text: Ilves ehk harilik ilves ehk tava-ilves (Lynx lynx, ka Felis lynx) on kaslaste sugukonna ilvese (või kassi) perekonda kuuluv loomaliik. Ilvesed on keskmise suuruse ja pikkade jalgadega kaslased, kes võivad kaaluda kuni 30 kg. Nad on kiskjad, kelle põhiliseks saakloomaks on jänesed. Ilvesel on mitu alamliiki. Eestis elab neist euroopa ilves (Lynx lynx), kellel on siin Euroopa üks tihedaima asustusega asurkondi. Nimi Ilvese ladinakeelses nimes Lynx lynx viitab esimene Lynx perekonnale ning teine täpsustab, millise liigiga on tegemist. Eestis elunevat ilvese alamliiki nimetatakse Lynx lynx lynx. Osa uurijaid ("Loomade elu") arvab ilvese kassi (Felis) perekonda. Sel juhul on ilvese nimi Felis lynx (alamliik vastavalt Felis lynx lynx). Taksonoomia Liigi piiritlemine on vaieldav. Ilvese perekonnas eristatakse ilvesest ehk euraasia ilvesest (Lynx lynx ehk Lynx borealis), kanada ilvest, ibeeria ehk hispaania ilvest (Lynx pardinus) ja punailvest (Lynx rufus), kuid kõiki neid vaadeldakse mõnikord ka ilvese alamliikidena. Euraasia ilvese alamliigid: euroopa ilves (Lynx lynx lynx, (Skandinaavia, Kesk- ja Ida-Euroopa, Lääne-Siber) turkestani ilves (Lynx lynx isabellinus) jakuudi ilves (Lynx lynx wrangeli) amuuri ilves (Lynx lynx stroganovi) baikali ilves (Lynx lynx kozlovi) altai ilves (Lynx lynx wardi) kaukaasia ilves (Lynx lynx dinniki) karpaadi ilves (Lynx lynx carpathicus) sardiinia ilves (Lynx lynx sardiniae, välja surnud) Nad on pealtnäha sarnased, ainult spetsialistid ja suured ilvesesõbrad oskavad neil vahet teha. Kui ei ole teisiti öeldud, on artiklis juttu euroopa ilvesest, sest see on Eestis elav ilvese alamliik ning teda nimetatakse ka lihtsalt ilveseks. Levila Ilvese levila saarekesed asuvad Itaalia, Austria, Šveitsi ja Tšehhi mägimetsades, Balkanil (Horvaatias, Bosnias, Sloveenias, Serbias ning Põhja-Makedoonias), samuti Slovakkia, Ukraina ja Rumeenia Karpaatides, Poola Białowieżas ja Valgevene Beloveżas. Mujal Valgevenes ja Leedus on taas ainult ilvese levila saarekesed. Päris-levila algab Põhja-Läti ja Lõuna-Rootsi laiuskraadidel ning sealt põhja poole kuni Koola poolsaare ja Lapi tundrani elab ilveseid peaaegu igal pool. Veel 1950-ndate lõpus polnud Eesti saartel ilveseid, kuid nüüdseks on. Ilveste loomuliku levimise näiteks on Kamtšatka poolsaar, kus nähti esimest ilvest 1939 ning aastatel 1953–1955 elas neid juba kogu poolsaarel. Venemaal hakati jahti ilvestele piirama alles 1980-ndatel ning kohati on ilves seal võetud kaitse alla. Aasias elab euraasia ilves Kaukaasias ning Venemaal kuni Sahhalini, Kamtšatka, Hiina ja Mongooliani välja. Ilvesed elavad ka Väike-, Kesk- ja Sise-Aasias. Välimus Euraasia ilves on ilvestest kõige suurem. Eriti suured ilvesed elavad Ida-Siberis. Ilves kaalub kuni 30 kg. Täiskasvanud isane loom kaalub keskmiselt 21 kg, emane 18 kg. Ilves on kuni 110 cm pikk. Mida põhja pool ilves elab, seda suuremaks ta kasvab. Näiteks Lapimaa ilvesed on Eesti ilvestest suuremad. Erinevus on eriti märgatav talvel, kui ilvestel on seljas talvekasukas. Ilvese õlakõrgus on 60–75 cm. Saba on lühike, 15–23, kõige rohkem 31 cm. Saba pikkus on ilvesele eluliselt tähtis. Võib-olla takistaks pikk saba ilvesel jäneste jahtimist, sest jänesed nagu ahmidki ületavad kõrgeid hangesid paremini kui ilvesed. Sellepärast jahivad ilvesed sügava lumega pigem sõralisi kui jäneseid. Kõige suurem Eestis püütud isane olevat kaalunud 40 kilo tavalise 25–35 kilo asemel. Läti rekord on 44 kg, Siberis on leitud ka kuni 50 kg kaalunud ilveseid. Kehaehitus Euraasia ilvesel on silmatorkavalt pikad jalad. Esikäpad on tagakäppadest suuremad. Päkad on laiad ja karvased, mistõttu saab ilves kõndida kohevas lumes. Igale käpa ruutsentimeetrile rõhub isegi suure isase puhul ainult 40 grammi. Talvel on käpaalune karvkate väga tihe. Ilvesel on 18 küünist: kummalgi tagakäpal 4 ja esikäpal 5 küünega varustatud varvast. Küüned on ilvesel enamasti sisse tõmmatud. Ilvestel on ülihea kuulmine. Selle tagavad neile kõrvatutid, mis on keskmiselt 2 cm, talvel kuni 4 cm pikad. Kõrvatutid on musta värvi ja silmatorkavad. Haistmismeel on kaslastel nõrk ja nägemine (vähemalt lähedale) pole kaugeltki täiuslik. Värv ja muster Euraasia ilvese karvkate on hallikas. Pigment on roostevärvist kollakani. Punakaid tähnilisi ilveseid leidub kõige sagedamini Lõuna-Euroopas, Väike-Aasias ja Kaukaasias. Karvkattel on kolm põhimustrit: valdavalt tähniline, valdavalt triibuline ja ühtlane. Praegused Lääne-Euroopas reintrodutseeritud ilvesed, kes pärinevad põhiliselt Karpaatidest, on valdavalt täpilised ja triibulised. Kunagistes Alpide populatsioonis domineerisid ühtlase karvkattega ja väiksemad isendid. Ilvese sabaots on must. Eluiga Loomaaias elab ilves 20–25aastaseks, looduses keskmiselt kümneaastaseks, harva ka 14–17aastaseks. Toitumine Toidusedel Eestis murrab ilves toiduks peamiselt valgejäneseid ja metskitsi, sobivad ka närilised, linnud ja teised kiskjad, näiteks kährikud ja rebased. Talvel eelistavad ilvesed jahtida sõralisi. Inimest ründab ilves üksnes haavatuna. Ilvesed nagu ka teised kiskjad ei püüa terveid tugevaid loomi. Euraasia ilvese toidusedelis moodustavad jänesed kolmandiku, metskitsed ligi poole. Jäneste epideemiad ja arvukuse kõikumine toovad ilveseperre nälja. Nii võib ilveste arvukus samuti väheneda, koguni 10 korda, nagu selgus uuringust, mis tehti Uuralis. Euraasia ilvese põhitoit on siiski väikesed sõralised, eriti metskits, mägikits ja muskushirv. Väiksemaid saakloomi kütib ta ainult siis, kui suuremaid napib. Ilves murrab Eestis keskmiselt 5,4 metskitse kuus ja 65 kitse aastas. Seoses metskitsede arvu vähenemisega on ilvesed hakanud murdma kopraid. Konkurents teiste liikidega Toitumise osas on ilvesele suurim konkurent hunt. Hundi levila on ilvese omast suurem ja ühtlasem. Kus elab palju hunte, seal on ilveseid vähe. Skandinaavias hunte ei ole, välja arvatud väikesed saarekesed Kesk-Rootsis ja Ida-Soomes, kuid seal puuduvad ka metskitsed, kes on ilveste põhitoit, ja ilvesed peavad leppima jänestega. Rootsis on metskitsi ja seega ka ilveseid rohkem kui Soomes. Kaukaasia ilvesed toituvad nii mets- kui ka kaljukitsest, Altai ja Kaug-Ida ilvesed enamasti kabargaast. Vahel murravad ilveseid ahmid ehk kaljukassid, keda Eestis ei leidu, ja hundid. Maadel, kus kattuvad erinevate kaslaste levilad, on konkurents: puuma ja tiiger murravad ilvese, ilves omakorda metskassi. Jahipidamisviis Ilves ärkab tavaliselt üks tund enne pimedaks minemist ja läheb jahile. Kui jaht õnnestub kohe, puhkab ilves hommikuni ja läheb taas jahile või jalutuskäigule mööda oma valdusi, mõned aga heidavad magama alles tund enne päikesetõusu. Ilvesed eelistavad käia alati mööda samu radu ja jahtida kindlal alal. Kuigi ilves on hea ronija, varitseb ta saaki maapinnal. Öeldakse, et ilves on parim hirvearst. Kui hunti nimetatakse metsasanitariks, siis ilves on tema kõrval halastajaõde. Ilvesed võivad rahulikult nälgida kaks päeva nädalas, kuid mitte üle selle. Nälga suremine ei ole talvel kuigi harv nähtus. Talve jooksul vajab üks ilves ellujäämiseks 80 jänest. Normiks võib pidada ka ühte jänest 4 päeva jooksul, sest üle poole jänesest ilves tavaliselt korraga ära süüa ei jõua. Perele kulub üks jänes või pool hirve päevas. Täiskasvanud ilves sööb 1–2 korda päevas 0,5–1 kilo korraga, on registreeritud ka üksikud 1,5–2,3 kilo söömise rekordjuhtumid. Keskmiselt süüakse 20-kilone saakloom ära umbes 60 tunniga. Ilves püüab oma saagi kätte saada mõne otsustava hüppega; kui see ei õnnestu, siis ta saaklooma jälitama ei hakka. 5–15 meetrit on maa, kus ilvese rünnak võib kanda vilja, lumisel ajal veelgi vähem. Lumes olevat hiirt või lindu tabab ta aga eksimatult – ilves võib hüpata kuni 7 meetri ja sukeldub saagi järgi lumme. 120 meetrit on kõige pikem maa, mida nähti ühte suurt ja ilmselt väga näljast ilvest kunagi hüpetega ületamas, ent saak lipsas minema. Üle 20 meetri ilves tavaliselt saaki ei jälita. Elupaik ja elulaad Ilvestele meeldivad tihedad kuusikud, sest kevaditi aitavad kuuseokkad vabaneda talvekarvadest. Pesa teeb ta maha tihnikusse. Talvel meeldivad ilvestele männikud, sest sinna kogunevad metskitsekarjad. Ilvestele sobivad veel haavikud-kaasikud ja kaljumaastikud. Ilvesed vallutavad 2000-meetriseid mägesid, kuid kivised mägismaad neile siiski elamiseks ei sobi. Erandina on ilvest kohatud metsatus Dagestanis, kus ta punailvese kombel rahuldub põõsastega. Ilveseid elab ka peaaegu ilma metsadeta Pamiiris ja Himaalaja alpiluhtadel. Enamasti hoiab ilves metsa ligi. Seal, kus vanemad metsad segunevad noorendike ja raiesmikega ning kus on oja, jõgi, mõned rabalaigud või isegi üleujutatavad orud, võib olla ilvese elukoht. Igal isailvesel on sõltuvalt vanusest ja saakloomade arvukusest keskmiselt 100–200, harvem 300 ruutkilomeetri suurune või veelgi suurem eluala, Eestis kuni 100 km2. Iga isase territooriumil elab mitu emast. Kuigi ühel isasel on mitu "naist", võtab isailves poegade kasvatamisest osa, õpetab, hooldab ja toidab neid vahel. Ilvesepojad jäävad ema juurde mitmeks aastaks, lahku minnakse vaid toidunappuse pärast. Alguses noorilveste ja vanemate jahialad kattuvad. Suguküpseks saavad emased ligi kaheaastaselt (22 kuu vanuselt), isased aga alles kahe ja poole aasta ehk 30 kuu vanuselt. Pulmadest võetakse osa varemgi, kuid pereloomiseks ollakse veel liiga noored ja pojad on sageli eluvõimetud. Pesapaigana eelistab ilves kõrvalisi ja raskesti ligipääsetavaid tuulemurde ja tihnikuid. Kodu ehitamisega ilves palju vaeva ei näe, pesa on lihtsalt sambla ja rohuga vooderdatud lohk. Ilvesel sünnib 2,5 kuud pärast "pulmi" tavaliselt 1–3 poega, mõnikord võib neid olla ka 5. Ema imetab poegi 2–4 kuud, siis hakkab neile õpetama lihasöömist. Emailves lõpetab imetamise, kui pojad on umbes pooleaastased. Vastsündinud ilvesepojad kaaluvad 195–210 (harvem kuni 400) grammi ja on pimedad. Neil ei ole veel ilveste kõige märgatavamat tunnust – kõrvatutte; need muutuvad märgatavaks 40. elupäevaks ja arenevad täiesti välja alles 20. elukuuks. Ilvesepoegade kuulmekäigud on algul suletud kilega. Nägijaks saavad nad 12. päeval. Kahe nädala vanuselt hakkavad tulema piimahambad. See lõpeb kolmekuuselt ja viiekuuselt hakkavad tulema püsihambad. Ilvesepojad vajavad ema pidevat hoolt kuni 10 esimest elukuud. Alles poolteiseaastaselt on nad umbes sama suured kui täiskasvanud ilves ja kaaluvad kuni 15 kilo. Noortele ilvestele tuleb kasuks, kui nad saavad olla oma ema lähedal (ema valdustes), kuni nad on aasta ja 9–10 kuu vanused. Nii nad võimalust mööda ka teevad ja alles siis, kui on õppinud kõike vajalikku ning saavutanud rahuldava füüsilise vormi, alustavad nad iseseisvat elu. Uued pojad sünnivad emasele tavaliselt siis, kui eelmised pojad on kaheaastased. Juhul, kui pojad hukkuvad varem, paaritub ema kohe uuesti. Reeglina poegivad emased üle aasta või kui see juhtub tihedamini, siis ei jäta nad erinevalt kodukassidest oma eelmisi poegi saatuse hooleks. Ilves on kõige aktiivsem õhtuti ja hommikuti ning ta puhkab peamiselt keskpäeva ja kesköö paiku. Haigused Eestis maha lastud ilvestel avastatakse kõige sagedamini sügelislestadest Sarcoptes ja soolenugilistest põhjustatud haigusi. Keeritsuss avastatakse 20–40% jahitud ilvestest. Marutaud on äärmiselt haruldane: 1998 registreeriti 2, 1999 1 ja 2000. aastal 1 marutaudis ilves (teiste loomade seas esines keskmiselt 130 marutaudijuhtu). Isegi marutaudirohkel 2002/2003. aasta talvel ei olnud marutaudi haigestunud rohkem kui 2 (teise ametkonna andmetel 3) ilvest. Ärasöödud rebased nakatavad ilveseid vahel marutõppe ja trihhinelloosi. Alamliigid Euroopa ilves European lynx = North-European Lynx. Inimene on ilvesed välja tõrjunud enamikust põliselupaikadest kogu Euroopas. Inglismaal on ilvestest alles ainult viis sajandit vanu joonistusi. Euroopa on enamasti metsavaba ja seega ilvestest tühi. Eksperdid arvavad, et kogu Euroopas elab ligi 7000 ilvest. Isase euroopa ilvese kehapikkuse ülemiseks piiriks peetakse 130 cm, tavalisem mõõt on 100–110 cm. Emased ilvesed kaaluvad 12–25 kilo ja on 65–105 cm pikad. Euroopa ilves suudab teha kuni 3,5 m, juttude põhjal koguni 4–6 m pikkusi hüppeid. Turkestani ilves Lynx lynx isabellinus Blyth = Turkestan lynx. Turkestani ilves elab Kesk-Aasias ning alal Kashmirist Mongooliani ja on kantud punasesse raamatusse. Jakuudi ilves Idasiberi ilves = Siberian lynx. Jakuudi ilves on ilvese alamliikide seast suurim ning haruldasim tuhkhalli-sinaka talvekasukaga ilves. Karpaadi ilves Karpaadi ilves elab Karpaatides, Alpides ja Kreekas. Kaukaasia ilves Kaukaasia ilves elab Türgis ja Iraanis. Euraasia ilveste seas on ta kõige väiksem. Altai ilves Kaugida ilves Felis lynx neglectus = Lynx lynx neglectus. Võimalik, et kaugida ilves, kes elab ka Hiinas, on sama mis amuuri ilves. Amuuri ilves Baikali ilves Baikali ilvest nimetatakse veel lõunasiberi ilveseks, kuigi ta elab ka Kesk-Siberis. Sardiinia ilves Samahästi kui hävitatud sardiinia ilves asustas Itaaliat, Sardiiniat ja Sitsiiliat. Ilvesed Eestis Eestis elab euroopa ilves. Nad on ikka veel laialt levinud, sellal kui nende suguvendi Põhja-Ameerikas hävitatakse ilma piiranguteta ligi 70 000 ilvest aastas. Eesti on ilvese koduks olnud viimased 8000 aastat. Sarnaselt karuga langes 20. sajandi esimesel poolel ka ilvese arvukus, küündides sõjaeelsel ajal napi poolesaja isendini. Praegu elab Eestis ligi tuhatkond isendit. Eesti metsades ringi luusivad ilvesed on Euroopas elavate liigikaaslastega võrreldes kogukamad. Eestis lastud ilveste koljudest ja nahkadest on suur osa tunnistatud jahitrofeedena kuldmedali vääriliseks. Ka maailmarekord sellel alal kuulub Eestile. Meie ilveste gigantsust saab seletada seaduspäraga, et mida rohkem põhja pool loom elab, seda suuremaks ta kasvab. Ilves on Tallinna Loomaaia vapiloom. 2017. aasta septembris avaldas Omniva Eesti fauna postmarkide sarja kuuluva ilvest kujutava postmargi, mille kujundas Eesti kunstnik Indrek Ilves. Postmargi väärtuseks on 0,65 eurot. Ilveste küttimine Ilves on Euroopas kaitstav liik. Eestis on Euroopa üks tihedaima asustusega ilvese asurkond ja meil elab umbes 1000 ilvest. Kohalikus keskkonnastrateegias on kirjas, et Eesti asurkonna suurus võiks olla 400 looma. Aastas lastakse Eestis sadakond ilvest. Eesti jõudis Euroopa Liiduga 10. detsembril 2002 kokkuleppele, et võib jätkata nii ilveste kui ka karude küttimist. Eesti saab ainsa Euroopa Liidu liikmesriigina erandi loa ilveste küttimiseks. Kui selgub, et viie aasta möödudes on ilveste arv vähenenud, siis toimub Euroopa Liidu nõukogus uus hääletus. Läti seda erandit ei taotlenud, kuid lubab sellegipoolest ilveseid küttida. Ilvese laskmise lube anti 2009/2010. jahihooajal kogu Eesti peale välja 210 (teistel andmetel 190), kuid kätte saadi vaid 180 ilvest. Vaata ka Illu Viited Välislingid Rainer Kerge: Kuu loom – ilves Eesti Loodus Looduseomnibuss.ee Poolakad panevad Eesti ilvestele suuri lootusi, Postimees, 22.11.2010 Endoparasites of the Eurasian lynx (Lynx lynx) in Finland Free-ranging Eurasian lynx (Lynx lynx) as host of Toxoplasma gondii in Finland Molecular identification of Taenia spp. in the Eurasian lynx (Lynx lynx) from Finland (a putative new species of Taenia found in Eurasian lynx) Eesti imetajad Ilves


source: CulturaX

text: Piiblite trompetid (Rosh Hashanah) kristlaste jaoks Mis on trummide pidu? Miks Rosh Hashanahit nimetatakse piimapüha pühaks Rosh Hashanahit või juudi uut aastat nimetatakse piimapüha kirikutesse, sest see algab juudi suurte pühadepäevade ja kümme meeleparanduse päeva (või aujärvipäevade), kus puhutakse ramavarre , shofar , kutsudes Jumala rahvast kokku kahetseda nende pattudest. Rosh Hashanahi sünagoogiteenuste ajal kõlab trompet tavaliselt 100 märket. Rosh Hashanah on Iisraeli tsivilisatsiooni aasta algus. See on püha hinge otsimine, andestus, meeleparandus ja Jumala kohtuotsuse mäletamine, samuti rõõmsa pidu pidamise päev, oodates Jumala headust ja halastust uuel aastal. Tähelepaneku aeg Rosh Hashanahit tähistatakse Tishri kuu heebrea kuu esimesel päeval (september või oktoober). See Piiblitöö kalender pakub Rosh Hashanahi tegelikke kuupäevi. Pühakirja viide trompetide pühale Trompetite pühade pidamine on kirjas Leevi 23: 23-25 Vanas Testamendi raamatus ja ka numbrite 29: 1-6 keeles. Trompetite pidu algab Rosh Hashanahiga. Pidustused jätkuvad kümme päeva meeleparanduses , kulmineerudes Yom Kippuril või lepituspäeval . Püha Püha Päevade viimasel päeval kinnitab juudi traditsioon, et Jumal avab Eluraamatu ja uurib iga inimese, kelle nime on ta seal kirjutanud, sõnad, teod ja mõtted. Kui inimese heited teosed ületavad või ületavad oma patune tegusid, jääb tema nimi raamatusse veel üheks aastaks. Seega Rosh Hashanah ja kümme meeleparanduse päeva annavad Jumala rahvale võimaluse mõtiskleda oma elu, pöörduda pattu ja teha häid asju. Need tavad on mõeldud neile soodsama võimaluse saamiseks, et nende nimed jääksid eluvormini veel üheks aastaks. Jeesus ja Rosh Hashanah Rosh Hashanahit nimetatakse kohtuotsuse päevaks. Lõppotsusega, millest räägitakse Revelation 20:15, me lugesime, et "igaüks, kelle nime ei leitud elusraamatust, visati välja tulejärve." Ilmutuse raamat ütleb meile, et Eluraamat kuulub Talle, Jeesusesse Kristusesse (Ilmutuse 21:27). Apostlik Paulus väitis, et tema kaaslastest misjonäride kaaslaste nimed olid "Elu Raamatus". (Philippians 4: 3) Jeesus ütles Johannese 5: 26-29, et Isa oli andnud talle õiguse kohtunikule kõik. "Sest nõnda nagu Isa elab iseeneses, on Ta andnud Poja ka elule iseendasse ja on andnud talle õiguse kohut mõista, sest Ta on Inimese Poeg. Ärge imestage seda ühe tunni pärast on tulemas, kui kõik, kes haual on, kuulavad tema häält ja tulevad välja, need, kes on teinud head elu ülestõusmiseks ja need, kes on teinud paha kohtuotsuse ülestõusmiseks. " ( ESV ) Teine Timoteos 4: 1 ütleb, et Jeesus kohtub elavate ja surnutega. Ja Jeesus ütles oma järgijatele Johannese 5:24: "Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes iganes, kes minu sõna kuuleb, usub, et see, kes minu on saatnud, on igavene elu. Ta ei jõua kohtuotsuseni, vaid on surmast elusse üle kandnud." (ESV) Tulevikus, kui Kristus naaseb oma teise tulemisega, kostab trompet: Vaadake! Ma ütlen sulle saladuse. Me ei saa kõik magada, kuid me kõik muutume silmapilkselt, viimasel trompet. Sest trompe hääletab ja surnud tõusevad hävimatuks ja meid muudetakse. (1 Korintose 15: 51-52, ESV) Sest Issand ise langeb taevast käsikäsaga, peapihitaja häälega ja Jumala trombi häälega. Ja surnud Kristuses tõusevad esimesena. Siis meie, kes on elus, kes on jäänud, haaratakse koos nendega pilvedes, et nad kohtuksid Issandaga õhus, nii et me jääme alati Issanda juurde. (1 Tessaloonike 4: 16-17, ESV) In Lk 10:20, viitas Jeesus eluraamale, kui ta ütles 70 jüngritele rõõmu, sest "teie nimed on kirjutatud taevas." Kui usklik tunnistab Kristust ja tema ohverdust ja lepitust patu eest , saab Jeesus Trummide Pühade täitmiseks. Veel Faktid Rosh Hashanahist Juudi uusaasta on pidulikum kui teie tüüpiline uusaasta pidustused. Juudid on käskinud Rosh Hashanah'ile kuulutama ramavarju, välja arvatud juhul, kui see langeb hingamispäeval, ja siis šofar pole puhutud. Õigeusu juudid osalevad Rosh Hashanahi esimesel pärastlõunal tseremoonial, mida nimetatakse Tashlichiks . Selle "teenistuse" väljalülitamise ajal kõnnivad nad voolava veega ja ütlevad palve Micah 7: 18-20, mis sümboolselt valivad oma patud vees. Rosh Hashanah, kes on sümboliseerinud Jumala sätteid ja lootust tuleva uue aasta magususele, pakutakse traditsioonilisel ürghallaha leiva ja õunalõikeliste meega pakutavate õhtusöödavarude serveerimisel. L'Shanah Tovah Tikatevu , mis tähendab, et "võite teid kirjutada [aasta eluraamatusse] hea aasta", on tüüpiline juudi uusaasta sõnum, mis on leitud õnnitluskaartidel või lühendatud kujul Shanah Tovah , mis tähendab "hea aasta. "


(4) Sisekonkursi korral tehakse konkursikuulutus teatavaks linnavalitsuse sisese infovahetuskanali kaudu.


source: fineweb

text: Märkasime, et kasutad brauseri Internet Explorer vanemat versiooni. Käesolev veebisait on optimeeritud kasutamiseks Internet Explorer 9 või uuema versiooniga. Võiksid kaaluda oma brauseri uuendamist, et saaksid kasutada veebisaidi kõiki funktsioone. Internet Exploreri uuema versiooni allalaadimiseks külasta Microsofti veebisaiti http://www.microsoft.com. Teave vabatahtliku tegevuse võimaluste kohta Teave töökohtade, ettevõtluse, praktika ja tööpuhkuse kohta Õppimis- ja koolitusvõimalused Euroopas Ütle oma arvamus poliitika ja ühiskonna kohta ning osale struktuurses dialoogis Kunst ja meelelahutus, teadus ning innovatsioon sinu käeulatuses Kõik tervise, heaolu ja spordi kohta Õigused ning teenused, et tunda end kindalt ja turvaliselt Avasta maailma väljaspool Euroopat Praktiline teave Euroopas reisimiseks Õpi töötades The EESC is an advisory body that gives Europe's civil society organisations the chance to express their views at European level, including employers, trade unions, farmers' associations, consumers. Long-term traineeships offered by the EESC last for five months and are arranged twice a year: from 16 February to 15 July (spring in-service training period) and from 16 September to 15 February (autumn in-service training period). In order to apply, you should: Application deadlines Please note that applications are submitted by using the on-line application form. Good luck with your application!


Foorumilaud advokaadibürooga TRINITI • Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liit Foorumilaud advokaadibürooga TRINITI 4. märts kell 18:00 - 20:00 « EÕÜL ja Advokaadibüroo COBALT ,,Karjäär advokaadielus” EÕÜL & TGS BALTIC: Las nad lihtsalt maksavad – EL õiguse tung suuremate rahaliste karistuste poole » Hea õigustudeng! Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liit ja advokaadibüroo TRINITI kutsuvad teid foorumilauale. Advokaadibüroo TRINITI vandeadvokaat Villu Otsmann ja jurist Maarja Lehemets tulevad rääkima tudengitele advokaaditööst. Kui Sind huvitab, millised on olnud nende kogemused ning suurimad elulised väljakutsed õigusvaldkonnas, siis tule kohale, kuula ja saa teadmisi juurde! Oodatud on kõik, kes soovivad rohkem teada advokaaditöö väljakutsetest. Ülevaate annavad õigusvaldkonna tipptegijad! Arutletakse eluliste juhtumite üle advokaadielust ning jagatakse nõuandeid advokaaditööks vajalike oskuste kohta. Samuti tutvustatakse TRINITI äsja välja kuulutatud praktikakonkurssi. Loomulikult ei puudu ürituselt silmaringi avardav diskussioon ning maitsvad suupisted ja vein. 4. märts, kell 18.00 Zalong, Ülikooli 5 (0 korrus) Üritus on tasuta, kuid vajalik on registreerimine (vt link all pool)! Kui selgub, et sa siiski üritusel osaleda ei saa, siis anna sellest palun teada aadressil: eouliit@gmail.com Advokaadibüroo TRINTI http://zalong.ee/ Copyright © 2019 Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liit Perekonnnanimi* Nõustun jagama oma isikuandmeid Eesti Õigusteaduse Üliõpilaste Liiduga, kes isikuandmete töötlejana kasutab registreerunute meiliaadresse eesoleva ürituse kohta operatiivse informatsiooni jagamiseks. Neid isikuandmeid ei edastata kolmandatele isikutele.*


text: Laadib Valige keel, mida eelistate. Veebileht on saadaval eesti keeles ja 41 teises keeles. Eestis olevad külastajad kasutavad enim neid keeli Kõik keeled Laadib Beverly Hills Plaza Hotel 10300 Wilshire Boulevard, Westwood, Los Angeles, CA 90024 – Näita kaarti Saage kohene kinnitus koos TASUTA tühistamisega enamike tubade puhul! Viimane broneering sellesse hotelli tehti 22. aug, kell 00.59, Ameerika Ühendriikidest. 6 põhjust, et valida Beverly Hills Plaza Hotel Madalad hinnad Ei mingit broneeringutasu • Säästa raha! Parima hinna garantii – hindade nägemiseks sisestage kuupäevad! 453 majutusasutust sihtkohas Los Angeles Sealhulgas hotellid, apartemendid, villad ja palju muud. Oma broneeringute haldamine internetis 357 ehtsat arvustust Me räägime teie keelt Majutusasutuses Beverly Hills Plaza Hotel kõneldavad keeled: inglise Broneerimine on turvaline Broneeringu tegemise ajal kaitseme teie andmeid turvalist ühendust kasutades. Õueala Välibassein, Aed Tegevused Golfirada (maksimaalselt 3 km kaugusel), Spordisaal, Massaaž, Mullivann Toit ja jook Restoran, Baar Internet Traadiga internet on saadaval mõningates hotellitubades ja maksab USD 10 24 tunni eest. Parkimine Privaatne parkimine on võimalik kohapeal (eelnev broneerimine ei ole vajalik). Maksumus on USD 28 parkimiskoha kohta päevas. Teenused Toateenindus, Autorent, Ööpäevaringne vastuvõtt, Turismiinfopunkt , Piletite müügipunkt, Pagasihoid, Pangaautomaat kohapeal, Concierge-teenus, Pesumaja, Keemiline puhastus, Koosolekuruum/banketisaal, Ärikeskus, Faks/Paljundusmasin, Suveniiri-/kingitustepood Üldine Ajalehed, Seif, Toad mittesuitsetajatele, Toad/vahendid erivajadustega külalistele, Peretoad, Lift, Küte, Kogu majutusasutus mõeldud mittesuitsetajatele, Suitsetamiseks ettenähtud kohad Sisseregistreerimine Alates kella 15.00 Väljaregistreerimine Kuni kella 12.00 Tühistamine/ Hotellid, mida olen seni vaadanud KKK Located along Los Angeles’s Sunset Boulevard, this modern hotel is just a 6-minute drive from Jackie Robinson Stadium. It features an on-site restaurant, a spa, and rooms with free Wi-Fi. Keskmine hinne 394 arvustuse põhjal Väga hea - 8,4/10 Just half a mile from shopping and dining on Rodeo Drive, this Beverly Hills boutique hotel features modern Eastern-inspired décor and free Wi-Fi. A restaurant and bar is located on site. Keskmine hinne 257 arvustuse põhjal Ülihea - 8,7/10 This Los Angeles hotel is less than 1 mile from shopping at Rodeo Drive and the Museum of Tolerance. It features an outdoor pool and spacious rooms with a 42-inch flat-screen TV. Keskmine hinne 162 arvustuse põhjal Keskmine hinne - 6,9/10 Boasting an outdoor infinity pool, this hotel is a short walk from 20th Century Fox Studios and is less than 1.5 miles from Rodeo Drive. All spacious rooms offer a private terrace with city views. Keskmine hinne 493 arvustuse põhjal Väga hea - 8/10 Oleme pidanud läbirääkimisi tuhandete hotellidega, et saada vaid nende parimaid pakkumisi. Me nimetame neid salapakkumisteks ning need on saadaval vaid piiratud aja jooksul. Saate neid pakkumisi tasuta, kui registreerute meie uudiskirja lugejaks. Saate isegi valida oma lemmiksihtkohad ning seejärel saada pakkumisi nendesse sihtkohtadesse. Sisestage oma e-posti aadress ning alustage kohe! Saadame teile otsekohe lingi meie pakkumisotsija juurde. Muretsemiseks pole põhjust! Teie e-posti aadress on meiega heades kätes. Me ei jaga teie isiklikke andmeid mitte kunagi kellegi teisega ning teil on võimalik iga hetk uudiskirjadest loobuda.


text: Jõhvi Balletifestival |Telefon:||(+372) 334 2000| |Koduleht:||http://www.concert.ee/johvi| |E-post:||email@example.com| Rahvusvahelise Jõhvi Balletifestivali eesmärgiks on tutvustada tantsuhuvilistele klassikalise tantsu põnevat maailma, arendada Eesti balletiharidust, luua uusi võimalusi koostööks ning hoida Ida-Virumaa kultuurielus rahvusvahelisel tasemel, pikema perspektiiviga ning laiema kõlapinnaga kultuurifestival. Läbi klassikalise tantsu soovime elavdada ja arendada Ida-Virumaa kultuurielu suunas, mis võiks olla siduvaks sillaks eesti ja vene kogukonna, samuti Ida ja Lääne tantsukoolkondade jaoks. Jõhvi Balletifestivalil peaesineja on Balletto di Milano.


DJ-ankeet: Harl:Etno – Elektroonilise Pärimusmuusika Festivali eri — Müürileht DJ-ankeet: Harl:Etno – Elektroonilise Pärimusmuusika Festivali eri Viljandi folk laseb end veel oodata, aga ehk aitab ärevalt kalendrit seiravate ja murumütsidelt tolmu pühkivate fännide ootust leevendada pisut 16. aprill, mil Viljandi Pärimusmuusika Aidas toimub teist korda Elektroonilise Pärimusmuusika Festival. Moodne tehnoloogia kohtub traditsioonidega ning muusikat lubatakse ambientsetest helirännakutest kuni biidise-bassise tantsumuusikani nii laivis (Uus Energia, pUULUUp, Lauri Täht + Karoliina Kreintaal) kui ka DJde vahendusel (Aroop Roy, Raul Saaremets, Heidy Purga, Harl:Etno). Lisaks muusikale pakub festival ka teemakohaseid loenguid, õpitubasid, valgusinstallatsioone ja visuaalset programmi. Näiteks saab loeng/DJ-setis tutvuda Vaiko Epliku kümne lemmikuga pärimusmuusikaplaatide hulgast, DJ MÖLS korraldab miksimise töötuba ning Tartu Aparaaditehase eksperimentaaltootmise osakond aitab huvilistel ehitada rütmimasinaid. Sündmuse valguses palusime DJ-ankeedi täita ja miksteibi valmistada festivalil üles astuval Harlet Orasmaal ehk Harl:Etnol. Debüüt: Omal ajal Viljandi Kultuuriakadeemia üliõpilasesinduses kooli pidusid orgunnides. Olime vist õppeaasta viimast mürglit korraldamas, kui kogu aasta eelarve oli otsa saanud. Seega otsustamise bändide ja DJde tellimisel asemel esinduse liikmetega ise pulti astuda. Mäletan, et peale oma setti sain kohe kaks keika pakkumist ja nii see läks. Muusikas oluline: Sügavus, mitte ainult n-ö elektroonilise muusika mõistes deep, vaid ka kaasahaaravate pillidega mängitud tantsulugude juures tekkiv ausus ja siirus, mida mina pean enda jaoks muusika sügavuseks. Mida usutavam, seda sügavamale muusika looja sisse ma näen. Muusikas ebaoluline: Pealiskaudsus ja liiga lihtne lähenemine. Pean siinjuures silmas sellist „ahtulihealuguküll” suhtumist jne. Samuti olen enda jaoks avastanud, et üsna raske on mul süveneda lüürikasse ja selle rolli muusikas. Suhtun paljuski vokaali kui instrumenti. Mida mängin: Peamiselt maailmamuusikat – erinevate piirkondade pärimusmuusikast mõjutatud loomingut. Hea meelega võtan setti ka vähe diibima house’i või techno. Meeldiv on ka vana kooli räppi mängida. Eredamad mängumälestused: Kindlasti Viljandi Pärimusmuusika Festivali mängud. See siiras rõõm muusikast, mida see publik suudab genereerida, on alati andnud energia mitmeks päevaks. Lugu, mida mängiksin oma parima sõbra pulmas: Indrek Kalda „Lendab aeg” Koht, kus tahaksin kindlasti mängida: Eriti lahe oleks ikka maru suurel folgifestivalil mängida. Kuskil ööklubis, kuhu mahub 5000 inimest Guilty pleasure: Kala „Buratino lugu” Alt üles vaatan...: Kuna ma ise ei pea ennast väga heaks tehniliseks DJks, siis vaatan suure austusega alt üles kõikidele tüüpidele, kes oma tehnikat oskuslikut täies mahus kasutavad Vägilased „Härrad vahetavad piibud” Salif Keita „Madan” Souls of Mischief „93 ‘til Infinity” Buena Vista Social Club „Chan Chan” Paabel „Ilus tüdruk” Tool „The Pot” R.E.M. „Shiny Happy People” Jambinai „Connection” I Wear* Experiment „Spring Is Cold This Year” Tehnilist: Viimasel olen muutunud liiga mugavaks ning hakanud valdavalt kontrolleriga mängima. Kuklas pidevalt vasardab, et peaks ikka vinüüli hoolega käsile võtma. Lõppsõna: Folk rokib! Tutvu Elektroonilise Pärimusmuusika Festivali programmiga siin.


source: wikipedia

text: Matemaatiline loogika ehk sümbolloogika on matemaatika haru, mis uurib matemaatilisi tõestusi ja matemaatika aluseid. Matemaatilisele loogikale vastandatakse traditsioonilist loogikat. Matemaatilises loogikas esitatakse väiteid ja arutlusi formaliseeritud kujul, kasutades kunstlikke formaalseid keeli. Selle valdkonnaga tegelevad nii filosoofia kui ka matemaatika. 20. sajandi alguses püüdsid Gottlob Frege, Bertrand Russell ja teised filosoofid näidata, et matemaatikat saab taandada sümbolloogikale. See küll ei õnnestunud, kuid vastavad loogikauuringud on muutnud tänapäeva formaalse loogika üpris matemaatikasarnaseks. Vaata ka Formaalloogika Matemaatika Loogika


Politsei tabas gaasiauto roolist purjus juhi(2) Teisipäeva hommikul teatas tähelepanelik liikleja politseile, et Tallinna-Narva maanteel sõidab veoauto ZIL, mille juht võib olla joobes.Oletatavat roolijoodikut püüdma läinud Rakvere politseiosakonna korrakaitsetalituse komissar Tiit Jõgi rääkis, et gaasitsisterniga auto tuli talle vastu Rakvere vallas Arkna külas. Silma torkas juhi ebakindel sõidumaneer, kirjutab Virumaa Teataja. “Sõitsin talle töötavate vilkuritega pool kilomeetrit järele,” jätkas Jõgi. Põdruse teeristis õnnestus politseinikul gaasiauto kõrvale sõita ja see peatus. “Ei tea, kas alles siis märkas,” arutles Jõgi, kelle sõnul oli sohver silmnähtavalt joobes ja mõmises omaette. “Ega ta palju ei seletanud ja kõndimisega oli tal ka raskusi,” kirjeldas Jõgi 62aastase Aleksandri käitumist. Politseinike mõõdetud keskmise joobega ta nõustus. Mees oli tühja gaasitsisterniga teel Narvast Tallinna, et pealinnas tsistern gaasiga täita ja siis tagasi piirilinna sõita. Jõgi hinnangul oleks avarii korral võinud tsistern plahvatada ja raskeid tagajärgi põhjustada. Eile määras kohus Aleksandrile 15 päeva aresti. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190065


Higi ja tubaka lõhn — Sirp Higi ja tubaka lõhn Mängufilm „Kirsitubakas” (Eesti 2014), režissöörid-stsenaristid Andres Maimik ja Katrin Maimik, operaator Mihkel Soe, Sten Šeripovi muusika. Osades Gert Raudsep, Maris Nõlvak, Maarja Jakobson, Getter Meresmaa, Anne Reemann jt. Linastub kinodes Artis, Sõprus, Coca-Cola Plaza, Cinamon, Solaris ja Ekraan. Tehnoloogia hoiab Joosepit (Gert Raudsep) ja Laurat (Maris Nõvak) küll endiselt linnaeluga ühenduses, aga metsakasvanud maastik pakub siiski igapäevasest reaalsusest pagemise üürikese võimaluse. „Mees peabki lõhnama higi ja tubaka järele. Mees peab lõhnama nagu mees,” ütleb teismeline Laura filmis „Kirsitubakas” endast üksjagu vanemale Joosepile, kellest on saanud tema ihalusobjekt. Režissööritandem Andres ja Katrin Maimik on teinud kerge ja tuttavliku filmi, mis toob paljuräägitud esimese armastuse loosse meeldiva kibemagusa õrnuse, kui filmi peategelased jõuavad tõdemuseni, et kaasaegses maailmas ei piisa meheks olemiseks lihtsalt tüdruku süles üle veeloigu tõstmisest või mõtlikust piibupahvimisest. Maris Nõlvak teeb muljetavaldava mängufilmidebüüdi Laurana, kes 18aastaseks saamise künnisel on jõudnud oma teismelisuses sellesse staadiumi, kus iga vanemliku huvi või sekkumise ilmingut tõlgendatakse põlglikult väljakutsena tüdruku küpsusele. Soovimata emale täpsemalt selgitada oma käikude tagamaad, läheb Maris külla teismelisele Egertile (Aap Salumets). Esimesele kohtingule jätab piinlikult koomilise pitseri Egerti ema soe, aga pealetükkiv kohalolek: kanaema sebib ringi ja jagab etiketinõuandeid, mis ei jäta midagi juhuse hooleks, olgu teemaks siis mantli võtmine daami käest või linnu lahtilõikamise viis. Laura üritab pärast lõunasööki kontrolli enda kätte võtta ja teha „midagi lahedat”, näidates moodsa tantsu klassis õpitud samme poisile, kes on just hakanud soengute vastu huvi tundma. Too on hoolimata oma vanuse kohta suhtelisest lahedusest, T-särkide tegemise hobist ja huvist helisüsteemide vastu aga toimuvast täielikus segaduses ega tea, kuidas reageerida. Samal ajal kui Laura tõmbab ohjad pingule, et oma alaealisusest välja kapata, lämmatab Egerti elukogemuse puudumine igasuguse võimaluse, et võiks juhtuda midagi huvitavat. Ees ootab igav ja mõttetu suvi, kuni mängu astub Joosep (Gert Raudsep). Laura soostub vastu tahtmist minema matkareisile koos sõbranna Meritiga (Getter Meresmaa). Viimane katse suve päästa lõpeb metsas koos matkakorraldaja Joosepiga, kes on Meriti isa sõber ja seega terve põlvkonna jagu tüdrukutest vanem. Erinevalt naiivsest Egertist on tema juba igasugust elu näinud ja tal on looduse kohta jagada terve pinutäis tarkusi. Selle asemel et Joosepist kujundada mingit karuselt romantilist kangelast, viskavad režissöörid nalja tema pretensioonikate väidete nagu mets on „vaikuse katedraal” üle ja paigutavad tema lõputud faktiteadmised pigem seedeprotsesside kui kõrgustesse tõusva poeesia valda, kui Joosep selgitab, kuidas vahet teha otse põõsast nopitava värske ja kord juba kähriku seest läbi käinud marja vahel. Joosepi pikad ja anuvad telefonikõned kodus ootava teisepoolega viivad meid arusaamisele, et ta pole ka emotsionaalsete oskuste ja partnerite suhtekorralduse vallas eriline ekspert. Nalja visates ja teineteisele salamisi pilke heites saavad nii Laura kui Joosep aru, et mingi säde nende vahel on. Tehnoloogia hoiab neid küll endiselt linnaeluga ühenduses, aga metsakasvanud maastik pakub – lisaks vabandusele võtta üles lopsakaid ja kinematograafilisi looduskaadreid – siiski igapäevasest reaalsusest pagemise üürikese võimaluse, mil võib unustada ühiskondlikud klassi- ja vanusenormid ja maitsta mängeldes suuremat olemisvabadust. Nende omavaheline tõmme tundub olevat suuresti pelgalt projektsioon: Laura tahab olla koos kellegagi, kes paneks teda end tundma täiskasvanuna, ja Joosep oma tähelepanelikkuse ja kena välimusega on sellise plikaliku armumise loomulik objekt. Joosep igatseb aga taga aegu, mil tüdrukud teda jumaldavalt vaatasid, ilma et sellega oleks kaasnenud mingeid komplitseeritud nõudmisi. Raudsepa Joosep on sümpaatne ja kuiv ning on suuresti tema teene, et Joosepi armastusväärne keskeakriis ei jookse küüniliselt kinni, vaid laseb filmil mõjuda jätkuvalt inimlikuna. Katrin Maimik on uurinud pealtnäha sobimatutesse vanusegruppidesse kuuluvate inimeste vahelisi ootamatuid sidemeid oma tundlikul ja hinnangutest vabal moel 2013. aasta lühifilmis „Foto”, kus üksik naine klammerdub üheksa-aastase poisi tähelepanu külge. Laura on küll vanem ja kindlasti mitte Lolita tüüpi karakter, aga lavastajad on seegi kord valinud mõnes mõttes kergema vastupanu tee, laskmata tema ja Joosepi suhtel minna füüsiliseks. Nii hoiavad nad selle mängu eraldi tõsiste tagajärgede maailmast, kus tuleks teha tõelisi valikuid. Nende mäng on mittekohustava loomuga ja kuulub pehme suveõhu embuses süütu fantaasia valda. Selles kõiges on aga ka kibemagusat tõde ja mõistmist, et peale hetkeliste kokkupuutepunktide pole meil tegelikult midagi, et igavesti kestvad suured tunded võivad osutuda illusiooniks ja et nostalgiline mälestus on ehk üks tähendusrikkamaid võimalikke emotsioone. Laura ütleb Joosepile, et ei soovi lubadusi, vaid pigem hetki, mida mäletada, ja et talle seostuvad asjad pigem lõhnade kaudu nagu esimene mängukaru. Joosepi kirsitubaka lõhnale saab Laura hakata üles ehitama tervet täiskasvanute maailma viidete ja emotsioonide galaktikat. Joosepile meenutab aga telgis käehoidmine nooruslikku romantikat. Läbi filmi jookseb sensuaalne allhoovus, mis asendab võimalikku ilmsemat erootilist laengut. Maimikute diskreetse pila sihtmärgiks seatud Joosepi vastutustunde kriis ja suutmatus otsustada, mida ta tahab, seavad selle tegelaskuju ühte seltskonda terve hulga tänapäeva filmis figureerivate meestega, kes keelduvad saamast täiskasvanuks. Kas me saame neile lapsmeestele midagi ette heita? Näiteks nimitegelased Norra režissööri Martin Lundi filmis „Peaaegu mees” („Mer eller mindre mann”, 2012) ja vendade Duplasside Ameerika indie-filmis „Jeff, kes elab kodus” („Jeff, Who Lives at Home”, 2011) leiavad, et tarbimisühiskonna surve olla edukas ja selle materialistlikud lõksud pole vastuvõetavad ja tõmbuvad mugavustsooni, lapsepõlvekookonisse, kus nad ei pea tõestama mitte midagi. Ärme ka unusta üht teist hiljutist eesti filmi, Veiko Õunpuu „Free Range’i” ehk Ballaadi maailma heakskiitmisest (2014), mille antikangelane Fred (Lauri Lagle) tahab saavutada kirjaniku transtsendentaalse loovuse seisundit, aga teda takistavad igal sammul tühised töökäsud, suhtesidemed ja pidev endas kahtlemine; kokkuvõttes on siin ehk tegemist kapitalismi igavese rahuldamatuse painega. Joosepi kannatusi on kujutatud visandlikumalt. Kuigi filmi lõpuosas näeme ka tema elukaaslast ja kahte väikest last, ei ole nende konfliktse peresuhte tagamaad väga põhjalikult lahatud, kui välja arvata vihjed sellele, et Joosepi silm on alati seelikut otsinud, aga ta on sellele vaatamata alati kodupessa naasnud. Sagedaste loodusrännakute ja lihtsate rõõmude mõõdukas tempos nautimise tagant võib välja lugeda seda, et „eduralli” pole küll tema jaoks, aga ka seda, et ta pole leidnud moodust endaga leppida ja mõista, et täitmaks oma kohustusi abikaasa ja isana tuleks loobuda impulsiivsest tembutamisest. Igatahes on Joosepi puudused vastukaaluks Laura unelmatele muinasjutulisest igavesest õnnest. Tüdruk mõistab ajapikku, et väikeste reetmiste ja pettumuste võimalus on erinevalt fantaasiameestest päris meeste puhul alati olemas. Laura pole selles osas päris naiivne: vaheldumisi vastusüüdistusi pilduv ja mossitav teismeline temas püüab navigeerida täiskasvanute maailmas, kus ideaalid võivad vahel olla vahetatud pragmaatilise otstarbekuse vastu. Kõigest hoolimata on sesse inimlikku ebatäiusesse kätketud õrn ilu. „Kirsitubakas” viitab sellele, et eepiline ja veatu romantika võib olla pettus, aga eluhetkedel on oma kahandamatu väärtus, mis jääb meeltesse veel pikaks ajaks. Mehed on mehed ja nad lõhnavad higi ja tubaka järele. Sellest võib nende armastamiseks ikkagi piisata.


Erasmus+ praktika kohta leiad üldist informatsiooni SIIT.


Mika kasvab liiga kiiresti suureks. Kui ta polnud veel aastane, siis ootasime Tarieliga ikka, et saaks ta juba suuremaks. Kuid nüüd on aeg minu meelest liiga kiiresti käima hakanud ja juba on meie väike tütreke kohe-kohe 1,5 aastane. Nii suur ja nii asjalik. Tegutseb omaette ja "venib" üha pikemaks. See armas pontsakus on tal ikka veel olemas, kuid see kaob iga päevaga. Aga oi-oi-oi-oi, kui nummi ta ikka on! Ja veel - ta ei püsi hetkegi paigal. Ja nii palju faase ja tegevusmuutusi on tal ka. Õnneks pean päevikut ja kirjutan kõik usinasti üles, muidu ei suudaks nende arengutega üldse sammu pidada. Alles oli Mikal raamatuvaatamise faas, nüüd on see selja taha jäänud ning muutunud toolileronimise faasiks. Alles meeldis talle uinuda mu enda lemmikuks kujunendud hälliliaulu "Kui mina olin väiksekene" saatel, kui juba uinub ta vaid issi kaisus, kes räägib talle mingeid vaid-neile-kahele-teadaolevaid-jutte.


200 kilomeetri kaugusel Moskvast Vladimiris elav Spiridonov on arvutiteadlane ning tal on Werding-Hoffmanni tõbi, seljalihaste kõhetumise haruldane vorm, mis põhjustab lihaste tõsise nõrgenemise. Vähesed selle haiguse käes kannatajad jõuavad täiskasvanu- või noore täiskasvanu ikka. 30-aastasena on Spiridonovi seisund kiiresti halvenemas, vahendab Reuters. „Ma olen oma võimaluse suhtes aus – ma mõistan, et selline operatsioon võib olla minu jaoks väga hea võimalus oma elu jätkata,“ ütles Spiridonov kolmapäeval. „Ja kui halb muutub hullemaks, juhul, kui seda ei juhtu, tean ma, et me oleme tekitanud pärast operatsiooni suure hulga andmeid, mis aitavad tuleviku arste selliseid asju edukalt läbi viia.“ Operatsioon on Itaalia neurokirurgi dr Sergio Canavero idee. Canavero sõnul valmistub ta juba vastuoluliseks operatsiooniks ja usub, et sellest saab teaduslik läbimurre. Spiridonovi sõnul räägivad nad Canaveroga regulaarselt Skype'i vahendusel. Kirurgi hinnangul võib operatsioon aset leida kahe aasta jooksul ning Spiridonovi pea võidakse doonori keha külge kinnitada seljakeeliku fusiooni abil. See on operatsioon, mis nõuab enam kui sajast meditsiinitöötajast koosnevat meeskonda ja võib aega võtta 36 tundi. „Me ei ole temaga (Canaveroga) veel kohtunud. Me kooskõlastame seni oma plaane ja planeerime edasisi samme. Ja ma ei lasku üksikasjadesse selle kohta, mis minuga kahe aasta jooksul juhtub, ma püüan lihtsalt teda aidata selles, mida ta praegu teeb,“ ütles Spiridonov. Canavero arvutuste järgi maksab operatsioon umbes 15 miljonit USA dollarit ning see võiks aset leida kas Hiinas või USA-s. Operatsiooni mõttekus ja eetilisus on jätkuvalt küsitav, kuid Spiridonov ei lase ennast heidutada. „Ma tahaksin asetada selle teaduslikesse rööbastesse, sest minu jaoks on see tähtis sellest vaatepunktist. Ma ei ürita keerulisel viisil enesetappu sooritada. See ei ole nii. Ma armastan elu väga ja ma olen õnnelik selle üle, mis mul on. Ja mul on kindlus, et kõik teavad, mida teevad. Ja tehniliselt peab keegi lihtsalt esimene olema. Ja miks mitte mina?“ rääkis Spiridonov. „Ma loodan, et see on loogiline ja mõistlik samm siirdamise arengus. Me oleme harjunud südamesiirdamisega, nüüd tahame me teha veidi rohkem. Ma vaatan sellele suhteliselt lihtsast vaatepunktist. Aga loomulikult on selline operatsioon haiguste ravis, tõsiste lihashäirete ja võimalik, et mõnede vähktõvede ravis ainus revolutsiooniline läbimurre, sest see võimaldab asendada kõik kahjustatud organid korraga.“ Canavero, kes oma projektile endiselt finantseerimist otsib, kavatseb juunis USA Marylandi osariigis Annapolises esineda Ameerika neuroloogiliste ja ortopeediliste kirurgide akadeemia 39. aastakonverentsil. Canavero sõnul oleks operatsiooni ideaalne kuupäev 2017. aasta esimene jõulupüha. „Ma tahan rääkida mugavustsoonist. On olemas mugavustsoon ja sa võid sellest välja liikuda ja näha kohti, kus toimub ime. Et seda ei juhtu mugavustsoonis, tuleb sellest lahkuda. Ja tuleb võtta riske. Ja igal juhul on asi täielikult seda väärt,“ ütles Spiridonov.


Inimest tuleb alati võtta inimesena - Saarte Hääl – 07/05/2009Rubriik: Arvamus Ülbe bussijuht Püüdsin bussijuhi niisugust ülbet ja ülekohtust käitumist ja selle tagajärge leevendada ütlusega, et kunagi käitusid niiviisi KGB-lased, aga praegu ei ole bussijuhil mingit õigust sedasi vanainimest bussist välja tõugata, sest Kuressaare linnavalitsus on Erna Rannale nagu teistelegi Kuressaare linna pensionäridele andnud õiguse linna piires tasuta sõita – komposteerides oma kiibiga pileti kompostris. Seda, s.o komposteerimist, ei lasknud bussijuht Erna Randa aga sooritada – tõugates Erna käe kompostrist jõhkralt eemale ja “tulistades” Ernale näkku juba eeltsiteeritud jõhkrad sõnad. Ilmselt solvangust ja bussijuhi tõukest vajus vanainimene kõnniteele. Erna Rannal, kellel on kesklinnast ööbimiskohta vähemalt 3,5 kilomeetrit, ei olnud seega enam mingit lootust bussi peale saada, sest nr 1 oli viimane, mis veel talle vajalikus suunas sõitis. Olin ka järgmine päev mures Erna pärast, sest ei teadnud, kas ta jalgsi ikka jõudis ööbimiskohta. 19. märtsil veidi enne kella 15 tuli Erna Rand siiski Kuressaare linna päevakeskusesse, st et ta oli ikka suutnud ööbimiskohta jõuda. Jumal tänatud – aga bussijuhi käitumist 18.03.2009 õhtul ei õigusta küll ükski asi, sest Erna on ka inimene ja Kuressaare linna kodanik ning vaatamata oma 78 elatud aastale, mis ta turja juba kõigile nähtavalt kõverdavad, on tal väärikust mitte sugugi vähem kui bussijuhil, kes kui mitte muud, siis vähemalt avalikult vabandama peaks nii oma firma kui tööandja ees ning kuressaarlaste kui potentsiaalsete klientide ees oma väära käitumise pärast sel õhtul. Minu arvamus bussijuhtidest on siiani olnud teistsugune. Bussijuhid on läbi aegade omanud aruka ja vaoshoitud inimese mainet, kellele kuulub reisijate lugupidamine. See peaks ka täna taltsutama mõnd kuumaverelistki ja õigel ajal pidurdama. Teisiti bussijuhi ametis ju välja ei mängi. See on otse loomulik ja samas ka jõukohane nõue meile kõigile. Pöördusin selle intsidendi pärast avaldusega politseisse. Minu arvates on tegemist inimväärikuse alandamisega. Politseist sain vastuseks, et toimunud intsidendi kohta saab seisukoha võtta vaid bussiettevõte, kelle bussiga tegemist oli. Politsei juhtumiga ei tegele Lisaks soovitati mul pöörduda linnavalitsuse sotsiaalosakonda, kuna tegemist oli asotsiaalse välimusega inimesega. Veel teatati, et sündmus on registreeritud infona ja edasisi toiminguid ei tehta. Vastusega mittenõustumise korral soovitati mul pöörduda Lääne PP juhtkonna poole. Mina aga ei pea õigeks, et selliseid juhtumeid võetakse lihtsalt infona. Huvitav, sõimu alla sattunu oli asotsiaalse välimusega ja sellest piisas, et menetlust ei alustata. Inimõigused on aga ühesugused kõigile, lisaks kasutas bussijuht inimese väljaviskamiseks füüsilist vägivalda. Erna Rand tegi avalduse päevakeskuses toimunud kodanike foorumil, kus viibis ka kaks politseijaoskonna juhtivtöötajat. Huvitavaks teeb minu arvates olukorra ka see, et politsei saabumise ajaks oli 78-aastane vanainimene juba sündmuskohalt kabuhirmus põgenenud. Kedagi ei huvitanud, kas ta ka oma ööbimiskohta jõuab. Lisatud: 07.05.2009 / 16:18 Kirjatüki autor rõhutab inimväärikuse austamist ja tubli on. Aga üks inimväärikuse komponent on ka eneseväärikus. Ja eneseväärikuse olemasolu näitab ka see, kas inimene peseb ennast või mitte. Tädi, kellest jutt, ei pese tõesti ennast rohkem kui vast kord aastas. Ja saab kurjaks, kui teismelised ta läheduses nägusid teevad – vibutab keppi ja sõimab. Lisatud: 07.05.2009 / 08:34 väga ebaõiglane pr. Erna suhtes oli see väljaviskamine küll. Teisest küljest- kui ta on nii-öelda prükkar, siis tavakodanikud ei peaks ühissõidukis sõites tõesti kannatama kohutavat haisu ja kartma oma tervise pärast- prükkaritelt võib ju igasugu haigust saada- tuberkuloos jne. Samas jah- ka temal on õigus sõita bussiga. Võib-olla pakuks talle puhtaid riideid ja tasuta sauna mõnes Saaremaa Spa-s? Lisatud: 07.05.2009 / 09:52 Tollel naisterahval ei ole häid suhteid seebi ja veega, nimelt haiseb ta nii kohutavalt, et tema läheduses on võimatu olla. Toetan igal juhul bussijuhti, sest tema peab tagama KÕIGI reisijate heaolu. Kui aga bussis sõita ei saa ilma gaasimaskita, tuleb haisu põhjustaja kõrvaldada. See, et oled 78 aastane, ei vabasta sind veel pesemisest. Tollel proual on kindlasti sugulasi-tuttavaid, kes võiks ta tähelepanu pesemise vajadusele juhtida,päevakeskuses peaks see võimalus ju olemas olema kui ka kodus sooja vett-seepi pole. Minu teada pole see mitte esimene kord kui bussijuht teda sõidutamast keeldub, samuti ollakse temaga hädas postkontoris, kus ta istumas armastab käia ja klienditeenindajatel-klientidel olemise võimatuks teeb, sest see hais ajab oksele. Nii vana inimene, kui ta ka ise lõhna ei tunne, peaks ju teadma, et pesematus ajab haisema. Lisatud: 08.05.2009 / 00:00 Ma arvan, et selle inimesega peaks tegelema sotsiaaltöötaja. Kuidagimoodi peaks ju olema võimalik see inimene vähemalt korra nädalas puhtaks pesta. Riided tuleks ka anda uued, sest nende pesemine ei pruugi aidata kui nad liigselt mustusest on läbi imbunud. Kui see vanainimene käib päevakeskuses, siis on ju ka seal kõik ruumid haisu täis. Ta ei pruugigi ise oma mustusest hoolida ja võib minna trotsi täis kui teda pesema sunnitakse, aga vanainimene on ju nagu väike laps, kes alati päris adekvaatne ei suudagi olla. Sotsiaaltöötajad peaksid oskama seda probleemi lahendada, sest nagu me näeme, on see inimene kaaskodanikele väga häirivaks muutunud ja bussist välja viskamine ei lahenda probleemi. Lisatud: 07.05.2009 / 12:47 Tahaks Mannile ja veel väga paljudele teistele ütelda selle peale nii, et me ei tea kahjuks seda, millal meie endaga nii juhtub ja siis oled sa just sellise välimusega ja haised. Oled eemaletõukav ning kõik sinu ümber tundub kole ja trööstitu. Aga see naisterahvas on leidnud nii endas kui ka praeguses kehvas majandusolukorras tugevuse, et ellu jääda. Aga võib olla nõrgem oleks juba Kudjapel mullamätta all. Nii et kevadet südamesse! Lisatud: 08.05.2009 / 19:27 Erna on viimased 25 aastat sinise palituga ringi käinud. Seda millal ta viimati end pesi on ka raske arvata. Pooldan endise bussijuhi arvamust. Lisatud: 08.05.2009 / 19:35 Järsku pole elukohas vett. Lisatud: 08.05.2009 / 21:49 Manniga.Olen Ernaga kokku puutunud.Temast allapoole tuult ei soovitaks vaenlaselegi sattuda.See inimene on nii “kokkuhoidlik”et saun ja seep on priiskamine.Kahju vanainimesest aga vägisi ei saa ühtki inimest puhtusele sundida. Bussijuht oleks võinud muidugi leebemalt reageerida kuid Erna on linnas väga teatud tuntud prügikastides revideerija. Sõitsin hiljuti Kaarma õhtuse bussiga.Ühes peatuses tuli bussile vana memmeke.Bussijuht ootas seni kui memm endale sobiva koha leidis,alles siis alustas sõitu.Kogu sõidu vältel oli bussijuhi käitumine sõbralik ja heatahtlik(palun,aitäh,head õhtut) Piletilt sain teada,et see meeldiv bussijuht oli Kalle Põldema. Lisatud: 08.05.2009 / 13:55 Erna on pidev bussiga sõitja,enamus ajast sõidab ta oma kompsudega millest teinekord keerab sellist haisu,et süda läheb pahaks.Kui mõnest kotist voolab mingit lõga bussi istmetele,siis on järgmise reisija riided rikutud ja bussijuht süüdi.Lisaks muidugi veel kõikmõeldavad patsillused mis kaasreisijaid ohustavad.Juba paar aastat tagasi tehti talle juhtide ja kaasreisiate poolt märkusi,aga ju siis asi muutub hullemaks.Reisijateveo eeskirjades on ju selgesti õeldud,et bussis ei tohi vedada reisijaid ega esemeid mis(kes) ohustavad kaasreisijaid.Sellesmõttes on õigus pigem bussijuhi poolel,iseasi on see kas seda intsidenti oleks saanud lahendada natuke rahumeelsemalt.Püüdkem jääda siiski inimesteks vaatamata sellele mis positsioonil ühiskonnas oleme.Homme võib kõik sootuks teistpidi olla.


text: Seniilne dementsus - ravi, sümptomid, põhjused, prognoos - Psühholoogia ja psühhiaatria - 2019 Seniilne dementsus on orgaaniline vaimne haigus, mis ilmneb kognitiivsete häirete sortides ja sisaldab nii intellekti kui ka mälu häireid. Sageli ühendab see tingimus selliseid dementsuseid: seniil, presenile, vaskulaarne, multifaktoriaalne. Omandatud haigusena ilmneb see vanemas eas. Seniilsed dementsuse põhjused Põhjused on seotud inimese psüühikaga ja muutusi täheldatakse ajus. Muutused rakutasandil esinevad ajus, kui neuronid surevad toitumise puudumise tõttu. See seisund on seotud primaarse seniilse dementsusega. Kui on haigus, milles närvisüsteem kannatab, nimetatakse seda seisundit sekundaarse seniilse dementsuse all. Lisaks traumaatilistele ja nakkushaigustele on sekundaarne seniilne dementsus seotud narkootikumide kuritarvitamisega, alkoholiga, ainevahetushäiretega, hüpotüreoidismiga. Sageli on eakatel patsientidel depressiooniga seostatud seniilne dementsus. Depressiooni põhjustab nii kasutu kui ka vananemise tunne. Seniilne dementsus avaldub järgmiste häkkijate poolt: keskendumisraskused, väsimus ja muudele tegevustele ülemineku koormus. Eakate ja vanurite dementsust iseloomustab aeglane intellektuaalne aktiivsus. Seniilne dementsus hõlmab ka selliseid sümptomeid nagu eesmärgi seadmise rikkumised. Ma kurdan raskuste pärast, mis on seotud plaanide koostamise ja elementaarse tegevuse korraldamisega. Varajane staadium avaldub teabe analüüsimisel raskustes. Patsientidel on raske välja tuua nii tähtsamaid kui ka teiseseid, on sarnaste mõistete vahel raske eristada. Hiline etapp avaldub hullumeelsuses, mis raskendab oluliselt lähedaste elu. Patsienti on raske midagi veenda, ta ei saa teostada elementaarseid tegevusi: hoidke lusikat, kasuta harja, minna tualetti. Igapäevased meeldetuletused ei anna midagi. Patsient vajab lähedastelt abi. Alzheimeri tüüpi dementsus on vähem väljendunud kui seniilne dementsus. Emotsionaalne dementsus on iseloomulik senilisele dementsusele, mis väljendub meeleolu vähenemises ja depressiooni alguses. Depressioon esineb 30% juhtudest ja sellega kaasneb labilisus. Patsiendid saavad nutma ja seejärel äkki edasi lõbutsema. Eakate ja eakate vanuse dementsust iseloomustab iseloomulik neuroloogiline sümptom. Patsiendile on sageli iseloomulik pseudobulbaalne sündroom, mis sisaldab selliseid muutusi: häältoonuse muutus (düsfoonia), liigendushäired (düsartria), sunnitud naer ja nutt, mõnikord neelamise (düsfaagia) rikkumine. Patsiendil on nõrgenenud kõndimine (minigeerimine, segamine või suusataja kõndimine). Lisaks väheneb motoorne aktiivsus - see on omamoodi vaskulaarne parkinsonism, mis avaldub gesticulatsiooni ja näoilmete vaesuses, liikumise aegluses. Meil on raskusi lähedastega suhtlemisega, ta on kõike kõhklev: huvid kaovad, uudiste vastu ei huvita. Kuid ta teenib ennast, ta ei kaota oma hügieenioskusi, ta võib olla ise kodus. Pikaajalise vormiga kaotatakse ka oskused sisselülitamiseks, teleri väljalülitamiseks, elektriseadmete kasutamiseks. Neid ei saa enam kodus üksi jätta, sest depressiivne seisund kasvab ja üksindus ületab. Seda seisundit iseloomustab hügieenioskuste säilitamine, füsioloogiliste protsesside kontrollimine, nii et patsient vajab sugulaste passiivset kontrolli. Patsientidel on vähenenud mälu ja nad hakkavad unustama vee, gaasi, valgust välja lülitada. Sageli põletatakse veekeetjaid, pannid, tulekahju, üleujutusi. Need, kellel on raskusi, mäletavad, mida nad hommikusöögiks söövad, unustage praegune kuupäev, kuu, aasta. Reaalse elu sündmused haigete mälestusest asendatakse mälestustega kaugest minevikust või väljamõeldud sündmustest. Harvadel juhtudel ei tunne patsiendid sugulasi ja sõpru, vaid näevad kedagi teist. Patsiendid on tihti agressiivsed, segaduses, koju unustavad, ei mäleta aadressi. Agressiooni põhjustab sageli hirm, ekslik kogemus, hallutsinatsioonid. Mõnikord peatuvad patsiendid öösel magamaminekut ja ei luba oma sugulastel magada. Seniilne dementsuse diagnoos Aju vereringesse rikutud varajane diagnoos hõlmab testimisülesandeid lihtsate ülesannete täitmiseks. Diagnoos hõlmab patsiendi hindamist kognitiivsel tasemel: võimet lahendada lihtsaim probleem, meenutada viimaseid sündmusi, loetleda nimetatud sõnad. Järgmisena korraldage sugulaste uuring selliste haiguste esinemise kohta perekonnas. Täpsemat diagnoosimist teostatakse magnetresonantstomograafia, elektrokardiogrammi abil. Nakkuslik etioloogia diagnoositakse nimmepunktiga. Seniilne dementsuse ravi Dementsuse ravi on keeruline lähenemine, mis võtab kaua aega. Hallutsinatsioonide leevendamine võtab aega kuni kolm kuud ja säilitusravi kestab kogu elu. Ravi tehakse nii kodus kui ka haiglas. Seniilset dementsust ravitakse vastavalt tavapärase dementsuse analoogile sellega seotud haiguste ravis: südameinfarkt, hüpertensioon, insultid, kopsupõletik. Kuidas ravida seniilset dementsust? Ravi hõlmab tavapärase elustiili säilitamist, suhtlemist sugulastega, mis viib haiguse sümptomite tekke edasi. Vananeva dementsuse ravis kasutatakse ravimit, ravimeetodit, registreerimist kardioloogiga, vitamiini tarbimist, lubatud koormusi. Seniilse dementsuse raviks kasutatavad ravimid hõlmavad antidepressante. Kõne, mälu, vaimse protsessiga seotud probleemide kõrvaldamine toimub selliste ravimite abil nagu Aricept, Neyromidin, Exenol, Akatinol, Exenol, Reminil. Dementsusega patsiente peab arst pidevalt jälgima, kuna sageli on vajalik ravi. Mis siis, kui seniilne dementsus hakkas ilmnema sugulases? Sarnases olukorras on raske näha lähedast ja kallis isikut. Sageli on vanaduses dementsus, mille jaoks on hallutsinatsioonid, mälukaotus, kontrollimatu käitumine ja armastatud inimene võõras. Oluline on mõista, et need nähtused teie suguluses on pöördumatud. Näita psühhiaater kodus, kui ta keeldub kohtumisele minekust. On vaja pakkuda kvaliteetset patsiendihooldust, taastada oma elu patsiendi vajadustele. Paljud patsiendihoolduse vajalikkuse tõttu on töölt vabastatud. Olukorda raskendab asjaolu, et dementsusega kaasnevad täiendavad tervisehäired. Arst aitab tuvastada dementsuse keerulisi põhjuseid, määrab õige ravi ravimitega. Eneseravim antidepressantidega või teiste ise valitud vahenditega on vastuvõetamatu. Seniilne dementsus halvendab majanduslikult moraalselt nii haigete kui hooldajate elu. Haigete eest hoolitsemine nõuab sageli terapeutilt abi, sest nad ise saavad somaatiliste haiguste suhtes vastuvõtlikud. Pikka aega patsiendile lähedane mõjutab negatiivselt kõigi sugulaste heaolu. Seniilne dementsuse prognoos Haigusega võib kaasneda ebatasasus, mis näitab patsiendi emotsionaalse-tahtliku sfääri rikkumist. Dementsuse hilisele staadiumile on iseloomulik ebakindlus ja hooletus. Kuid need tunnused on iseloomulikud ka teistele haigustele, nagu depressioon, asteenia, apaatia, skisofreenia, alkoholism ja narkomaania. Viimasel etapil algab mõtlemise, kõne, tunnustamise, oskuste ja kirjutamise täielik lagunemine. Prognoos on ebasoodne. Iseloomulik täielik füüsiline ja vaimne abitus (marasmus). Surm esineb mitmel põhjusel, sageli ühinenud infektsiooni tõttu. Ennetamine selle patoloogia arengus hõlmab aju vereringehäireid põhjustavate haiguste õigeaegset ravi ning hüpoksia. Vaja on doseeritud koormusi, intellektuaalset tegevust, alkoholi ja suitsetamise vältimist ning rasvumise ennetamist.


text: Oktoober 2003, kroonika 5. oktoober Maher Arar olevat vabastatud Süüria vanglast. Selle Kanada inseneri küüditasid üle aasta tagasi Süüriasse Ameerika Ühendriigid, kui ta oli New Yorgis ühelt lennukilt teisele minemas. Iisraeli sõjavägi teatas, et Iisraeli sõjalennukid ründasid üht Islami Jihadi väljaõppebaasi Süüria territooriumil kättemaksuks enesetaputerroriakti eest ühes Haifa restoranis, milles hukkus 19 inimest. Iisraeli ajakirjanduse väitel on see esimene Iisraeli rünnak Süüria pinnal rohkem kui 20 aasta jooksul. Seda akti hakkab arutama ÜRO Julgeolekunõukogu erakorraline istung. Prantsusmaa ja Saksamaa on rünnaku hukka mõistnud. Rahvusvaheline üldsus kutsub kõiki osapooli üles vaoshoitusele. Paavst Johannes Paulus II kanoniseeris Daniele Comboni (1831–1881), Arnold Jansseni (1837–1909) ja Josef Freinademetzi (1852–1908). Iiri ajalehe Ireland on Sunday väitel on paavst Johannes Paulus II-l lõppstaadiumis maovähk, mis on kandunud edasi käärsoolde. Paavst olevat dikteerinud oma tahteavalduse, milles ta annab juhtnööre katoliku kiriku haldamiseks ajal, mil tema ravi ei lase tal paavsti kohustusi täita. Seal on muuhulgas öeldud, et kui tema tervis halveneb, tuleb avalikud audientsid ära jätta. Tema viimatine mitteilmumine avalikule audientsile olevat olnud tingitud vajadusest hõlbustada kolonoskoopiat, mis pidi kindlaks tegema, kui kaugele vähk on levinud. Ootuste kohaselt halvenevat paavsti tervis mõne nädala jooksul vähemalt niivõrd, et ta ei saa enam avalikkuse ette ilmuda. Kardinalidele olevat öeldud, et nad peavad olema valmis lendama kiiresti Rooma paavsti matustele ja konklaavile. Johannes Paulus II on otsustanud mitte paavstiametist loobuda. Tšetšeenia valimised: Venemaa juhtkonna poolt toetatav Ahmat Kadõrov sai Venemaa vabariigi Tšetšeenia presidendivalimistel ülekaaluka võidu, saades 81 protsenti häältest. Ansambel Hell On Earth teatas, et 4. oktoobri õhtul toimuma pidanud kontserdi Internetiülekanne, kus pidi näidatama lootusetult haige inimese enesetappu, jäi ära, sest veebisaiti rünnati. Ansambli liikmed teatasid, et kontsert jätkus, kuid nad ei tea, kas enesetapp leidis aset. 6. oktoober USA Demokraatliku Partei 2004. aasta presidendivalimiste eelhääletused: senaator Bob Graham teatas saates "Larry King Live", et ta lõpetab oma presidendivalimiste kampaania. SCO hagi IBM Linuxi vastu: Silicon Graphicsi poolt avaldatud avalikus kirjas Linuxi kogukonnale väitis SGI, et ta on läbi viinud ulatusliku võrdluse Linuxi tuuma ning SCO Groupile kuuluva Unix System V lähteteksti vahel. Kirjas, mille autor on SGI tarkvaraala asepresident Rich Altmaier, öeldakse, et SGI tehtud ammendav lähtetekstide võrdlus näitas, et ainult triviaalseid lähteteksti segmente saab seostada SCO tarkvaraga. Lähis-Ida: Iisraeli uute ähvarduste tõttu kuulutas Palestiina juht Yasser Arafat Palestiina aladel välja erakorralise seisukorra ning seadis oma seadlusega ametisse uue valitsuse. Peaministriks ja kaheksaliikmelise erakorralise kabineti juhiks määrati Ahmed Qurei. Iisrael: Oma esimestes avalikes kommentaarides Iisraeli rünnaku kohta Süüriale ütles USA president Bush, et Iisraelil on õigus oma kodumaad kaitsta; samal ajal kutsus ta Iisraeli peaministrit Ariel Sharoni üles vältima edasisi samme, mis võiksid piirkonda destabiliseerida. Nobeli meditsiiniauhind määrati Paul Lauterburile ja Sir Peter Mansfieldile avastuste eest magnetresonantskuvamise alal. Iraagi kronoloogia: Mõned rahvusvahelise kogukonna liikmed on tagasi lükanud USAl ja Suurbritannial parandatud ÜRO resolutsiooni projekti Iraagi küsimuses (selles nõutakse rahvusvahelisi rahuvalvevägesid Iraagis USA juhtimisel ning lubatakse võim järk-järgult üle anda tsiviiladministratsioonile, kuid ajakava puudub). Resolutsiooniprojekti toetab Suurbritannia. Prantsusmaa, Saksamaa ja Venemaa (mis oli Iraagi sõja vastu) on Kofi Annani järel resolutsiooni vastustanud. Kofi Annan ütles, et ÜRO ei sekku olulisel määral, kui ei hakata midagi ette võtma Iraagi rahvale suveräänsuse andmiseks. Sarnasel seisukohal on paavst Johannes Paulus II. Kirjastajad sulgesid vähesele lugejaskonnale viidates Iiri poliitikaväljaande Magill. See ajakiri, mis mängis 1970. ja 1980. aastatel Iirimaa poliitikas tähtsat rolli, ei ole enam saavutanud sellist lugejaskonda, nagu tal oli selle asutaja, sõltumatu ajakirjaniku ja poliitikakommentaatori Vincent Browne'i ajal, kes pärast varasemat sulgemist müüs väljaande nime praegustele omanikele. Iirimaa valitsuse katsed keelustada suitsetamist pubides, restoranides ja hotellides takerdusid veelgi, kui keelustamise jõustamise eest vastutama pidav minister Frank Fahey keeldus eitamast oma kriitilisust plaani suhtes ning soovi leida kompromissi, mis endiselt lubaks suitsetamist selleks ette nähtud kohtades. Endine Galway linnapea ja Fianna Fáili nõunik, kellel on sidemeid pubindusega, astus tervishoiuametniku kohalt tagasi protestiks Fianna Fáili ja progressiivsete demokraatide valitsuse keeldumise vastu minna komnpromissile keelustamiskava asjus. Varem on Kerry krahvkonna pubipidajad teatanud, et nad keelduvad uue seaduse järgimisest, ning rahva vastuseis keelustamisele on kasvanud. Endine Sky Newsi korrespondent James Furlong, kes oli lahkunud töölt seoses süüdistusega, et ta oli Iraagi sõja ajal võltsinud ühte reportaaži, leiti surnuna. 44-aastane Furlong oli olnud Sky Newsi kaitse- ja kuningakojakorrespondent. Varem oli ta töötanud ITN-is. ÜRO aruande kohaselt elab kogu maailmas peaaegu miljard inimest slummides. Aastaks 2050 võib 3 miljardit inimest maailma 6 miljardist linnaelanikust elada slummides, kui midagi radikaalset ette ei võeta. 7. oktoober California kuberneri tagasikutsumine: Valijad otsustasid tagasi kutsuda California kuberner Gray Davise. Kuberneriks sai suurima häälte arvu (48,1% häältest) saanud kandidaat vabariiklane Arnold Schwarzenegger. Teiseks jäi demokraadist asekuberner Cruz Bustamante (32,2% häältest). Nobeli auhind: 2003. aasta Nobeli füüsikaauhind määrati Aleksei Aleksejevitš Abrikossovile, Vitali Ginzburgile ja Anthony Leggettile tööde eest ülijuhtivuse ja ülivoolavuse alal. Surmanuhtlus: Mõned juristid hoiatasid, et surmasüsti näiline rahulikkus võib olla petlik. Selles kasutatav vedelik võib viia halvatuseni, mis varjab rääkimisvõimetu, kuid täiel teadvusel oleva surija aeglase lämbumise piina. Lähis-Ida: ÜRO saadik ja Lähis-Ida rahuprotsessi erikoordinaator Terje Roed-Larsen mõistis hukka rünnaku Liibanoni territooriumilt, milles hukkus Iisraeli sõdur, kes oli ületanud tagasitõmbumisjoone, ja kutsus Beirutit üles kontrollida jõu kasutamist enda jurisdiktsiooni all olevatel aladel. 2003. aasta Iraagi okupatsiooni kronoloogia: Türgi parlament kiitis häälteenamusega 358:183 heaks rahuvalvajate saatmise Iraaki. See oli suur võit USA-le, kes püüdis laiendada teiste riikide kaasatust Iraagis. Bagdadis ütlesid Iraagi valitseva nõukogu ametnikud, et nad on vastu mis tahes uute välisvägede asumisele Iraaki. Ametliku otsust pole tehtud, kuid nõukogu ja selle juhid on väitnud, et kui USA seda nõuab, siis nad toetavad seda. Kongo Demokraatlik Vabariik: ÜRO esindaja ütles, et ÜRO rahuvalvajad Kongo DV-s on leidnud 65 laipa, millest enamik on laste omad. Nähtavasti on tegemist tapatalgutega. Geenitehnoloogia: väike protestijate rühm võttis end külma tuult trotsides Uus-Meremaa parlamendi ees paljaks, et avaldada meelt geneetiliselt muundatud toidule kehtestatud moratooriumi tühistamise vastu. Vancouveris tuleb varsti elektroonilisse võrgustikku haaratud baare ja klubisid külastades iga kord oma isikut tõendama ja laskma end pildistama, et vältida rahurikkujate sisenemist. Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus teatas, et on loobutud Steve Biko tapmises (1977) süüdistatud viie politseiniku kohtulikust jälitamisest, sest mõrvasüüdistuseks ei ole piisavalt tõendeid. 8. oktoober Nobeli auhind: Nobeli keemiaauhind määrati Peter Agre'le ja Roderick MacKinnonile avastuste eest, mis puudutavad veekanaleid ja ioonikanaleid rakumembraanides. FBI tunnistas, et pealtkuulamisseadmed Philadelphia linnapea büroos paigutasid sinna FBI agendid. Yāsir ‘Arafātil oli kerge infarkt. Palestiina ametnikud püüdsid presidendi seisundit varjata. Saskatchewani üldvalimised 2003: Peaminister Lorne Calvert määras valimised 5. novembrile 2003. 9. oktoober Ajakirja Time teatel on Yasser Arafatil maovähk. Tuumarelvad: Pakistani sõjaväe teatel viis Pakistan läbi tuumapäid kanda võiva keskmaaraketi eduka katsetuse. Lasti välja rakett Hatf-4 ehk Shaheen 1. Raketi tegevusraadius on 435 miili, nii et see ulatub enamiku suuremate sihtmärkideni Indias. 3. oktoobril oli katsetatud lühimaaraketti Hatf-2 Ghaznavi, pärast mida öeldi, et katsetused on veel pooleli. Iisraeli-Palestiina konflikt: Iisraeli kaitseminister Shaul Mofaz käskis saata täiendust Iisraeli vägedele Palestiina aladel, Läänelaldal ja Gaza sektoris ning kaalus reservide nobiliseerimist, viidates hoiatustele, et Palestiina võitlejatel on plaanis uued rünnakud. Vahepeal olevat peaminister Ahmed Qurei keeldunud valitsuse moodustamisest ning öelnud, et soovib ametist lahkuda. 2003. aasta Iraagi okupatsiooni kronoloogia: Täpselt kuus kuud pärast Bagdadi okupeerimist liitlasvägede poolt tapeti Bagdadis üks Hispaania diplomaat tulirelva abil ja vähemalt 10 inimest hukkus rünnakus politseijaoskonnale Bagdadi peamises šiiitide rajoonis. Turvaseks: BBC väitel väidab katoliku kirik ideoloogilistel kaalutlustel, et kondoomid ei ole tõhus vahend AIDSi leviku tõkestamisel, seades inimeste elud ohtu. Mobiiltelefonid: Üks Hollandi teismeline sai jalast põletada, kui Nokia mobiiltelefon tal püksitaskus plahvatas. Nokia väitel on varasemad taolised juhtumid olnud põhjustatud teiste firmade patareide kasutamisest. 10. oktoober Nobeli auhind: Nobeli rahuauhind määrati Iraani naisjuristile, inimõiguste kaitsjale Shirin Ebadile. Öises rünnakus Rafah' põgenikelaagrile Gaza sektoris hukkus üks palestiina laps ja neli täiskasvanut. Iraagis sai veel 2 sõdurit surma varitsusrünnakus Bagdadi Sadri linnaosas. 11. oktoober Jaapani parlamendivalimised 2003: Jaapani peaminister Koizumi Jyunichiro saatis Esindajatekoja laiali. Valimised on määratud 9. novembrile 2003. 12. oktoober 2003. aasta Iraagi okupatsiooni kronoloogia: Bagdadi kesklinnas hotellis "Bagdad", mida peetakse CIA peakorteriks, toimus suur inimohvritega plahvatus, mille arvatavasti põhjustas autopomm. Valgevene vaimuhaigla tulekahju: Valgevenes Randilovštšina vaimuhaiglas hukkus tulekahjus 30 patsienti. 14. oktoober Libeerias astus ametisse uus valitsus. 15. oktoober Kosmoseuurimine: Hiina saatis kosmoselaevaga Shenzhou 5 orbiidile esimese taikonaudi Yang Liwei. Oli ette nähtud teha 21 tunni jooksul 14 tiiru ümber Maa. 16. oktoober 2003. aasta Iraagi okupatsiooni kronoloogia]]: ÜRO Julgeolekunõukogu kiitis ühehäälselt heaks USA poolt kavandatud uue resolutsiooni Iraagi kohta. 17. oktoober Carlos Mesa sai Boliivia presidendiks. 19. oktoober Paavst Johannes Paulus II kuulutas õndsaks ema Teresa. 21. oktoober ÜRO peaassamblee kiitis heaks resolutsiooni, mis nõuab, et Iisrael eemaldaks kaitsetara Jordani jõe Läänekaldal. 24. oktoober Lennuk Concorde tegi viimase lennu. 26. oktoober Mihhail Hodorkovski arreteeriti. 29. oktoober Suurbritannia Konservatiivse Partei juht Iain Duncan Smith kaotas usaldushääletusel oma koha. 30. oktoober Venemaa president Vladimir Putin vabastas ametist oma administratsioonijuhi Aleksandr Vološini. Venemaa kohtuvõimud arestisid naftakompanii Jukos aktsiad. Malaisia kauaaegne peaminister Mahathir bin Mohamad lahkus ametist. Tema järeltulijaks sai Dato' Seri Abdullah Ahmad Badawi. 2003–10


text: Veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuse katkemine | Kriisiabi Kuidas veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuse katkestuseks valmis olla Kui sõltud ühisveevärgist, uuri teenusepakkuja, korteriühistu või kohaliku omavalitsuse kaudu, kuidas on tagatud elanike veega varustamine teenuse katkemise korral. Hinda, millised probleemid sinu kodus tekivad, kui vett ei ole. Tee endale selgeks, kus on lähimad puhta vee saamise võimalused (kaev, allikas vmt) ning siseveekogud muu tarbevee võtmiseks. Tee endale selgeks, kust ja kui palju võid katkestuse korral kodus vett saada (veeboiler, tualetipoti loputuskast). Hoia kodus ühe nädala joogivee varu juhul, kui sul ei ole veekatkestuse korral muud puhta vee saamise võimalust. Iga inimese kohta peaks olema arvestatud kaks liitrit päevas ning täiendav varu toidu valmistamiseks arvestusega üks liiter päevas inimese kohta. Varu koju niiskeid puhastuslappe ja käte desinfitseerimisvahendit. Kui peres on lapsi, eakaid või erivajadustega inimesi, arvesta ka nende hügieenivahendite vajadustega. Varu koju veepuhastustablette või veefiltreid. Kuidas ootamatu veevarustuse või kanalisatsiooni- teenuse katkestuse korral tegutseda Lahendused veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuse katkemise korral Joogivee kättesaadavus Puur-, salvkaev (koos ämbri ja nööriga) Boiler ja tualetipoti veepaak Elektrigeneraator ühisveevärgi pumpade või puur- või salvkaevu pumpade jaoks Koduloomadele võib pakkuda ka vihma- või lumesulatusvett TUALETI KASUTAMINE Prügikotid tualeti kasutamiseks kuivkäimlana. (Soovitatav on lisada prügikotti ajalehti, saepuru, turvast või muud imavat materjali.)


text: Loomulikult on lipuheiskamiseks põhjust, sest lisaks Venemaa-poolsele Teise maailmasõja lõpu aastapäevale (nn võidupühale) on täna Euroopa päev. See tähendab, et möödub 62 aastat Euroopa Liidu asutamisest. Eks sel päeval on lippe heisatud varemgi, kuid miskipärast hakkasid nad täna eriti silma. Ja panid mõtlema, kas 9. mai ja sinimustvalge lipp ikka sobivad omavahel kokku. Küsimus on selles, et kui me tahame venelasi paremini Eesti ühiskonda lõimida, annab tulemust ikka see, kui neid võimalikult vähe ärritada. Loomulikult on õigus riigilippu ükspuha millisel päeval enda maja külge püstitada, kuid mõnel päeval võib osa Eesti elanikkonnast võtta seda tülinorimisena, mis tekitab vastumeelsust Eesti riigi ja selle sama lipu suhtes. Viimane ei ole aga kindlasti meie huvides. Samas pole sellele küsimusele head vastust, sest nii nagu venelastel on õigus emotsioonidele, on ka eestlastel. Ning ei ole õigust keelata inimestel tähistada Euroopa Liidu sünnipäeva seetõttu, et ühele kuupäevale on sattunud kaks nii erinevat tähtpäeva. Vaevalt ju lehvitame täna sinimustvalgeid pahatahtliku tagamõttega... Kui aga tahta, et 9. mail punalipu ning sirbi-vasara lehvitamine ja punaarmee mundrite kandmine minevikku vajuks, soovitaksin headest kavatsustest hoolimata täna sinimustvalgega pigem ettevaatlik olla. Äkki on lahendus näidata oma tänast eurorõõmu välja hoopis, lehvitades euroliidu lippu?


FOTOD: Kõpu vallaametnikud on Itaalia reisilt tagasi: tutvuti salaami, juustude, kunsti, ajaloo ja aiakultuuriga(57) 6.-17. aprillil viibis Viljandimaal asuva Kõpu vallavanem koos veel 13 inimesega õppereisil Itaalias. Reisi tõttu suleti kaheks nädalaks vallamaja uksed. Nüüd on reisiseltskond tagasi ja teeb kokkuvõtteid. Laupäeva hilisõhtul reisilt tagasi jõudnud Kõpu vallavanem Tõnu Kiviloo rõhutas veel kord, et projekt ise ei olnud õppereis, vaid õppereis oli üks osa, täpsemalt kolmandik, projektist "Suure-Kõpu mõisa ekspositsiooni loomine läbi kunsti- ja maitsmismeele". Üheks Itaaliasse mineku põhjuseks oli, et Suure-Kõpu mõisa härrastemaja söögisaali seintel on Pompei seinamaalingute koopiad. "Et näha, missugused need maalingud originaalis välja näevad," lisas Kiviloo. Reisil nähtu ja kogetuga püütakse nüüd Suure-Kõpu mõisas arendada Itaalia temaatikat ja muuta mõisa ekspositsiooni külastajatele atraktiivsemaks. Reisi raames külastati Napoli piirkonda, Pompei linna varemeid, samuti Napoli ajaloomuuseumi arhiive, kus tutvuti Itaalia ajaloo, kultuuri ja rahvusliku omapäraga. Ühe päeva jooksul tutvuti Roomas vana arhitektuuri ja kunstiga, Parma piirkonnas Itaalia köögikultuuriga, pargiarenduste ja -ideoloogiaga. "Kuna eesmärgiks oli tegeleda mõisa tootearendusega, siis Itaaliasse läksid lisaks valla töötajatele ka mõisa ja külastuskeskuse töötajad," lisas Kiviloo. Teiseks peamiseks Itaalia külastamise põhjuseks oli, et kohapeal kogetust saada ideid, kuidas täpsemalt parandada mõisakooli aeda ning võtta õppust Itaalia söögikultuuris toimuvast. "Selleks oli meil hulk õppejõude ja kuraatoreid kaasas. Siis olid tootearendajad ja vahetud teenindajad, kes tegelevad kohapeal mõisas. Vallast olid arendus-ja finantsinimesed," ütles Kiviloo. "Tutvuti salaami, juustude, kunsti, aedadega. Seejärel võtsime suuna Ungarisse, kus oli rahvusvaheline konverents mõisate teemal," ütles Kiviloo. Kokkuvõtete tegemine käib Küsimusele, mida konkreetselt õppereisil õpiti ja missuguseid ideid saadi, vastas Kiviloo, et seda ei saa spekuleerida enne, kui reisil osalejad on ära kuulatud ja kokkuvõtted tehtud. Kokkuvõtteid hakatakse tegema alates tänasest. "Nad nägid vahetut klienditeenindust erinevatel tasanditel suurobjektidel kui pereettevõtete tasandil: kuidas käib turundamine, tootearendus, mida tehakse, kellele tehakse, kuidas tehakse," selgitas vallavanem. "Nägemused on nii, nagu projekti on kokku kirjutatud. Kuhu me nendega välja jõuame, eks näeme – tibusid loetakse sügisel. Kindlasti tuleb meil külastajate tõus." Kiviloo sõnul on tähtis, et kui mõisakoolis külastajaid vastu võetakse, ei räägitaks ainult paberlehtedelt maha loetut, vaid jagatakse vahetut kogemust ja seda, mida kohapeal nähti. "Mismoodi tegelikus elus tänase Pompei varemed ka välja näevad, kui palju tegelikkuses seal maalinguid järele jäänud on." Vaatamata avalikkuse huvile ja kõrgendatud tähelepanule polnud Kõpu valla kodulehel ja Facebooki kontol vallaametnike tegemistest ühtegi märguannet ega ka pilti. "Piltide avalikustamise kohapealt on üldine seisukoht, et sotsiaalmeedias kajastatakse neid pärast toimuvaid töökoosolekuid," ütles Kiviloo. Samuti lisas ta, et kogu reisiperiood oli meedia tähelepanu poolest niigi aktiivne ning keegi konkreetselt pilte ei küsinudki. Vallavanem jagas reisipilte Delfiga (vaata galeriid). Aktiivne meediakajastus toob Kiviloo sõnul vallale tuntust, kuid vallavanemale jääb arusaamatuks, miks ei mõistetud, et Kõpu vald püüdis vallavalitsuse tööd korraldada "e-vallavalitsusena". "Elementaar- ja igapäevaste tegemiste funktsioone täitvad ametnikud ning töötajad olid igapäevaselt Kõpus kohapeal," ütles Kiviloo. Õppereisi eesmärgiks oli Itaaliast saadud teadmistega arendada kohalikku Kõpu turismielu. Reisi üheks osaks oli koostöölepingu allkirjastamine Ungaris toimuval konverentsil Iszkaszentgyörgy väikevallaga. Ungaris viibis vallavanem koos osa reisiseltskonnaga 15.-17. aprillil. "Sõlmisime kohaliku vallaga koostöölepingu ja vastukaaluks on oodata juuli viimasel nädalal neilt vastuvisiiti, kultuuriministeeriumi ja muinsuskaitse osakonna ja kohaliku omavalitsuse inimestelt. Tullakse Ungarist Suure-Kõput, Tartut ja Obinitsat külastama," ütles Kiviloo. Koostöölepingu sisuks on edendada koostööd majanduse, kultuuri, noorsoo- ja kohaliku omaalgatuse valdkondades. Projekti "Suure-Kõpu mõisa ekspositsiooni loomine läbi kunsti- ja maitsmismeele" üldeesmärgiks on ajaloo-kultuuripärandi ja ajaloolise elukeskkonna väärtustamine ja taastamine ning sellele avaliku juurdepääsu tagamine Suure-Kõpu mõisakompleksi arendamise kaudu, seisab projekti kirjelduses. Programmist "Mõisakoolid - säilitamine läbi kasutamise" sai ühe suurima toetuse (59 941,55 eurot) Kõpu vallavalitsuse projekt "Suure-Kõpu mõisa ekspositsiooni loomine läbi kunsti- ja maitsmismeele". Toetusest 16 400 eurot määrati õppereisiks. Kõpu valla omafinantseering projekti on 10581,45 eurot. Sellest 15% ehk peaegu 1600 eurot valla rahast on projekti kirjelduses määratud reisikuludeks. Viljandimaal asuva Kõpu vallamaja suleti reisi ajaks kaheks nädalaks. Valla käitumist on kritiseerinud siseminster Hanno Pevkur ja ajakirjanik Anvar Samost. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71300581


Galerii: parvlaev Tiiu ristimist tulid uudistama sajad inimesed - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt 8. aprill 2017, 15:13 Hiiumaa legendi kohaselt tulid uut laeva tervitama ja õnnistama ka «Vanamees ja kits». Vanamehe rollis oli legendaarne hiidlane ja kodusaare patrioot Tõnu Otsasson. TS Laevad hinnangul oli Tiiu ristimisel kohal ligi 600 huvilist. Tiiu ristiema, Eesti Kirjandusmuuseumi teadur ja Hiiumaa kultuuripärandi uurija Helen Kõmmus rääkis laeva nimikangelasest Tiiust ja andis laevale kaasa oma soovid. «Saagu su nimeks Tiiu, too meile tuntust ja õnne. Hoia meie hiidlasi, meremehi ja kõiki, kes sinuga seilavad!» lausus ristiema ning lõi pidulikult šampusepudeli vastu laeva. Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm rääkis pidulikul ristimistseremoonial, et juba homsest on hiidlaste ja Hiiumaa külaliste kasutuses kaks uut parvlaeva. «Uute parvlaevade saabumine on hiidlastele peaaegu sama oluline sündmus kui laulu- ja tantsupidu kogu Eesti rahvale,» ütles Kalm. Tseremoonial osalenud majandus- ja taristuminister Kadri Simson märkis oma kõnes, et parvlaev Tiiu liinile jõudmine tähendab seda, et pikalt kestnud parvlaevasaaga saab vähemalt hiidlaste seisukohast lõpuks lõppenuks lugeda. Parvlaev Tiiu hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa liinil. Laeva esimene liinireis toimub juba homme kell 08.30 väljumisega Heltermaa sadamast.


4. Kui osalised teevad koostööd piirkonna majanduskoostöö organisatsiooniga ja selle raames omavahel, ei mõjuta organisatsiooni koosseisus pärast protokolli vastuvõtmist tehtud muudatus protokollis ettenähtud kohustusi. Organisatsiooni koosseisu muudatus mõjutab üksnes nende artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist, mis on võetud pärast muudatuse tegemist.


text: Newsroom » Soe suvi ja eksport tõukasid mullu tagant Saku Õlletehase viimaste aastate tugevaimat majandustulemust « Saku Õlletehas Soe suvi ja eksport tõukasid mullu tagant Saku Õlletehase viimaste aastate tugevaimat majandustulemust Saku Õlletehase 2021. aasta auditeeritud müügikäive ulatus 69,35 miljoni ning puhaskasum 8,1 miljoni euroni – tegu on ettevõtte viimaste aastate tugevaima tulemusega¬, mida tõukasid tagant nii kodumaine jaeturg kui ka tuntav ekspordikasv. Teine oluline tegur, mis Saku Õlletehase tulemustesse positiivselt panustas, oli kasvanud koduturu kõrval eksport. "Meie kogu ekspordikäibe kasv oli viis protsenti ja ekspordiks müüdud jookide kogus kasvas 13 protsenti. Sealjuures Saku Õlletehase enda brändide ekspordikäive kasvas aastaga 2,5 korda," sõnas Jaan Härms. Samas oli Saku Õlletehase juhatuse liikme sõnul mullu ka mitmeid väljakutseid, alates aasta jooksul kehtinud erinevatest COVID-19 piirangutest ja nende mõjust toitlustus- ja meelelahutussektorile kuni mullistusteni tarneahelates ja sisendhindade kasvuni. "Nii nagu kogu ühiskond ja majandus tervikuna, pidime ka meie mullu juba teist aastat järjest arvestama kiirestimuutuvate oludega ja oma tegevust vastavalt sellele kohandama," rääkis Jaan Härms. "Ning kohanduma peame loomulikult ka tänavu – ennekõike jätkuva üldise hinnasurve näol, millele kohe aasta alguses lisandusid Venemaa agressioonist tingitud väljakutsed tarneahelates." Saku Õlletehase juhatuse liige tõi mullusest märgilisena välja veel ka asjaolu, et Carlsbergi kontserni liikmena juba viimased pea kümmekond aastat kestlikku arengut väärtustav joogitööstus pälvis 2021. aastal Eesti Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi poolt vastutustundliku ettevõtte kuldmärgise. Sealjuures oli Saku Õlletehas mullu ainuke kuldmärgise pälvinud Eesti toidutööstuse ettevõte. Saku Õlletehase 2021. aasta investeeringute maht oli ligikaudu 3,7 miljonit eurot (võrreldes 2,5 miljoniga 2020). Suuremad investeeringud tehti tootmisseadmetesse ja müügitegevust toetavasse põhivarasse – vastavalt ligikaudu 2 ja 0,5 miljonit eurot.


Porošenko ja Zelenski pidasid Kiievi staadionil maha valimisväitluse - Maailm - Postimees.ee Porošenko ja Zelenski pidasid Kiievi staadionil maha valimisväitluse 19. aprill 2019, 20:42 Petro Porošenko ja Volodõmõr Zelenski debatt. Ukraina presidendivalimiste teise vooru jõudnud ametisolev riigipea Petro Porošenko ja tema vastaskandidaat Volodõmõr Zelenski pidasid reede õhtul Kiievi Olümpiastaadionil maha oma ainsa valimisdebati. Zelenski ütles sissejuhatuseks, et 2014. aastal presidendiks valitud Porošenko ei täitnud oma valimiseelseid lubadusi ning ei õigustanud seega talle pandud lootusi. «Milles on peamine viga?» küsis ta. «Meie teiega hääletasime ühe Porošenko poolt, aga valisime teise.» 41-aastane Zelenski märkis, et «ma ei ole poliitik». «Ma olen lihtne inimene, kes tuli seda süsteemi lammutama,» ütles Zelenski. «Ma olen teie vigade ja lubaduste tulemus.» 53-aastane Porošenko märkis omakorda, et Zelenski oleks nõrk president ega suudaks seista vastu ohule, et Ukraina naaseb Vene impeeriumisse. "Ma usun, et härra Volodõmõril ei ole unistust tõmmata Ukraina tagasi Vene impeeriumisse. Kuid (Vene presidendil Vladimir) Putinil on selline unistus," ütles Porošenko. «Meil on ainult ilus ja säravmagus ümbris, millest igaüks võib leida, mida otsib,3 sõnas ta Zelenski kohta. Porošenko seadis kahtluse alla Zelenski võime olla riigi relvajõudude juhataja. Ta küsis, kus oli Zelenski 2014. aastal, kui «meie riik vajas vabatahtlikke ja Volodõmõr varjas end sõjaväeteenistuse kutse saamise eest». «Kui te oleksite olnud rindel, oleksite näinud oma silmadega, mis juhtus Debaltseves, kui te oleksite kohtunud meie sõduritega Ilovaiskist, oleksite teadnud, kui palju verd tuli Ukrainal valada, et säilitada meie riik.» Zelenski vastas, et on korduvalt viibinud Donbassi konfliktitsoonis ja kui oleks tahetud talle edastada kutset väeteenistusse, siis oleks see ka olnud võimalik.


text: Kõrgenenud tundlikkus unikaalselt paigutatud ribidega. Nendel kondoomidel ei ole mitte ainult unikaalselt paigutatud ribid, et pakkuda intensiivsemat kogemust seksi ajal, vaid neil on ka sirgem kuju, mis tagab tihedama, siledama istuvuse. Tagasi kondoomide tootenimekirjale Kas tead, kuidas oma sekselu eredamaks muuta? Milline rasestumisvastane meetod sobib sinule? Kus on erogeensed tsoonid? Õpi tundma oma keha ja üksteist! Kliki siia Otsid midagi sensuaalset, et lisada oma seksellu veidi romantikat? Toote kirjeldus: Play Vibrations 20 minutit surisevat naudingut! Kliki siin Seksuaalne elustiil Kaitse ennast ja oma partnerit sugulisel teel levivate haiguste eest. Kasuta alati kondoomi!


Erik Orgu soovitab! 5 salatrenni nippi! | Nipiraamat Langeta kaalu tehes mõnusaid tegevusi! () Nipid 23.02.2018 Erik Orgu, allikas: Nipiraamat Kaloritele on tuld võimalik anda ka teadlikult trenni tegemata. Lisa need 5 tegevust oma päevaplaani, et paremasse vormi saada. 1. Korista sageli ja hoogsalt. Umbes tunniajalise koristamisega on võimalik kulutada vähemalt 300 kalorit. Muidugi eeldusel, et koristamine on pausideta. Ole koristades põhjalik – pühi puhtaks kõik kõrgemad ja madalamad kapipealsed, sest sirutamine ja seejärel kükitamine nõuab ekstra pingutust. 2. Mängi lemmikloomaga. Kui sul on kodus lemmikloom, mängi temaga hoogsalt, ja saad samuti salatrenni tehtud. Viska koerale palli või meelita kassi mõne mänguasjaga mööda tube. Tundke koos liikumisest rõõmu, sest see vallandab ka õnnehormooni serotoniini! Nii saad hea enesetunde ja põletad kaloreid. 3. Võta toidupoes korv, mitte käru. See on imelihtne nipp – võta käru asemel korv! Kui sul on suuremad ostud plaanis, võta kaks korvi. Peale poes jalutamise annab keskmine toidukorv piisavalt koormust, et seda saaks trenniks nimetada. Kui toidukorv või korvid raskeks lähevad ja neid tõstma pead, ära tee järske liigutusi, hoia alati sirget rühti ja kõhulihased pinges. 4. Mine lapsega koos õue. Ära lase lapsel mitu korda paluda, et temaga õue tuleksid. Väljas leiad alati mõne aktiivse tegevuse, olgu see siis jalutuskäik või onniehitamine. Juhul kui laps istub passiivselt ekraani taga, haara ise initsiatiiv. Aktiivselt koos veedetud aeg loob ka lähedasemad peresuhted. 5. Tegutse aias, roogi lund. Iga aednik teab, kui füüsiliselt väljakutsuv võib olla üks päev aiatöid. Kevade saabudes on palju kükitamist, kummardamist, kaevamist ja rehitsemist. Jälgi, et mõlemad kehapooled saaksid võrdselt koormust. Näiteks tõsta ämbrit vaheldumisi mõlema käega. Kindlasti jälgi, et raskeid asju tõstes ja maha pannes teed seda kükitades sirge seljaga. Nii ei koorma sa liigselt oma selga, samas treenid tuhara- ja reielihaseid. Talvisel ajal roogi majaesine lumest piinlikult puhtaks. Kui kaua peab püsima plank-asendis, et sellest kehale ka tolku oleks? '; var hasads = false; var ruslang = false; var showGallery = function (active) { var $galladverts = []; hasads = true; $galladverts = [ { index: 3, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:8, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:13, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:18, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:23, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:28, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:33, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:38, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:43, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' }, { index:48, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster : '' } ]; //$galladverts = [] if (!galleryModal) { galleryModal = new $.modal({ skin: 'dark', type: 'over' }); } galleryModal.setContentObject($('#gallery-tpl').find('.gallery')); var $gallery = galleryModal.getContainer().find('.gallery').addClass('modal-resizable'); galleryModal.show(); $gallery.jqGallery({ items: [{"author":null,"description":"Langeta kaalu tehes mõnusaid tegevusi!","id":1711107,"image":"https://p.ocdn.ee/40/i/2018/2/23/bergmdy4.q0v.jpg","thumb":"https://p.ocdn.ee/8/i/2018/2/23/bergmdy4.q0v.jpg","imghref":null}], adverts: $galladverts, active: active || 0, type: 'vertical', size: 'max', //fixedHeight: 550, onItemSet: function (item) { // make comments loading, image rating and facebook here var hashindex = parseInt($(this).data('jqGallery').active, 10) + 1, $fb_container = $(this).find('.gallery-facebook-holder'); $fb_container.empty().append('


Uber uuendas juhtide rakendust - Logistikauudised Uber uuendas juhtide rakendust Uberi uus juhirakendus. Uber kujundas täielikult ümber juhtidele mõeldud mobiilirakenduse, millele alates sellest nädalast on juurdepääs ka Eesti Uberi juhtidel. Uberi teatel sai uus rakendus loodud tuginedes ideedele ja tagasisidele, mis koguti Uberi juhtidelt üle terve maailma ning äpp käivitatakse tasapisi kõigis 65 riigis. “Juhtide äpp asetseb juhi sõidukogemuse keskmes. Oli aeg uuenduseks, mis andis võimaluse mõelda juhtide sõidukogemusele pikemas perspektiivis ja tulevikule, mille poole oleme koos liikumas. Viies sisse muudatused oma ärimudelis, hoolitsesime selle eest, et rakenduse ümberkujundus tugineks tagasisidele, mida kuulsime juhtidelt. Meie eesmärk oli uus äpp kujunda koos juhtidega ja vastavalt nende vajadustele,” kommenteeris Alexei Stakh, Uberi üldjuht Kesk- ja Ida-Euroopa regioonis. Rakenduse beetaversiooni paluti testida kogenud Uberi juhtidel rohkem kui 100 000 reisi vältel. Et koguda juhtidelt tagasisidet, lõi Uber ühtlasi programmi, mille raames sõitsid sõitudel kaasa ka tootearendajad ja toimusid lõunased kohtumised teiste juhtidega. Uus sõidujuhtide äpp – peamised erisused Ekraani üleval asetseb uus reaalajas toimiv “Kasumi Jälgija”. See annab juhile lühidalt teada, kui palju nad eelneva sõidu pealt teenisid ja aitab juhil pürgida oma seatud eesmärkide poole. Uus olekuriba annab juhtidele reaalajas infot neid ümbritsevate turutingimuste kohta ja pakub rohkem võimalusi lähedal asuvateks sõitudeks. Kui juht nõustub pakutava sõiduga, pakub rakendus välja navigatsioonivõimaluse soovitatud piirkonda. Teavituste osa võimaldab juhtidel lugeda sõnumeid tulevastest teenimisvõimalustest, saada tagasisidet oma klientidelt ja näha informatsiooni oma konto kohta. “Profiil” annab juhtidele võimaluse end esitleda ja sõitjatel oma juhi kohta rohkem teada saada. Samuti aitab see leida uusi viise omavahel suhtlemiseks. URL: http://www.logistikauudised.ee/apps/pbcs.dll/article?avis=LG&date=20180829&category=NEWS&lopenr=180829976&Ref=AR Austraalia dollar AUD 1,61 -0.0124486 Brasiilia reaal BRL 4,82 0.0580961 Filipiinide peeso PHP 62,92 0.031798 Hiina jüaan CNY 7,99 0.0250269 Hongkongi dollar HKD 9,16 0.0185654 Horvaatia kuna HRK 7,43 0.0242473 Iisraeli seekel ILS 4,18 -0.0143421 India ruupia INR 84,47 0.0260518 Indoneesia ruupia IDR 17360,73 0.0257544 Jaapani jeen JPY 131,06 0.0152625 LAV rand ZAR 17,09 -0.217767 Lõuna-Korea vonn KRW 1308,52 0.2797214 Malaysia ringgit MYR 4,83 -0.0103434 Mehhiko peeso MXN 21,91 -0.0109524 Norra kroon NOK 9,51 0.0021027 Poola slott PLN 4,29 0.0070017 Rootsi kroon SEK 10,35 0.0144929 Singapuri dollar SGD 1,60 0.018777 Taani kroon DKK 7,46 0.0067031 Tai baht THB 37,82 -0.0052886 Türgi liir TRY 7,29 0.0809483 Ukraina grivna UAH 32,73 0.025675 Ungari forint HUF 323,02 0.0185782 USA dollar USD 1,17 0.0085675 Uus-Meremaa dollar NZD 1,76 -0.4876113 Valgevene rubla BYN 2,45 0.0940349 Vene rubla RUB 77,99 0.1990079


Müüa maa Kuusetuka, Kiili vald, Harju maakond ID: 296247 | www.arcovara.ee/296247 Aadress: Kuusetuka, Kiili vald, Harju maakond Kinnistu suurus: 24 200.00 m2 Katastri number: 30401:003:0036 Müüa kinnistu Kiili vallas, Sõmeru külas Kui oled mõelnud, et soovid kodu, mis asub linnamürast eemal, kuid on Tallinnale võimalikult lähedal, siis see pakkumine on Sulle. Kinnistu asub Kiili keskusest 6-7 km kaugusel. Tegemist on 100% elamumaaga. Kinnistule saab ehitada eramaja ja kolm abihoonet. Ehitusalust pinda on 500 m2. Rajama peab puurkaevu, reovee lahenduseks mahuti. Lähim naaber on 200m kaugusel. Liinibussipeatus jääb 1 km kaugusele kus Tallinna saab nr 116 bussiga. Kiilis asub Kiili gümnaasium, lasteaed, kauplused jne. Sõmeru küla asub Tallinna ringtee lähedal! Koostatud on projekteerimstingimused. Elektrilevilt võetud pakkumise alusel saab elektri 3*16 A kinnistule 2568€ eest. Tallinna kesklinna ca 28 km, Kiili keskusesse ca 6-7 km. Aitan vahendada Teie kinnisvara! Iga üks vajab kodu. Viimati muudetud: 2020-07-23 12:15:20