piletilevisse asub siin.


Põhjalik diagnostika (hammaskonna ja suutervise seisundi hindamine, röntgenülesvõtted) 50€ Konsultatsioon 35€ Lühikonsultatsioon 20€ Panoraamülesvõte 20€ Intraoraalne ehk suusisene röntgenülesvõte 13€ Tuimastus 11€ Hammaste puhastus: katu ja pigmentide eemaldamine, suuhügieeni nõustamine 40€ Soodapuhastus ühe hambakaare ulatuses 40€ Väike komposiittäidis 65€ Keskmine komposiittäidis 85€ Suur komposiittäidis 105€ Iga järgneva juurekanali avamine ja laiendamine 30€ Ühe juurekanali täitmine 50€ Juureravi protseduur mikroskoobi all kuni 30 min 55€ Zoom - valgendus hambaravikabinetis 275€ Zoom - valgendus hambaravikabinetis koos toetava koduse kapevalgendusega 450€ Õmbluste asetamine 20€ Väike kõva- ja pehmete kudede plastika 110€ Hamba transplantatsioon 550€ Breketravi alates 3500€ Lingvaalsed breketid alates 7000€ Invisalign alates 4500€ Reteiner ühele hambale (liimitav) 20€ Essix reteiner alates 80€ Visiidile mitteilmumine 15€ Müofunktsionaalse teraapia esmane visiit 45€


text: Maimu Berg (1969. aastani Seping, 1969–1979 Vahing; sündinud 27. augustil 1945 Tallinnas) on eesti kirjanik, kriitik, tõlkija, ajakirjanik ja poliitik. Tema tuntumate teoste seas on "Ma armastasin venelast", "Kirjutajad" ja "Ära". Elu Berg sündis Tallinnas haritlasperekonnas. 1963. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli, 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina ja 1986. aastal ajakirjanikuna. Berg on töötanud Tartu Ülikooli raamatukogus (1969–1974, algul bibliograafina, hiljem teadussekretärina), toimetajana ajakirjas Siluett (1974–1990), osakonnatoimetajana ajakirjas Keel ja Kirjandus (1990–1991), Soome Instituudi kultuurisekretärina (1991. aastast) ja ajakirja Elukiri peatoimetajana (1999–2000). 1990. aastatel töötas ta teleajakirjanikuna ning kirjutas kolumne Saksa ja Soome päevalehtedesse. Mõnda aega elas ta Saksa DV-s. Ta oli Wellesto liige. Kirjanduslik tegevus Maimu Berg debüteeris lühijuttudega 1969. aastal ajakirjas Noorus Leen Kaiste nime all. Tema esimesed raamatud ilmusid siiski enam kui kümnend hiljem, mistõttu Saksa estofiil Cornelius Hasselblatt oma Eesti kirjandusloos nimetab Bergi hilisdebütandiks. 1980. aastatel tegutses ta kriitikuna (debüüt 1983), 1990. aastail publitsistina. Ta avaldas ka kirjandusloolisi käsitlusi Jaan Oksast (Sirp ja Vasar 24.02.1984), Oskar Lutsust (Looming 1/1987), Aino Kaldast ja Vaino Vahingust. Ilukirjanduses on Berg avaldanud peamiselt romaane ja novellikogusid, kuid ka mõned näidendid ja ühe luuleraamatu. Ühtlasi on ta tõlkinud soome keelest ajalooteoseid ja näidendeid. Esimestes romaanides "Kirjutajad" ja "Seisab üksi mäe peal" käsitles Berg eesti rahvusliku identiteedi küsimusi ajaloolise aine põhjal: esimeses neist kirjeldab ta Barbara von Tisenhuseni lugu uudse nurga alt, teises stseene Kristjan Jaak Petersoni elust. Kriitik Rein Veidemann nimetab sisemonoloogi kaudu antud Petersoni-käsitlust autopsühhograafiliseks, autor ise kinnitab eessõnas oma õigust täiendada ajaloost teadaolevat fantaasia abil. Romaanid ilmusid esmalt koos 1988. aastal (raamatus on avaldamisaastana kirjas 1987), "Seisab üksi mäe peal" 2. trükk 1998. Berg ilmutas julgust, võttes teoste aluseks kirjanduses korduvalt käsitletud lood, mistõttu tema romaane on algusest peale kõrvutatud: Petersonist kirjutas näiteks Jaan Kross teoses "Taevakivi", Tisenhusenist Aino Kallas ja Theodor Hermann Pantenius. Rahvusliku kuuluvuse ja seksuaalsuse probleemid seondusid lühiromaanis "Ma armastasin venelast" (ilmus 1994 koos lühiromaaniga "Nemad"). Naiseks olemist kirjeldavad novellikogud "On läinud" (1991, sisaldab ka kunstmuinasjutte), "Mina, moeajakirjanik" (1996) ja "Unustatud inimesed" (2007), samuti romaan "Ära" (1999); viimase tegevus toimub 1970. aastate stagnatsiooniajastul, mil Nõukogude Liidust välismaale pääsemine oli pea mõeldamatu, sestap kerkib romaanis küsimus armastuse toomisest vabaduse altarile. Novellides ja miniatuurides on Sirje Oleski sõnul "objektiveeritud väljenduslaad /---/ ühendatud taotlusliku mitmetähenduslikkusega, elu müstilistele ja teadvustamata külgedele viitamisega". Bergilt on ilmunud publitsistikavalimik "Tants lahkunud isaga: vaateid Eesti ellu" (2003), audioraamat "Rokokoo daam. Minu elu temaga. Vanad lood" (2005) ning näidendid "Vene rulett" (2008) ja "Euroopasse! Euroopasse!" (2008). "TEA entsüklopeedias" kirjeldatakse Maimu Bergi kirjanduslikku stiili sarkastilise huumori, iroonia ja groteskina; naiste hirme ja ihasid kirjeldavat ta psühhoanalüütilises laadis. Kirjandusteadlane Sirje Olesk on iseloomustanud tema kriitikat subjektivistliku ja följetonistlikuna. Tema teoseid on tõlgitud inglise, prantsuse, saksa, rootsi, taani, soome, vene, läti, ungari, hollandi, tšuvaši jt keeltesse. 2000. aasta seisuga oli raamatutena on avaldatud "Ma armastasin venelast" vene (1994), rootsi (1997), soome (1998) ja saksa keeles (1998), "Kirjutajad" saksa keeles (1993, pealkirjaga "Barbara von Tisenhusen", tõlkis I. Grönholm) ning "Ära" soome keeles (1999, tõlkis Hannu Oittinen). 1988. aastast kuulub Berg asutajaliikmena kirjandusrühmitusse Wellesto, 1990. aastast Eesti Kirjanike Liitu. Poliitiline tegevus Aastatel 2002–2006 oli Maimu Berg Eestimaa Rahvaliidu liige. 2006. aastast kuulub ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta oli Tallinna Linnavolikogu 6. ja 7. koosseisu liige aastatel 2005–2013 ning 28. märtsist 2007 kuni 1. jaanuarini 2009 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees linnavolikogus. Maimu Berg on kandideerinud mitmetel valimistel. Enim hääli (1120) korjas ta 2011. aasta Riigikogu valimistel. Seoses Sven Mikseri volituste peatumisega tema nimetamise tõttu Vabariigi Valitsuse liikmeks, sai 28. märtsil 2014 Mikseri asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks Maimu Berg. Riigikogus oli ta väliskomisjoni liige. Tunnustus 2000 A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Ära") 2002 Koosmeele auhind 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk 2002 (või 2003) Soome Valge Roosi rüütel SVR R 2008 Aleksander Kurtna nimeline auhind 2010 Tallinna teenetemärk 2010. aastast Soome Kirjanike Liidu auliige 2012 Viro Säätiö Aino Kalda preemia 2016 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Awakenings", Looming 2015/8) 2016 Soome Ponkala Seltsi preemia 2017 August Gailiti nimeline novelliauhind ("Hitler Mustjalas") 2017 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Salong") 2018–2020 kirjanikupalk Teosed "Kirjutajad. Seisab üksi mäe peal" (1987, romaanid, Eesti Raamat, Tallinn) "On läinud: lugusid ja kunstmuinasjutte" (1991, Eesti Raamat, Tallinn) "Ma armastasin venelast. Nemad" (1994, romaanid, Kupar, Tallinn; 2. trükk 2004, Tänapäev, Tallinn) "Mina, moeajakirjanik" (1996, jutustused, Huma, Tallinn) "Seisab üksi mäe peal" (1998, romaani 2. trükk koos Kristjan Jaak Petersoni "Laulude ja päevaraamatuga", Huma, Tallinn) "Ära" (1999, romaan, Tuum, Tallinn) "Tants lahkunud isaga: vaateid Eesti ellu" (2003, publitsistikavalimik, Kirilille Kirjastus, Tallinn) "Rokokoo daam. Minu elu temaga. Vanad lood" (2005, audioraamat CD-l, Pärnu) "Unustatud inimesed" (2007, novellikogu, Tuum, Tallinn) "Vene rulett. Euroopasse, Euroopasse" (2008, näidendid, Loomingu Raamatukogu, Tallinn) "Armastuse valem" (2008, ooperilibreto koos Mari Vihmandiga) "Moemaja" (2012, mälestusteraamat, Petrone Print) "Hitler Mustjalas" (2016, novellid, Tuum, Tallinn) Sketš "Aino ja Hermann", esitatud ingliskeelses teatris Tagora Strasbourgis lastenäidendid "Jõulupuud otsimas", "Koolis" ja "Lugu Romeost ja Juliast, kes käisid koolis", "Lutheri naine" esitatud Strasbourgi eesti koolis Näidend "Salong" (2017 III preemia näidendivõistlusel) Näidend "Vanaisa" (2018) esitatud Strasbourgis Tagora teatris inglise keeles Näidend "Meeta ja õigus" (2018) esitatud Vanemuise kontserdimajas Raamat "Meie hingede võlad" (2018, Hea Lugu) Raamat "Kõnelused lahkunutega" (2020 Hea Lugu) Luuleraamat "Vanaema paneb vihmavarju kinni" (2020 Tuum) Tõlked "Keskaja naine" (Päivi Setälä; 1999) "Antiikaja naine" (Päivi Setälä; 2001) "President Konstantin Päts" (Martti Turtola; 2003) "XX sajandi lõpparve" (Max Jakobson; kaastõlkija Joel Sang; 2005) "Renessansiaja naine" (Päivi Setälä; 2005) "Kindral Johan Laidoner ja Eesti Vabariigi hukk 1939–1940" (Martti Turtola; 2008) "Mina, Katariina" Laila Hirvisaari 2013 "Meie, Keisrinna" Laila Hirvisaari 2013 "Solženitsõn" Erkki Vettenniemi. Kaastõlkija Sander Liivak Tõlkinud näidendid: "Connecting people" (2001) "Kokkola" (2006) "Suurema kurbuseta" (2007) "Paanika" (2008) "Harmoonia" (2010) "Külmale maale" (2010) "Kui tuvid kadusid" (2013) "Laulud halli mere äärest" (2014) "Julia vrs Romeo" (2015) "Sumu" (2017) "Kokkola" (2020) Artikleid "Meie Sofi Oksanen ja meie Eesti lugu". Eesti Päevaleht, 8. detsember 2008 "Tallinna oblasti piirkondlikud osakonnad". Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2009 "Lugu, mille pühendan kohvikuvanameestele". Eesti Päevaleht, 6. juuni 2009 "Jälle need eakad". Eesti Päevaleht, 24. oktoober 2009 Isiklikku Maimu Berg oli 1969–1979 abielus kirjaniku ja psühhiaatri Vaino Vahinguga. Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Julia Laffranque on nende tütar. Maimu Bergi praegune abikaasa on Soome kirjanik ja ajakirjanik Uula Eronen. Viited Välislingid Maimu Berg – nädala autor "Maimu Berg lahkub Rahvaliidust" – postimees.ee, 30. oktoober 2006 Andres Laasik "Maimu Bergi tõmbab teater". Eesti Päevaleht, 20. detsember 2008 Kaarel Kressa "Moskva võttis Maimu Bergi soojalt vastu". Eesti Päevaleht, 28. märts 2009 Mälestusi. Keskus 28. dets. 2004 Eesti ajakirjanikud Eesti kirjanikud Eesti kirjanduskriitikud Eesti tõlkijad XII Riigikogu liikmed Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitikud Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased Valgetähe V klassi teenetemärgi kavalerid Sündinud 1945


Kohtupraktika Liikmesriigi õigusakt, mis välistab teises liikmesriigis asuvas eraraviasutuses saadud ravi kulude hüvitamise, ei ole kooskõlas teenuste vaba osutamise põhimõttega. Euroopa Kohus analüüsib sellest põhimõttest lähtudes õigusakti, milles sätestatakse ravikulude erinev hüvitamine sõltuvalt sellest, kas ravi saadakse oma või muu liikmesriigi territooriumil. Ühest küljest peab kodanik tasuma haiglaravi eest teise liikmesriigi eraraviasutuses, ilma et seda talle hüvitataks, samal ajal kui ta ei pea midagi maksma haiglaravi eest oma riigis asuvas avalikus raviasutuses või eraraviasutuses, millega sotsiaalkindlustusasutusel on sõlmitud leping; teisest küljest ei hüvitata talle kulutusi kiireloomulise ravi eest teise liikmesriigi eraraviasutuses, samal ajal kui need oleks talle hüvitatud, kui ta oleks oma riigis saanud haiglaravi eraraviasutuses, millega sotsiaalkindlustusasutusel lepingut ei ole. Selline õigusakt mõjutab patsiente mitte kasutama teistes liikmesriikides asutatud teenuseosutaja pakutavaid haiglateenuseid või isegi takistab neil seda teha. Keelu absoluutsus ei vasta taotletavale eesmärgile; oleks võimalik võtta vähem piiravaid ja teenuste osutamise vabadusega rohkem arvestavaid meetmeid. Stamatelakisi kohtuasja üksikasjad Kui kindlustatu reisib haiglaravi eesmärgil mõnda ELi liikmesriiki ja teda saadab teine isik, siis sõltub kindlustatud isiku ja teda saatva isiku reisi-, majutus- ja toitlustuskulude hüvitamise viis sellest, kuidas selliseid kulusid hüvitatakse riigis, kus isik on kindlustatud. Acereda Herrera kohtuasja üksikasjad Teises liikmesriigis saadud haiglaravi kulude hüvitamise kohustus on kohaldatav ka riikliku tervishoiuteenistuse suhtes, mis võimaldab sellist ravi tasuta. Ühendkuningriigi Riiklik Tervishoiuteenistus (National Health Service) ei või keelduda andmast patsiendile teises riigis ravi saamiseks luba elukohariigis haiglaravi saamise ooteaja põhjendusel, kui ta ei suuda tõendada, et ooteaeg ei ületa ajavahemikku, mis on meditsiiniliselt aktsepteeritav, arvestades patsiendi seisundit ja kliinilisi vajadusi. Wattsi kohtuasja üksikasjad Isiku, kellele on väljastatud vormid E111 ja E112 nin 0fe8 g kes kiireloomuliste meditsiiniliste põhjuste tõttu vajab haiglaravi kolmandas riigis, ravikulud peab katma külastatava liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutus oma riigis kehtivate tingimuste alusel, tehes seda selle sotsiaalkindlustusasutuse nimel, kus isik on kindlustatud. Kelleri kohtuasja üksikasjad Saksamaa õigusaktid, mis reguleerivad riigiteenistujate õigust sanatooriumiravi kulude hüvitamisele, mõjutavad teenuste osutamise vabadust. Välismaa sanatooriumis saadud ravikuuri kulude hüvitamisest keeldumise näol on tegemist teenuste osutamise vabaduse põhjendamatu takistamisega. Erandiks on olukord, kui kindlustatu ei suuda tõendada, et välismaal saadud ravikuur on tõhusam, kui seda oleks Saksamaal saadud ravikuur. Leicthle’i kohtuasja üksikasjad Selle kohtuotsusega kinnitas ja täiendas Euroopa Kohus Müller-Fauré kohtuasjas tehtud otsust. Kohtuotsuses täpsustati eelneva loa eesmärki ja rolli (määruse nr 1408/71 artikkel 22). Määrus nr 1408/71 annab kindlustatud isikutele teatud õigusi, mis neil muidu puuduksid. Samas on määrus nr 1408/71 ainult üks võimalus tervishoiuteenuste osutamise vabaduse teostamiseks. See määrus hõlbustab nimetatud vabaduse teostamist. Inizani kohtuasja üksikasjad Üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid on teenuste osutamise vabadus. Seetõttu ei või liikmesriigid nõuda, et hangiksite eelneva loa teises liikmesriigis haiglavälise ravi saamiseks teenusepakkujatelt, kes ei tegutse lepingu alusel. Haiglaravi korral võib aga eelneva loa nõue olla õigustatud. Euroopa Kohus kinnitas, et tervishoiusüsteemide korraldamise viis ei mõjuta isiku õigust kulude hüvitamisele. Müller-Fauré ja Van Rieti kohtuasja üksikasjad Pensionäridel on õigus nõuda välismaal saadud ravi hüvitamist. Riiklikud asutused ei või nõuda eelnevat luba ega hüvitada kulusid ainult juhul, kui haigus ilmnes isiku teises liikmesriigis viibimise ajal ootamatult. Ioannidise kohtuasja üksikasjad Euroopa Kohus määratles, millised haiglas tehtava operatsiooniga seotud ravikulud kuuluvad hüvitamisele. Kui teile jäetakse teises liikmesriigis haiglaravi saamiseks ebaõigesti luba andmata, ent luba antakse hiljem – näiteks kohtuotsusega –, siis on teil õigus nõuda vähemalt selle summa hüvitamist, mis oleks teile hüvitatud siis, kui oleksite ravi saanud riigis, kus olete kindlustatud. Vanbraekeli kohtuasja üksikasjad Ehkki eelneval loal põhinevad süsteemid kipuvad piirama haiglaraviga seotud meditsiiniteenuste osutamise vabadust, on need vajalikud selleks, et sotsiaalkindlustussüsteemid oleksid rahaliselt tasakaalus ja et haiglateenused oleksid kõigile kättesaadavad. Euroopa Kohus pani paika teises ELi liikmesriigis haiglaravi saamiseks loa andmise kriteeriumid ja määratles, mida peetakse Madalmaade õiguse kohaselt tavapäraseks ja vajalikuks raviks. Geraets-Smitsi ja Peerbomsi kohtuasja üksikasjad Euroopa Liidu kodanikud võivad saada ravi teises liikmesriigis ilma eelneva loata ja neil on õigus taotleda ravikulude hüvitamist vastavalt selle riigi hüvitisemääradele, kus nad on kindlustatud. Need kohtuasjad olid seotud prillide ja ambulatoorse hambaravi maksumuse hüvitamisega. Kohlli kohtuasja üksikasjad Deckeri kohtuasja üksikasjad


VIDEO: Tagaajamine Los Angelese tänavatel päädis tunni pikkuse pingelise ootusega(5) Los Angeleses jäädvustas politsei kaamera tagaotsitava põgenemise korravalvurite eest ja ligi tunni pikkuse pingelise ootuse. Tagaajamine lõppes, kui mitu politseiautot blokeerisid põgeneja masina. Selle roolis olnud mees jäi seejärel aga ligi tunniks autosse. Pingeline olukord sai lõpplahenduse, kui ta, suitsev sigaret hambus, autost väljus ning politsei ta arreteeris. Politsei teatel oli mees tagaotsitav seoses narkouurimisega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71306177


© Justiitsministeerium 2012


Filed in Uncategorized ·Sildid: Memuaarid 5 kommentaari » 5 kommentaari to “Õnnemomentide nimistusse” juuni 9, 2017 at 5:37 e.l. Eile näitas keegi just toredat pilti emakarust kahe pojaga, selle raja kõrval, kus mina selliseid õnnemomente otsimas käin... Vasta Kaur noh!!! said juuni 11, 2017 at 6:29 p.l. Mul on tükk randa, kus mu lapsed üldiselt üksi mängivad. Eile näitas mulle tütar seal värsket karujälge. Paarsada meetrit noore karu rada, küüniste jäljed märjal liival alles sügavad. juuni 9, 2017 at 11:39 e.l. Sinu oma kõlab juba suuremalt ja erilisemalt. Mind tabab see kõrvade liigatus iga kord kodutänavas suurema tee pealt piisavalt kaugele jõudes (kui liiklusega midagi väga valesti ei ole, nii et autosid ka siit ridamisi läbi sõidab). Just sellepärast tahtsin üles kirjutada, enne kui meelest läheb: suured ja erilised momendid tulevad eredamalt esile kui need väikesed ja igapäevased. juuni 9, 2017 at 1:50 p.l. Sellega meenus, et mul oli ka hiljuti kirgastav metsahetk. Viimati, kui ma öösel (või varahommikul, igatahes valge oli juba) sinu poolt koju läksin, ikka otse “üle põllu”, nagu u. selle kohta ütleb. Ja praktiliselt minu maja taga seisis tee peal metskits, kes vaatas mind mõnda aega juhmilt, enne kui minema kablutas. Ja ma elan viiekorruselises majas, eksole. Ja mitte kaugel kesklinnast. juuni 9, 2017 at 10:47 p.l. sa pead silmas seda garaažidetagust võsa või? me käisime sealt A.-ga korra läbi, aga lõpus oli natuke raske jälle tee peale välja murda, ronima pidi.


Eesti Päevalehe ja Delfi ajakirjanikud pälvisid viis pressipreemiat - Eesti Päevaleht Eile jagati Eesti ajalehtede liidu pressipreemiaid, millega tunnustati ajakirjanike 2016. aasta tööd. Ekspress Meedia võitjad Uudise kategoorias tunnustati parimaks Eesti Päevalehe ajakirjanik Tuuli Jõesaar lugude „Ränga bussiõnnetuse toimumiskohas eiratakse riiklikke libedustõrje nõudeid” ja „Libedustõrje nõudeid ei täidetud aastaid” eest. Parim noor ajakirjanik on samuti Eesti Päevalehest: Laura Mallene. Eesti Päevalehe ja Delfi peatoimetaja Urmo Soonvaldi sõnul on preemiad toimetustele suur rõõm ja tunnustus. „Õnnitlen võitjaid, aga kindlasti tuleb õnnitleda ka neid, kes on toimetustes võitjate abi- ja taustajõud. Iga lugu ja projekt on meeskonnatöö ning tänaõhtune prožektorivalgus peaks jõudma kõigini. Eelkõige teeb südame rõõmsaks, et oleme saanud esikohad nn tulevikuvaldkondades ehk video-, multimeedia- ja digitaalse üksikprojekti kategoorias. See tähendab, et meie valitud tee video- ja interaktiivse maailma tähtustamisel on osutunud õigeks,” lausus ta. Olemuse kategoorias pälvis preemia Jaanus Piirsalu Postimehest. Aasta ajakirjanikuks kuulutati Koit Brinkmann Äripäevast.


text: Davith Abašidze (gruusia დავით აბაშიძე; ka Dodo Abašidze, დოდო აბაშიძე; 1. mai 1924 – 26. jaanuar 1990) oli gruusia filminäitleja ja filmirežissöör. Filmid Näitlejana 1969 "Niko Pirosmani" Kaaslavastajana 1973 "Siberi vanaisa" ("Tsimbireli papa") 1975 "Au-u!" 1984 "Legend Surami kindlusest" (koos Sergei Paradžanoviga) 1991 "Ašik-Kerib" (koos Sergei Paradžanoviga) Gruusia näitlejad Nõukogude Liidu näitlejad Gruusia filmilavastajad Sündinud 1924 Surnud 1990


Hoolitse Pine Tree Seedling 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019 männimedel on ainulaadne ilu ja atraktiivsus, kui see on täielikult kasvanud. Seemnete korralik hoolitsemine läheb kaugele, et tagada puu täieliku küpsemise. Need hooldusjuhised aitavad teil edendada oma männite tervist. Hooldusjuhised Pine puu seemikud on habras ja nii on nõuetekohane käitlemine nende ellujäämise tagamiseks kuni nende istutamiseni ja kaugemale. männimedel on ainulaadne ilu ja atraktiivsus, kui see on täielikult kasvanud. Seemnete korralik hoolitsemine läheb kaugele, et tagada puu täieliku küpsemise. Need hooldusjuhised aitavad teil edendada oma männite tervist. Pine puu seemikud on habras ja nii on nõuetekohane käitlemine nende ellujäämise tagamiseks kuni nende istutamiseni ja kaugemale. Parim on hoida neid lasteaias omandatud niisketes kimpudes. Sellisel viisil võivad nad kesta kuni 3 nädalat. Hoidke oma seemikud jahedad ja niisked, kuni olete valmis neid istutama. Vältige nende asetamist päikeselistele või tuulekividele, kuna see põhjustab juurte kuivamise. Ära lase neil külmuda. Hoidke neid varjutatud kohas. Hoidke kimbud lahti, et julgustada õhuringlust ja vesi neid hästi iga päev. Kastmed tuleks pärast jootmist uuesti panna. Tõstke üks ots veidi, et hõlbustada nõuetekohast kuivendamist. Parim on istutada oma seemikud pärast hea sademete tekkimist, kui pinnas on piisavalt niiske. See on äärmiselt oluline okaspuude tervisliku arengu soodustamiseks. Püüa liigse päikese, tuule või külmumise tingimustes, sest need kujutavad endast suurimat ohtu männi istutamiseks. Videod Seotud Artiklid: How to Grow Pine Trees from Seed. Põhiline » Aiandus » Hoolitse Pine Tree Seedling Serbia-kuusepuu jaoks on palju põhjuseid. See kasvab pikk ja suurepärane koos ebatavaliste tunnuste ja unikaalse väljanägemisega. Sa tahad teada, kuidas selle puu eest hoolitseda, et saaksite seda aastaid. Olulised faktid teie Serbia kuuse kohta Serbia ebatavaline välimus tuleneb filiaali ülaosas tumedatest läikivest rohelistest nõeladest ja filiaali põhjaga koorivärvid.


E-post (kohustuslik, aga ei näidata)


Taastavad aruteluringid Lihulas - Lääneranna Teataja Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi ja ennetusteenuste osakonna töötajad kutsuvad kõiki, kes tunnevad, et 6. juuni hilisõhtul Lihulas aset leidnud sündmus on neid mõjutanud ja nad sooviksid oma tunnetest rääkida, osalema aruteluringides. 17. juunil kell 17.30-19.30 Lihula raamatukogus toimub aruteluring, kus osalejad saavad väljendada oma mõtteid ja tundeid seoses juhtunuga. Kohtumist veavad Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi ja ennetusteenuste osakonna töötajad. Kohtumise läbiviijad tagavad turvalise õhkkonna ja võimaluse igal osalejal jagada oma mõtteid ja tundeid. Edasised kohtumised toimuvad 1. ja 15. juulil kell 17.30-19.30. Teema: Varia 15. juuni 2020 EelminePrevious post:Lääneranna Teataja läheb pisikesele puhkuseleJärgmineNext post:Kirbla rahvamaja sai uued toolid ja lauad


text: Põhja-Korea (ametlikult Korea Rahvademokraatlik Vabariik) on riik Aasias Korea poolsaare põhjaosas, 38. laiuskraadist põhja pool. Lõunas piirneb see Lõuna-Koreaga (238 km umbes 4 km laiust piiritsooni), millega kuni 1948. aastani moodustas ühise riigi. Põhjas piirneb Põhja-Korea peamiselt Hiinaga (1416 km maismaapiiri) ja lühike piirilõik (19 km) on tal ka Venemaaga. Nimi Põhja-Korea kõige tavalisem kohalik nimi on Buk Chosŏn 'Põhja- Chosŏn' (북조선, 北朝鮮). Lõuna-Koreas kasutatakse Põhja-Korea kohta tavaliselt nime Buk Han 'Põhja-Han' (북한; 北韓). Sõna Han vihjab Jumala südamele pärast inimese pattulangemist. Selle nimega tuuakse paralleel, et ka Jumal valutab südant Põhja-Korea saatuse pärast. Riik Põhja-Korea on kommunistlikku ideoloogiat järgiv totalitaarne riik. Riiki juhib diktaator Kim Chŏng-un, kes on ainsa partei Korea Tööpartei Keskkomitee esimees ja Korea Rahvaarmee ülemjuhataja. Ta päris võimu oma isalt Kim Chŏng-ililt pärast tolle surma. Tema vanaisa Kim Il-sŏng on kuulutatud riigi igaveseks presidendiks. Riigis valitseb tema isikukultus. Haldusjaotus Sarnaselt Lõuna-Korea haldusjaotusega kasutatakse Põhja-Koreas do 'de, si 'de, gun 'ide ja eup 'ide süsteemi. Kuid erinevus on ainult provintsistaatusega linnades, mida on kaks ja neid kutsutakse jikhal-sideks (ainsuses jikhal-si 직할시). Ajalugu 1910. aastast kuni Teise Maailmasõja lõpuni oli Põhja-Korea Jaapani okupeeritud. Maailmasõda lõppes Jaapani lüüasaamisega. Nii nagu Saksamaa ja Austria jagati pärast sõda liitlaste vahel okupatsioonitsoonideks, nii jagati ka Korea 38. paralleeli mööda Nõukogude Liidu ja USA okupatsioonitsooniks. Läbirääkimised nende ühise valitsemise üle ebaõnnestusid ja mais 1948 kuulutas Lõuna-Korea välja iseseisvuse. 9. septembril 1948 kuulutas ka Põhja-Korea välja iseseisvuse. Riigijuhiks sai Kim Il-sŏng. Nõukogude Liidu innustusel algatas Põhja-Korea 1950 Korea sõja, milles Põhja-Koread toetasid Nõukogude Liit ja Hiina ning Lõuna-Koread toetasid USA ja ÜRO. Sõda oli ohvriterohke ja lõppes territoriaalsete muutusteta. Põhja-Korea kuulutas NSV Liidu eeskujul märtsis 1946 välja maareformi, millega rikastelt maaomanikelt ja Jaapani kollaborantidelt võõrandati kogu maa ilma kompensatsioonita ja jagati talupoegadele. Kui Lõuna-Korea sõja käigus Põhja-Korea maa-ala osaliselt vallutas, püüti seal maareformi tagasi keerata, mis osutus talupoegade seas ülimalt ebapopulaarseks ja suurendas nende lojaalsust Põhja-Koreale. Põhja-Korea eelisarendas tööstust. Juba 1959. aastal saavutati majanduse 1949. aasta (Korea sõja eelne) tase. Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli Põhja-Koreas kõrgem kui Lõuna-Koreas kuni 1976. aastani. Hiljem hakkas majandus stagneeruma. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist lõppes kogu nõukogude välisabi ja Põhja-Korea majandus varises kokku. 1994–1998 valitses riigis näljahäda, millesse suri 2,8 miljonit inimest. Rahvastik 99,998% Põhja-Korea rahvastikust moodustavad korealased. Peale korealaste elab Põhja-Koreas väikesearvuline hiinlaste kogukond. Muude rahvuste esindajaid, eelkõige jaapanlasi, on üksikuid. Raketiprogramm Põhja-Korea soovib arendada oma raketiprogrammi, kuid maailma juhtivad riigid on sellele vastu. Hoolimata mõne riigi vastuseisust tegi Põhja-Korea 5. aprillil 2009 raketikatsetuse, mis seda jälginud riikide andmetel ebaõnnestus. Hiljem on Põhja-Korea teinud mitu edukat raketikatsetust, sealhulgas lasknud rakette kosmosesse. Vaata ka Büroo 39 Korea lõhenemine Põhja-Korea riigipeade loend Põhja-Korea jalgpallikoondis Põhja-Korea tuumarelvad Korean Central Television Põhja-Korea 2016. aasta suveolümpiamängudel Põhja-Korea pass Viited Välislingid Miljonid põhjakorealased vajavad kiiresti toiduabi, Postimees, 8. detsember 2008 Janika Vaikjärv. Klassiekskursioon Põhja-Koreasse, Ekspress.ee, 21. juuni 2009 Kaivo Kopli. Uus nõrk valitseja vana kaardiväe kammitsais EPL.ee, 29. juuni 2009 Põhja-Korea uus ajavöönd 'imperialismist' lahtiütlemiseks BBC News Online, 7. august 2015 (inglise keeles) Riigid Aasia maad


source: fineweb

text: Thursday, August 18, 2011 Tuesday, August 16, 2011 Monday, July 18, 2011 parim viis elu hakkama saada on jääda kõikjale mõõdukalt hiljaks, täpselt nii hiljaks et ei pea tassima ja laduma raskeid esemeid ja täpselt nii hiljaks et kohe hakkab lõbus. kuigi üldjoontes laupäeval ma pigem keskendusin oma klassikalisele vingumisele, ehk siis nõudsin taksot olukorras kus seda ei ole võimalik saada. aga ma tõesti faking vihkan seda kui taksot ei saa. reede oli meeldiv mitmel põhjusel, üheks olulisimaks oli flashback ühe kunagi olnud hetke suunas. veel oli hea see et ma ei kaotanudki telefoni ning et sai ronida üle aia ja seda isegi kaks korda. laupäevased inimesed rääkisid päris mitu head lugu, kuidas üks mees ei saanud piirist üle sest tolliametnik arvas et ta ei ole tema sest tal ei olnud kaelas lõviga tatöveeringut. ja kehras asub baar twin peaksist, see kus alati see põhitjuun tuli lavalt, kuid lähiajal tõmmatakse see maha ning asemele tuleb grossi toidupood. Thursday, July 14, 2011 kõndides ajakirjandusmaja sööklast, mõtles ta et tal ei ole ühtegi hobi. et tihti küsitakse seda, et keegi uurib, et noh, mis on su hobid, ja vastata pole midagi. pidades sisemist dialoogi, mis on ilmselge viide sküsofreeniale, jõudis ta lõpuks seisukohale, et tema hobiks on globaalsetele küsimustele vastuste otsimine. ja veel üks viide sküsofreeniale on see, kui kirjutad endast kolmandas isiksuses. vot nii. mis veel: kõigil on puhkus, mul on selline poolpuhkus. hoovis mängib keegi kitarri nii halvasti et peaks minema ja lööma tinistajat kitarriga vastu pead. tõesti, kordki elu jooksul peab kedagit kes sulle närvidele käib lööma kitarriga vastu pead. ma mäletan et algkoolis me lõime üksteist õpikutega vastu pead, mängu kaotas see kes näitas välja et tal valus on. arvestades sellise minevikuga mul on elus suhteliselt hästi läinud. Monday, July 11, 2011 Monday, June 27, 2011 esmaspäev - nädala kõige unisem päev. teine selline juba. moodustub muster - mustrid on kahtlased asjad. et siis üldjoontes see inimene, kes on kirjutanud wikipeedia artikli koerte intellektist ei armasta koeri ja see kes kirjutas kassidest kannatab tõsise cat fancy ' juhtumi all. iga päev üks vikipeedia artikkel programm on olnud suurepärane, tean nüüd rohkem tomograafiast, relatiivsusteooriast, inglise kokkerspanjelitest, teslast, kasside maksavaevustest, sisemisest raadioteraapiast. aju on märksa rohkem toonuses ning ka lihastel pole viga. Blog Archive - ▼ 2011 (18) - ► 2010 (28) - ► 2009 (26) - ► 2008 (37)


see, kahmama, striptiis, eelmäng, meeleline, sukkpüksid, kirg, tool, soolo masturbatsioon, absoluutselt, flasher, tapja


text: Need kolm filmi pakuvad närvikõdi täie raha eest - Diktor 13. mai 2022 kell&nbsp15:41 Pole midagi paremat kui vaadata vahelduseks mõnda linateost, mis on pilgeni täis närvikõdi ja põnevust. Kui oled just nende kriteeriumite kohaselt endale Elisa videolaenutusest sobivat filmi otsimas, siis alusta allolevast kolmest soovitusest. Tegu pole klassikalise märuli või maailmalõpueeposega, vaid ootamatuid pöördeid täis põnevuslooga. Peaosas mängib legendaarne Clint Eastwood, kes on kehastunud pensionipõlve pidavaks Earl Stone'iks. Üksildane ja rahatu pensionär otsustab kiire raha teenimise nimel alustada süütut pakkide vedu. Vähemalt nii talle esialgu näib. Kui mees mõistab, et ta on palgatud Mehhiko narkokartelli muulaks, hakkab ta otsima mooduseid olukorrast pääsemiseks. Asju ei tee lihtsamaks asjaolu, et Earli puhul on tegu ühe parima kulleriga ning magus rahamaitse paneb mehe hämara ameti tõttu aina keerulisemasse seisu. Erinevalt eelmisest filmist pakub "Moonfall" vaatajatele tõelist maailmalõpu kogemust. Endine astronaut Jo Fowler avastab, et Kuu on salapärase jõu tõttu oma orbiidilt kõrvale liikunud ning võtnud suuna Maa poole. See tähendab aga, et meie planeedil on jäänud kõigest paar nädalat eluaega. Seda muidugi juhul, kui midagi ette ei võeta. Kui d Jol on plaan ning koos tuttava astronaudi ning vandenõuteoreetikuga asutakse ennastsalgavale kosmosreisile, et koduplaneet päästa. Kuul on aga omad saladused ning kõik ei lähe nii libedalt nagu esialgu loodeti. Kui kuus teadlast kosmosesse uuringutele saadetakse ei oska keegi neist õnnetut sündmuste käiku ette näha. Rahvusvahelisse kosmosejaama jõudnud teadlaste elu muutub rutiinsest hirmuäratavaks, kui meeskond avastab maavälise eluvormi. Esmapilgul ohutuna paistev tulnukas osutub aga palju intelligentsemaks ning pahatahtlikumaks kui keegi kosmonautidest oleks võinud arvata. Nüüd on ohus uurijate endi ning ka kõigi Maa asukate elud.


„(33) Teiste seadustega võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtajale sätestada erisusi.”.


Washingtoni teadlaste kinnitusel on kliimamuutus hävitavaim troopikas (17.08.2005 08:37) USA Washingtoni ülikooli teadlased väidavad, et üleilmse kliimasoojenemise mõju on kõige paremini nähtav küll Alaskal, Siberis ja Arktikas, vastupidiselt levinud uskumusele on aga kliimamuutuse tagajärjed kõige tõsisemad hoopis troopikas. Arktikas ja selle äärealadel avaldub kliimamuutus väga dramaatiliselt. Igikelts sulab, tundra soostub. Ka parasvöötmes on kliimamuutuse mõju kergesti tuntav – mõned lilled hakkavad varem õitsema, segi läheb lindude ja muude loomade ränne. Washingtoni ülikooli bioloogia abiprofessori Joshua Tewksbury kinnitusel ongi sellest sugenenud usk, nagu saaks troopikakauged alad kliimasoojenemise tõttu suurima hoobi. Tewksbury hoiatab, et see ei pruugi nii olla. Kliimamuutuse tagajärgede mõistmiseks tuleb mõista ka muutuse suurust ning kuidas mitmesugused organismid on suutelised sellega kohanema. Seni on uuritud vaid kliimamuutust ennast ning kõik sellega kaudsemalt seotu on jäänud vaatluse alt välja. Washingtoni ülikooli teadlased üritavad nüüd tervikpildi kokku panna. Selle järgi avaldab kliimasoojenemine hukutavaimat mõju hoopiski niiskes troopikas, kuigi ennustuste kohaselt tõuseb seal temperatuur 2100. aastaks kõigest 2-3 kraadi võrra, suuremate laiuskraadide kuue kraadi asemel. Häda selles, et troopilised organismid pole erinevalt nende parasvöötmelistest ja arktilistest sugulastes temperatuurikõikumistega üldse harjunud. Seega toob ka väiksem temperatuurimuutus troopikas kaasa suurema mõju. Troopikast kaugemal on kõik harjunud, et tuleb ette nii kuumi suvesid, kui külmi talvi. Suured temperatuurikõikumised ei tule taimedele ja loomadele ootamatult. Washingtoni teadlased väidavad koguni, et varem õitsema hakanud lilled ja oma rändeharjumusi muutnud loomad on tõendiks selle kohta, kuidas piirkonna organismid kliimamuutusega juba kohastuvad. Tewksbury rühm kogus andmeid erinevate lähedalt seotud taimede, loomade ja putukate kohta, selgitamaks välja, kuida need temperatuurimuutustele reageerivad. Seejärel töötati välja arvutimudel mis oõhines piirkonna soojima kuu kõrgeimal keskmisel temperatuuril ja külmima kuu madalaimal keskmisel temperatuuril. Neid temperatuure mudelis tõstma hakatigi. Selgus, et väga väikesest ja ka suhteliselt aeglasest temperatuuritõusust piisas paljude liikide väljasuretamiseks. Tewksbury toonitab, et kuigi pole andmeid kõigi organismide temperatuurikõikumistaluvuse kohta maailma kõigis paigus, on hooajalise temperatuurikõikumise taluvuse kohta andmeid siiski piisavalt. Hooajalise temperatuurikõikumise taluvuse põhjal saab aga üsnagi adekvaatselt järeldada, kuidas organismid kliimamuutust taluvad. Tewksbury kinnitab, et evolutsiooni seisukohalt kliimamuutus igatahes kasulik ei ole, sest näiteks enamik troopikaliike ei arene mitte edasi, vaid sureb lihtsalt välja. Eriti suures väljasuremisohus on just pikaealised organismid, näiteks puud. Neil putukail, kellel vahetub kolm põlvkonda aastas, on muutuva kliimaga harjumine üsna lihtne. i-Newswire'i põhjal Arni Alandi 17/08/2005


melonid, rand, tittyfucking, suured tissid, nibud, füüsiline argpükse, massilist tissid, tool, piljard, rind, the, silikoon tisse


On toodud välja, et ajakirjanikke on Eestis ligi 300, suhtekorraldajaid 3000. Miks see nii on?Küsimus pole selles, kui palju on suhtekorraldajaid, vaid selles, kuidas õige informatsioon inimesteni jõuaks. Suhtekorraldaja peab seisma hea inimeste ja ühiskonna informeerimise eest, looma dialoogi ja üksteisemõistmist ning koostööd erinevate huvigruppide vahel. Selles osas on neil ajakirjanikega ühesugused ülesanded.Küsimus on selles, et ajakirjanikud töötavad oma väljaannetes, suhtekorraldajad erinevates asutustes või oma suhtekorraldusfirmades. Mõlemad pooled vastutavad ning mõlematel on professionaalne eetika reeglistik. Küsimus on see, kuidas seda praktikas teostatakse, milline on professionaalsuse tase, kui hea töö tegija inimene on. Miks suhtekorraldajad siiski esitavad avalikkusele pooltõdesid, püüdes luua tellijale avalikkuses soodsat fooni? See on väga halb. Suhtekorraldaja peab rääkima peab ka negatiivsetest asjadest. Mäng peab olema aus ja kompromissikohta siin pole.Kahjuks Eestis ei ole suhtekorralduses akrediteerimist või atesteerimist, mistõttu me ei saa kontrollida ja sundida inimesi olema eetilised ja professionaalsemad. Kas Eesti suhtekorraldajad teevad oma tööd hästi?On nii-ja naasuguseid. Kahjuks on nii, et halvemad paistavad välja, sest nende apsud ja väärkäitumised kriibivad otseselt ajakirjanike ja inimeste südametunnistust. Nii, nagu igas ametis on häid ja nigelamaid tegijaid, on seda ka suhtekorralduses.Eestis on viimastel aastatel asi paremaks läinud. Olukord pole enam selline nagu aastaid tagasi, kus ma võrdlesin Eesti suhtekorraldust Ameerika 19. sajandi suhtekorraldusega. Suurem osa inimesi teeb oma tööd hästi. Kõige parem suhtekorraldustöö ongi see, kui organisatsioon käitub vastutustundlikult ja ausalt, suhtleb avalikkusega selgelt ja läbipaistvalt, tal on ühiskonnas respekteeritud ja auväärne asend. Mis peaks olema kirjas meediaplaanis?Meediaplaane tehakse ja seal ei tohiks midagi salajast olla. See on tegevuskava, kuidas saavutada kompromissi erinevate osapoolte vahel, kuidas erinevad huvid on kaitstud ja nende eest on seistud. Loomulikult on osapooltel erinevad huvid. Küsimus on selles, kuidas leitakse konsensus ja kas keegi peab midagi kaotama. Äripäev kirjutas ühest meediaplaanist, kus oli kirjas, et kui ilmuvad konkreetsed arvamuslood või uudised meediakanalites, siis selle eest saab suhtekorraldusfirma lisaboonust raha näol. Mitte mingil ei juhul ei toeta ma sellist praktikat, et artikleid on võimalik justkui osta. Suhtekorraldaja töötab samal printsiibil nagu ajakirjanik. Kui asi ei ületa uudiskünnist, siis ta pole uudis ja pole ajakirjanduslik materjal. Sellisel juhul võiks võtta appi sotsiaalmeedia või osta reklaami.Ajakirjaniku äraostmine ja artikli äraostmine on suhtekorraldaja kõige ebaprofessionaalsem käitumine.Ma oletan, et ravimitootjate puhul on suhtekorraldusfirma pidanud teenuse tellija jaoks mõõdikuid. Ent mis mõõdik on see, kui ajalehes on artikkel ilmunud? Selged mõõdikud on informeeritus ja rahulolu sellega. Küsimus on selles, kui paljusid see informatsioon kõnetas ning selle mõju ühiskonnas. Miks valivad ajakirjandtudengid siiski enamuses suhtekorralduse, mitte ajakirjanduse?Olen selle üle mõelnud. Võib olla sellepärast, et ajakirjandus on vanem, suhtekorraldus on aga üsna noor, seda on olnud viimased 20 aastat.Olen aastaid tudengitele õpetanud ja niipea, kui räägime esimestes loengutes selle ameti probleemidest ja raskustest, jäävad paljud tudengid üsna mõttesse. See pole kerge leib.Olen üsna kriitiline nende suhtes, kes päevagi seda eriala õppimata ütlevad, et nad hakkavad suhtekorraldajateks. Suhted pluss korraldus ei võrdu suhtekorraldusega. Suhtekorraldaja peab analüüsima läbi erinevate huvigruppide huvid ja mõtlema välja stsenaariumid, et hundid oleks söönud ja lambad terved. Et oleks arvestatud kõikide huvigruppide huve, seal hulgas omavahel konflikti minemata. Informatsiooni serveerimine avalikkusele peab olema aus ja läbipaistev. Suhtekorraldus on demokraatliku riigi nähtus, sest peab arvestama ka inimeste sõnavabadusega. Suhtekorraldaja huvid peavad teenima avalikkuse huve. 4. november 2011 kell 6:44 VIDEO: Kui ei õnnestu, siis kulutame jälle Ravimitootjate liidu juht Riho Tapfer räägib käsimüügiravimite poodi müügile lubamise PR-kampaaniast.


text: Paavstide loend loetleb paavstid kronoloogilises järjekorras varasematest hilisemateni. Loend tugineb Vatikani ametlikule versioonile, kuid erandiks on Stephanus II (752), kelle ajaloolisus on vaieldav. Vastupaavstid on loetletud vastupaavstide loendis. Aastatel 756–1870 olid paavstid ühtlasi Paavstiriigi ja alates 1929. aastast Vatikani riigipead. Sellest tulenevalt on siinne loend ka Paavstiriigi riigipeade loend ja Vatikani riigipeade loend. 1.–5. sajand 6.–10. sajand 11.–15. sajand 16.–20. sajand 21. sajand Välislingid Paavstide vapid Ajaloo loendid Paavstide loend Riigipeade loendid Religiooni loendid


text: Immediate Family About Xenia (Ksenia) Poska Xenia Poska (ka Ksenia Poska; 26. detsember 1896 Tallinn – 1. detsember 1964 Haapsalu) oli eesti arst. Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Tütarlaste gümnaasiumi, sooritades küpsuseksamid Tallinna Kroonugümnaasiumi juures. Seejärel õppis ta aastatel 1915–1918 Peterburi Nais-Meditsiini Instituudis; aastatel 1919–1921 jätkas ta õpinguid Pariisis Sorbonne'i ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1921 pöördus ta tagasi kodumaale, kus asus õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1923. Akadeemiliselt kuulus ta naiskorporatsiooni Amicitia. Ta oli aastal 1924 Tallinna Keskhaigla sisehaiguste osakonna volontäärassistent ja ta jäi sinna töötama aastani 1940 sisearstina nooremordinaatori ja ordinaatori kohustes. Aastatel 1937, 1938 ja 1939 täiendas ta ennast Budapestis, Debrecenis ja Szegedis. Ta valdas peale eesti, vene, saksa, prantsuse ja inglise keelele veel rootsi ja ungari keelt. Ta kuulus Rahvusvahelisse Soroptimistide Klubisse. Aastal 1940 saadeti ta sundkorras Tallinnast välja ja ta töötas määramise korras Järva maahaiglas Paides, kuid kommunistlikule juhtkonnale ei tundunud see veel küllaltki kauge väljasaatmisena ja aastal 1941 saadeti ta Haapsalu Haigla siseosakonda ordinaatoriks; aastal 1945 sai ta siseosakonna juhatajaks ja oli sellel ametikohal surmani. Aastal 1944 päästis ta arvukalt eesti noori haavatuid leegionäre kommunistide kätte sattumisest, paigutades nad nakkusosakonda tüüfuse sildi all. Aastal 1945 täiendas ta ennast Leningradis Pasteuri instituudis, aastal 1947 Leningradi Arstide täiendusinstituudis ja aastal 1951 Moskvas. Haapsalus olles oli ta kohakaasluse alusel tööl ka Haapsalu Tuberkuloosi Dispanseris. Dr. Xenia Poska suri 1. detsembril 1964 Haapsalus ja ta maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.


text: Culebra Culebra on saar Puerto Rico ja Neitsisaarte vahel või Neitsisaarte lääneosas. Pindala 26 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 197 meetrit. Koos 23 rannalähedase väikesaarega moodustab Puerto Rico Culebra valla. Saarel on varem nimeks olnud Isla Pasaje ja Isla de San Ildefonso. Saart tuntakse ka nimedega Isla Chiquita ja Ultima Virgen. Kuulub Ameerika Ühendriikidele. 2000. aastal elas saarel 1868 inimest. 18.31694444-65.29


text: Infektsioonide liigeste haigused, Nõuanded teemal: Reumatoloogia Küll aga võib kasutada selliseid vakstiine, mis ei sisalda elavaid mikroorganisme, vaid ainult nakkusetekitaja valkaineid. Mis põhjustab liigese ja luude haigusi? Sellise sümptomite esinemine on üsna kindel viide reumaatilisele haigusele. Kui haigus on väga kaugele arenenud ja liigesed niivõrd moondunud, et segavad lapsel liikumist, riietumist, söömist ja enesega toimetulekut, tehakse vastavalt vajadusele liigeseid korrigeerivaid operatsioone. Reumaatiliste haiguste põdejad kannatavad valu käes, mis häirib nende igapäevast tegutsemist, seepärast avaldavad need haigused suurt mõju inimeste töövõimele. Infektsioonide liigeste haigused võib olla tingitud kõhre taandarengust või kroonilisest põletikust liigeses, aga valu võivad põhjustada ka ülekoormusest või infektsioonide liigeste haigused tekkivad ajutised liigesekesta, kõõluste või lihaste paiksed põletikud.


(4) Pakendiettevõtja on kohustatud teavitama pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise kohtadest ja tingimustest müügikohas nähtavale kohale seatud ja arusaadava kirjaliku teatega.


Autism pole seotud gripivaktsiiniga | Novaator | ERR Autism pole seotud gripivaktsiiniga (Foto: Ingrid Miranda M/Creative Commons) Lapsed, kelle ema oli nakatunud grippi või saanud gripivaktsiini, ei ole suuremas autismi ohus võrreldes teiste lastega. Seda näitas 196 000 last vaadelnud uuring, mille avaldas JAMA Pediatrics. “Meie andmed näitasid üsna veenvalt, et puudub igasugune seos rasedusperioodi gripi ja lapse autismi vahel,” rääkis uuringu juhtivautor Lisa Croen Põhja-California Kaiser Permanentest väljaandele Reuters Health, “me ei soovita vaktsineerimispoliitikas mingeid muudatusi teha. Julgustame naisi ka raseduse ajal vaktsineerima.” Varasemad uuringud on andnud vastuolulisi tulemusi rasedusaegse haiguse ja autismiriski seoste vahel. Võimaliku seose tuvastamiseks vaatas Croen koos kolleegidega Californias aastatel 2000–2010 sündinud 196 929 lapse terviseandmeid. Pärast võimalike mõjutajate, näiteks lapse soo ja ema tervisenäitajate arvesse võtmist ei leidnud Croeni juhitud teadlaste rühm mitte mingit autismiriski erinevust lastel, kelle emad olid haigestunud või vaktsineeritud, ja nendel lastel, kelle emad polnud viiruse või selle antigeenidega kokku puutunud. “Autismiga seosed on keerulised, nagu autorid ka näitasid. Autism diagnoositakse teatud aja jooksul,” rääkis Diane Harper Louisville’i ülikoolist väljaandele MedPage Today. “Küsimuse lahendamiseks on vajalikud jätkuv jälgimine ja epidemioloogia.” Mis puudutab teisi vaktsiine, siis pole arvukad uuringud leidnud mingit seost autismi ja tavapärast süstimiste vahel. Kuigi üks hiljutine väljaandes Frontiers in Public Health avaldatud uuring teatas positiivsest seosest, on see publikatsioon võetud nüüd uuesti luubi alla, kuna seda on tabanud terav kriitika kehva kvaliteedi ja võimalike huvikonfliktide tõttu, teatas väljaanne Retraction Watch. AegRuum Elu autismiga (Living with autism, Inglise 2014) Terveks eluks, 1/4: Mis on autism? Autism võib olla seotud meessuguhormoonidega Autism saab alguse ammu enne sündi Keskkonnasaaste ja autism võivad olla seotud Geneetiline haigus diagnoositakse sageli autismina Sünnituse esilekutsumine võib seostuda lapse autismiga Autism mõjutab mehi ja naisi erinevalt Lastepsühhiaater: keskkonna saastatus soodustab autismi levikut


008000 Täna möödub aasta Venemaa poolt lääne toiduainetele sisseveo keelu kehtestamisest. Ja täna jõustus Venemaal presidendi määrus, mille alusel hakatakse embargot rikkudes riiki toimetatavaid, kuid ka juba Venemaal olevaid lääne toiduaineid hävitama. Kõige varasemalt uuel aastal Eestisse saabuvatele rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele tagab riik eluaseme, keeleõppe ning neile laienevad ka kõik sotsiaaltoetused, kuid mingit eraldi toetust nad saama ei hakka. Ehkki ilmad alles hakkavad ilusaks minema, on paljude Eesti inimeste puhkus juba lõppemas või lausa läbi. Kuid ometi ei jõudnud me nende nelja õnnistatud nädala jooksul ju õieti puhkama, see tähendab omatahtsi olema hakatagi! Sestap on täna paslik rääkida 35-aastasest ameeriklasest Benedictist, kes internetis varjub kasutajanime Ultra Romance alla. Tema on oma elu korraldanud nõnda, et ta puhkab kuus kuud aastas, ülejäänud kuus kuud teeb aga endale meelepärast tööd. Mõned nädalad tagasi teatas Swedbank suurest erakorralise kasumi väljamaksest. Sellega kaasneb ka suur ja ootamatu kingitus riigieelarvele 100 miljoni euro suuruses summas. See sündmus väärib laiemat mõtestamist kui ainult hõiskamist selle üle, et „pangad maksavad siiski ka kasumimaksu“. Kas vihakõne muutumine vihategudeks on ikka poliitilistest ja ideoloogilistest toimijatest nii lahus olev nähtus kui nendele toimijatele meeldib mõista anda, küsib ERR.ee peatoimetaja Rain Kooli oma arvamusloos. USA saadab augusti lõpus Eestisse õppusele ründelennukid A-10 Thunderbolt II. Vikerraadio armastuse suve kulgedes said kuulajad terve juuli vältel koduleheküljel arvamust avaldada, milline on parim armastusromaan läbi aegade. Kokku nimetati 186 teost. Neist kümme esimest said üle poole antud häältest. Enim hääli sai Charlotte Brontë "Jane Eyre", teiseks tuli Erich Maria Remarque'i "Arc de Triomphe" ja kolmandaks Anton Hansen Tammsaare "Elu ja armastus". Kõige varasemalt uuel aastal Eestisse saabuvatele rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele tagab riik eluaseme, keeleõppe ning neile laienevad ka kõik sotsiaaltoetused, kuid mingit eraldi toetust nad saama ei hakka. Eesti kapitalil põhinev kütusefirma Olerex ostis ära kõik Lukoili bensiinijaamad, olles sellega nüüdsest Eesti suurima tanklatevõrgustikuga mootorikütuse müüja. Täna möödub aasta Venemaa poolt lääne toiduainetele sisseveo keelu kehtestamisest. Ja täna jõustus Venemaal presidendi määrus, mille alusel hakatakse embargot rikkudes riiki toimetatavaid, kuid ka juba Venemaal olevaid lääne toiduaineid hävitama. See, mis ühel hetkel paistab ühtmoodi ei pruugi teisel momendil enam sarnasena näida. Nüüd on sellele suhtelisust väljendavale tõigale kinnitus leitud ka värvide tajumise osas. Nimelt Yorki ülikooli teadlased on oma uurimusega heitnud uut valgust sellele, kuidas inimesed tajuvad värve ning teadustöö tulemustest ilmneb, et võrreldes talvega näeme me suviti asju teistmoodi. Homme algava kahepäevase festivali Kukemuru Ambient peaesineja, inglise kultusbändi Cabaret Voltaire asutajaliige ning praegune field-recording artist Chris Watson andis kultuuriportaali palvel juba aastaid Tartus elavale keskkonnahelide salvestajale Patrick McGinley ́le intervjuu. Lauljatar Sandra Sillamaa tunnistas, et viljeleb ansamblis Trad.Attack just sellist muusikat ja stiili, mis talle ja bändikaaslastele endale meeldib. Rein Taaramäe (Astana) lõpetas tänase UCI teise kategooria velotuuri Vuelta Burgose kolmanda etapi (Castrojeriz - Villadiego; 165 km) peagrupis ja hoiab üldarvestuses endiselt teist kohta. Andrzej Duda, kes alustab homme ametlikult Poola presidendina, leidis, et Ukraina konflikti lahendamises peaksid otseselt osalema ka Poola ja teised Ukraina naaberriigid.


text: Inglise keel (English) on indoeuroopa keelkonda kuuluv läänegermaani keel, mis kujunes välja anglosakside valitsemise ajal Inglismaal. Seda räägib 380 miljonit inimest emakeelena ja umbes 600 miljonit esimese võõrkeelena. Ligikaudu 2 miljardit inimest maailmas valdab inglise keelt vähemalt elementaarse suhtlemise tasandil. Inglise keel on ametliku keelena kasutusel Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias, Uus-Meremaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Briti Rahvaste Ühenduse riikides kasutatakse seda ametliku või tähtsuselt teise keelena. Inglise keel kuulub läänegermaani anglo-friisi alamrühma. Tema lähimad sugulased on šoti keel ja Põhja-Hollandis räägitav friisi keel. Mõned keeleteadlased ei pea šoti keelt eraldi keeleks, vaid inglise keele murdeks. Veel on inglise keele lähedased sugulased ülejäänud läänegermaani keeled, mis ei kuulu anglo-friisi rühma: alamsaksa, hollandi, afrikaani ja ülemsaksa keel. Kuid inglise ja šoti keel on arenenud neist isoleeritult ja sellepärast neist tugevalt lahknenud. Vanainglise keel (Old English) tekkis pärast läänegermaani hõimude (anglite, sakside jt) asumist Britanniasse, seega pärast 5.–6. sajandit. 12.–14. sajandil sai inglise keel suuri mõjutusi prantsuse keelest: (laenati sõnu, grammatika muutus lihtsamaks). Nüüdisaegne kirjakeel on kujunenud 14. sajandist alates, kui vanainglise keel arenes keskinglise keeleks (Middle English). Selle enam-vähem muutumatuna püsinud õigekirjutus kajastab 15.–16. sajandi hääldust. Umbes 16. sajandil algul arenes keskinglise keel uusinglise keeleks, mis püsib tänapäevani. Inglise keelel on hulgaliselt häälduse ja ka sõnavara poolest erinevaid dialekte ja muid alamkeeli. Inglismaa eri krahvkondades kõneldakse murrakuid, mis võivad teise kandi inimestele olla arusaamatud. Samuti kõneldakse maailmas kümneid inglise keele kreoolkeeli. Vaata ka Inglise tähestik Ingliskeelne kirjandus Ingliskeelne Vikipeedia Põhja-Ameerika inglise keel Ameerika inglise keel Kanada inglise keel Viited Välislingid Inglise-eesti-inglise sõnastik. EKI Eesti-inglise-eesti sõnastik. Annaabi.com Inglise keele sõnaloend Vikisõnaraamatus Artikleid Michael D. Gordin: "Absolute English" Aeon, 4. veebruar 2015 (kuidas inglise keelest sai teaduses ainuvalitsev keel) Inglise keel


2017 Veebr 12 P 18:00 Lõpp 2017 Veebr 12 P 18:00 Algusest aega 1636 päeva 21:57 Lastemassaaži algkursuse eesmärgiks on võimaldada õppijal omandada teadmised, oskused ja hoiakud tööks lastemassöörina ning luua eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks. Kursus sobib lastega töötavatele terapeutidele, ämmaemandatele, õdedele, sünnitoetajatele, perearstidele, spaatöötajatele jt, aga ka lihtsalt oma lapse arengule tuge pakkuda soovivatele emadele. Kursuse läbinu oskab läbi viia lapse arengut toetavat massaaži, kuid kursuse läbimine ei anna õigust teostada ravimassaaži ega anna laste massaažiterapeudi kutset. Kursuse toimumiskoht: Weizenbergi 20b, Tallinn, 11.-12. veebruar ja 1.-2. aprill (kokku 4 päeva). Õpingud loetakse lõpetanuks kui õpilane on läbinud kursuse täismahus ja lahendanud tundides iseseisvad ülesanded. Koolituse lõpetanule väljastatakse tunnistus. 1 Rehabilitatsiooni alused. Õpetuse eesmärk on tutvustada füsioteraapiat ja sellega kaasnevat dokumentatsiooni. Õppija teab rehabilitatsiooni plaani koostamist, erinevaid taastusravi võimalusi ning laste füsioteraapia eripära. 2 Loote areng. Õpetuse eesmärk on anda teadmisi loote arengust rasedusnädalate lõikes. Samuti anda teadmisi loote arengut mõjutavatest teguritest. Õppija oskab teraapia eesmärgi püstitamisel arvestada loote perioodiga. 3 Imiku anatoomia ja füsioloogia. Õpetuse eesmärk on õpetada imiku anatoomia ja füsioloogia eripära: nahk, immuunsüsteem, ainevahetus, hormoonid, termoregulatsioon, närvisüsteem, kardiovaskulaarne süsteem, hingamine, luustik, hambad, kehakaal, peaümbermõõt, uni ja tingimatud refleksid. Õppija oskab hinnata imiku seisundit vastavalt tema vanusele ning masseerides arvestada anatoomia ja füsioloogia eripäradega. 4 Liigeste liikuvuse hindamine. Õpetuse eesmärk on õpetada õla-, puusa- ja hüppeliigese liikumissuundasid ja nende testimist. Õppija oskab testida liigeste liikuvust ning harjutuste sooritamisel arvestada liigeste liikumise suundadega. 5 Laste sensomotoorne areng. Õpetuse eesmärk on õpetada laste põhiliikumise komponente ja nende siirdumisi 1. elukuust kuni 7. eluaastani. Õppija oskab läbi viia imiku arengut toetatavat teraapiat. 6 Lastemassaaži teoreetilised alused. Õpetuse eesmärk on õpetada massaažiruumile esitatud nõudeid, hügieeninõudeid, suhtlemist lastevanematega, teraapiatunni ülesehitust, anamneesi koostamist ja massaaži näidustusi ja vastunäidustusi. Õppija teab hügieeninõudeid massöörile ja massaažiruumile, oskab üles ehitada teraapiatundi vastavalt imiku vanusele ning koostada anamneesi. 7 Lastemassaaži praktiline teostus. Õpetuse eesmärk on lastemassaaži võtete õpetamine ja võimlemine massaaži toetuseks. Õppija oskab masseerida ja võimelda imikuga arvestades imiku vanust, arengut jmt. 8 Imiku ujutamise teoreetilised alused. Õpetamise eesmärk on anda teadmisi vee kasulikest teguritest laste arengule, ujutamise kasulikkusest imikule ning imiku arengut toetavatest tegevustest vees. Õppija oskab anda lastevanematele soovitusi ujutamiseks ning vajadusel oskab suunata imikut ujutama. 9 Laste vanuses 1-7. eluaastat testimine, massaaž ja võimlemine. Õpetamise eesmärk on õpetada 1-7-aastaste laste motoorsete oskuste testimist, anamneesi koostamist, massaaživõtteid ning lapse arengut toetavaid tegevusi. Õppija oskab hinnata 1-7.aastase lapse arengut, koostada anamneesi ning vastavalt sellele üles ehitada teraapia tundi. 10 Sagedamini esinevad lastehaigused. Õpetamise eesmärk on tutvustada sagedamini esinevaid lastehaigusi, millega võib massöör töös kokku puutuda: nakkushaigused, nahapatoloogia, neuroloogilised ja ortopeedilised haigused. Õppija oskab hinnata lapse tervist ning ostustada protseduuride tegemise võimalust haiguse ajal. Ta oskab kasutada massaaživõtteid ja harjutusi ravi toetuseks. Registreerimine läbi lingi: https://goo.gl/forms/2ExZpkGvq40gx3RJ3 4-päevase kursuse maksumus: 290+ km. Registreerimise järel saadetakse e-posti teel ettemaksuarve summas 50+km, mis jääb loobumisel tagastamatuks, ja mis tavajuhul arvutatakse maha viimase mooduli maksumusest. Lisainfo: tarkustekool@ gmail.com Täpsem info: tarkustekool.ee


text: Bioteq mikrokapslitega küüneõli (10 ml) | Chilli.ee Pakkumise lõpuni 195:05:49 Pakkumise lõpuni 75:05:49 Pakkumise lõpuni 27:05:49 Pakkumise lõpuni 03:05:49 Bioteq mikrokapslitega küüneõli (10 ml) Bioteq mikrokapslitega küüneõli niisutab ja taastab kuiva küünenahka ning tugevdab hapraid küüsi. Küüneõli sisaldab mikrokapsleid, mis taastavad küünenaha struktuuri, elimineerivad ketendava naha probleemi, annavad küünenahale terve väljanägemise ning on sügavalt niisutava toimega. Ei sisalda parabeene, DBP, kunstlikke värvaineid, sünteetilisi lõhnaaineid. Küüneõli sisaldab: Päevalilleõli - toidab ja niisutab küünenahka ning hoolitseb selle terve väljanägemise eest. Jojoobiõli - niisutab ja pehmendab küünenahka nign annab küüneplaadile terve läike. Argaaniaõli - taastab hapraid ja kahjustunud küüsi. Tugevdab, toidab ja kaitseb. Kasutamine: Kanna väike kogus toodet küünenahale ja masseeri. Kasuta regulaarselt või nii tihti kui vajalik.


imemine, peenis, cum suus, xxx, andmast, videod, tõmblev, kõri, titjob, cumshot tema suus, cum tema suu, lakub ball


b) kliimamuutuste leevendamisega seotud tegelikku, mõõdetavat ja pikaajalist kasu; ja


see, kahmama, striptiis, kirglik, kiusasid, meeleline, sukkpüksid, erootiline, aluspüksid, eemaldamine, tool, soolo masturbatsioon


text: ma ütlen ausalt, see on täielik lape, mis siin kuradi blogis toimub. aga samas pole mul ka midagi erilist kirjutadagi. ma ei viitsi iga kuradi päev seda joru ka ajada, et oi kui vastik mu töö on ja kuidas tahaks ikka lebos olla ülejäänud suve aga samas olen nii juut, et cashmoney youngmoney on vajalik või muidu ei tule hollandist ega muudest trippidest eriti midagi välja. aga räägiks nõnda palju, kui rääkida on. või noh, ei ole vist. nii, vaikselt piinlen siis marsruudil kodu-aegviidu-töö-aegviidu-töö-kodu-jnejne. aegviidu on samas tore. tulin just täna läbi suurpärase olümpia hõutelli sealt tagasi, eile sai ka esimesed rannavollepelad teha, mis sel suvel on ikka normaalselt unarusse jäänud. agaaa mängu sai ikka pika peale käima, mõnuga. vot seda tahaks terve suve. terve suve passida päikese käes peaaegu tulisel liival ning sukelduda palli järgi niiet veel järgmine päevgi on kõik kohad liiva ja muud jebedijeed täis. agaaaa cashmoney. ja tööst natuke veel midagi. ma vihkan asiaate nüüdsest. nad on kõige räpakamad tegelased üldse. ja tippide koha pealt ka täielikud juudid. õudne. jaaaaa veeel seda ka, et väike rootsi šopingujebedijee hüppab ka varsti ligi, 19-21 džulaai olen seilemas maal ja merel, ahoi, värdjad. perega lähme, aka, isa saadetakse kassuga kuhugi lõbustushuinjasse ära ning meie emaga kolistame poodides. fun fun fun. jaa nüüd tuleb kaluritepäeva intervjuu minuga.


text: Galerius (Imperator Caesar Caius Galerius Valerius Maximianus Augustus); sünninimi Maximinus; 255 – 5. mai 311) oli Vana-Rooma keiser 1. maist 305 kuni surmani. Kuulutas 311. aasta aprillis, veidi enne oma surma, kristluse praktiseerimise lubatuks Rooma keisririigi aladel. Lisanimed: Germanicus maximus (293), Gothicus maximus (293), Aegyptiacus maximus (294), Thebaicus maximus (294), Sarmaticus maximus (294), Persicus maximus (295?), Britannicus maximus (296?), Carpicus maximus (297?), Medicus maximus (298), Adiabenicus maximus (298). Loomulik surm. Vana-Rooma keisrid Sündinud 255 Surnud 311


text: «Praeguste plaanide kohaselt on kavas kasutusse võetavad elektrisõidukid suunata peaasjalikult mitte-operatiivsete tööülesannete täitmise juurde, kuna näiteks külma talveilmaga ei pruugi elektriauto kasutamine patrullmasinana kõige optimaalsem valik olla,» rääkis politsei- ja piirivalveameti (PPA) logistikabüroo juht Tauno Tuisk. «Samas oleme seisukohal, et iga elektrisõiduk annab politseile pisut tegevusruumi ja paindlikkust juurde.» Siseministeeriumi õigus- ja haldusosakonna juhataja kt Anu Neemelo kinnitas Postimehele, et PPAle on eraldatud 19 sõidukit, mille saab eeldatavasti kasutusele võtta juba enne suve. See, kui palju ja millist kasu elektriautode kasutamine politseile annab, sõltub Tuisu sõnul paljudest teguritest. Näiteks autode tehnilistest näitajatest ja vastupidavusest, vajaliku taristu olemasolust ja ka sellest, millist ülesannet need sõidukid täitma hakkavad. «Elektriautodel on teatavad kasutamispiirangud, mis tõstavad otstarbekuse küsimuse, näiteks on päevane kilometraaž sõltuvalt ilmastikust 50-100 kilomeetrit,» tõi Neemelo välja. «Elektriautode kasutamisefektiivsust pole politsei- ja piirivalveamet ega siseministeerium seni analüüsinud, kuid kvoodimüügitehingust saadud autod annavad selleks hea võimaluse, et kaaluda tulevikus juba suuremas mahus elektriautode kasutuselevõttu.» Kust need autod tulevad? «Sotsiaalministeerium jaotas CO2 kvooditehingu raames saadud 507 elektriautost sotsiaaltöötajatele 432 autot,» selgitas peaministri nõunik Anne Sulling. «Ülejäänud 75 autot on nüüd kavas jaotada teiste riigiasutuste vahel.» Ta lisas, et riigikantselei palus märtsikuus kõikidel ministeeriumidel esitada oma sooviavaldused, tingimusega, et autod peavad minema kasutusse avaliku teenuse osutamiseks. «Kokku avaldas soovi elektriautosid oma allasutuste igapäevatöös kasutusele võtta üheksa ministeeriumi ning sooviavaldusi laekus pea kaks korda enam, kui on jaotatavaid autosid,» kinnitas Sulling.


Kütusevaraste maffia astub kohtu ette(16) Riigiprokuratuur saatis kohtu ette 15-liikmelise jõugu, keda süüdistatakse kütuse transiiditorust suurtes kogustes kütuse varastamises ning rahapesus. Riigiprokuratuuri süüdistuse järgi varastas grupeering 2008. aasta oktoobrist kuni 2009. aasta veebruarini Maardus AS-ile Vopak E.O.S kuuluvast Trendgate terminali kütuse transiiditorust raskekütteõli ehk masuuti üle seitsme miljoni krooni väärtuses, kirjutab ERR Uudised. Süüdistuse kohaselt lõi 37-aastane Aleksandr püsiva ja selgelt jagatud ülesannetega grupeeringu, et varastada masuuti ning legaliseerida sellest saadavat tulu. Ühtlasi pidas Aleksandr kahe oma lähema abilisega nn ühiskassat, millest maksti "töötasu" jõuguliikmetele ning neid kuritegude toimepanemisel aidanud inimestele. Süüdistuse järgi puurisid kurjategijad masuuditorusse ava ja paigaldasid kraani, mille kaudu pumpasid masuudi enda käsutuses olevatesse paakautodesse. Varastatud kütust hoidis jõuk endale kuuluva aktsiaseltsi mahutis kuni võltsiti selle müümiseks vajalik dokumentatsioon. Uurimine tuvastas, et jõugul õnnestus nelja kuu jooksul suurtes kogustes kütust varastada 76 korda.


Pereliikmed Kui ELi kodanik töötab mõnes muus ELi liikmesriigis, siis on tema pereliikmetel sõltumata nende kodakondsusest samuti õigus elada ja töötada selles liikmesriigis. Lastel on õigus saada seal haridus. Õigus elada asjaomases liikmesriigis Haldusformaalsused: Õigus töötada Pereliikmed: - ei vaja töötamiseks tööluba isegi kui nad ei ole ELi kodanikud. - omavad õigust võrdsele kohtlemisele, seda ka seoses sotsiaalsete hüvede ning maksueelistega. Õigus haridusele Mõnes muus ELi liikmesriigis töötavate ELi kodanike lapsed: - omavad sõltumata oma kodakondsusest õigust saada haridust asjaomases riigis samadel alustel selle riigi kodanikega - peavad saama võrdse juurdepääsu õppetoetustele.


President Ilves osales Lennart Meri konverentsi avapaneelis(17) President Toomas Hendrik Ilves kõneles täna Lennart Meri konverentsi juhtmõttele pühendatud avapaneelis "Maailmakorra piirid" ("The Limits of Order"), keskendudes Euroopa ja Atlandi-ülesele julgeolekule ning ohtudele, millega seistakse silmitsi Venemaa tegevuse tõttu. Koos Eesti riigipeaga avasid kaheksanda välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva Lennart Meri konverentsi Poola parlamendi spiiker ja riigi kauaaegne välisminister Radosław Sikorski, Hispaania varasem välisminister Ana de Palacio ja Genfi Julgeolekupoliitika Keskuse direktor François Heisbourg, vahendas Presidendi kantselei. Homme peab president Ilves konverentsi kahekõne, kus tema vestluskaaslaseks internetivabaduse teemal on rahvusvahelise Interneti tehnilist haldust korraldava organisatsiooni ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) Euroopa asepresident Jean-Jacques Sahel, vestlust modereerib ajakirjanik ja mitmete raamatute autor Edward Lucas. Täna õhtul võõrustab president Ilves konverentsi külalisi õhtusöögil Tallinna Lennusadamas. Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse korraldatav Lennart Meri konverents on üks meie piirkonna olulisemaid välispoliitika- ja julgeolekuteemalisi rahvusvahelisi sündmusi igal aastal. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71321977