text: Armeenia (armeenia keeles: Հայաստան (Hajastan [hɑjɑsˈtɑn]), ametlikult Armeenia Vabariik (Հայաստանի Հանրապետություն (Hajastani Hanrapetuthjun, [hɑjɑstɑˈni hɑnɾɑpɛtuˈthjun])), on merepiirita riik Ees-Aasias Musta mere ja Kaspia mere vahelisel maakitsusel Lõuna-Kaukaasias. Armeenia piirneb põhjas Gruusiaga, idas Aserbaidžaaniga (ning ainult Armeenia poolt tunnustatud riigi Mägi-Karabahhi Vabariigiga), lõunas Iraaniga, edelas Aserbaidžaani eksklaavi Nahhitševaniga ja läänes Türgiga, hõlmates ajaloolisest Armeeniast vaid idaosa. 19. sajandil langes Ida-Armeenia, sealhulgas Armeenia ja Mägi-Karabahhi ala, teise Vene-Pärsia sõja järel Venemaa võimu alla. 28. mail 1918 kuulutati välja iseseisev Armeenia Demokraatlik Vabariik. 29. novembril 1920 kehtestati nõukogude võim ja moodustati Armeenia NSV, mis kuulus aastail 1922–1936 Nõukogude Liidu koosseisu Taga-Kaukaasia SFNV osana ning alates 5. detsembrist 1936 eraldi liiduvabariigina. Armeenia NSV oli pindalalt väikseim liiduvabariik. 23. septembril 1991 võttis Armeenia Ülemnõukogu kahe päeva eest toimunud referendumi tulemuste põhjal vastu "Deklaratsiooni Armeenia riiklikust iseseisvusest". Nõukogude Liidu lagunemine 1991 tõi kaasa Armeenia iseseisvumise. 22. märtsil 1992 võeti Armeenia Vabariik vastu ÜRO-sse, 25. jaanuaril 2001 Euroopa Nõukogusse. (Üks ÜRO liige, Pakistan, ei ole Armeeniat tänini tunnustanud, sest ta toetab Mägi-Karabahhi konfliktis Aserbaidžaani. See konflikt tekkis 1980ndatel Aserbaidžaani valdavalt armeenia rahvastikuga piirkonna Mägi-Karabahhi pärast.) Pärast Mägi-Karabahhi konflikti ja Nõukogude Liidu lagunemist tabas Armeenia majandust tõsine tagasilöök. Sisemajanduse kogutoodang oli 2012. aastal 19,73 miljardit USA dollarit, sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta 6645 USA dollarit. Rahaühik on Armeenia dramm (2012. aasta keskmine kurss oli 412 drammi 1 USA dollari eest). Armeenia Vabariik moodustab väikese osa ajaloolisest Armeeniast, mis hõlmab 300–400 tuhat km2 Türgi idaosast Kaspia mereni. Armeenia pindala on 29 743 km2, rahvaarv on 3 027 600 (1. aprill 2013). Pealinn on Jerevan, riigikeel on armeenia keel. Tallinnas on Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus. Nimi Kohanimi "Armeenia" pärineb Armeenia mägismaal praeguse Malatya lähedal paiknenud piirkonna Armi- hurrikeelsest nimest. Aramea kuju ˊarmǝn-āiē vahendusel läks see üle vanapärsia keelde ning esineb lokatiivivormis Arminiyaiy kuus korda Behistuni raidkirjal 6. sajandist eKr. Teistel andmetel on see nimi moodustatud Armeenia mägismaal elanud rahva armeenide (arim) nimest.. Vanakreeka keeles võttis nimi kuju Ἀρμενία. Seda nime on esimesena maininud Hekataios Mileetoselt. Enne nime Ἀρμένιοι levikut kutsuti armeenlasi vanakreeka keeles Μελιττήνιοι. Armeenia armeeniakeelne nimi on Հայք (Hajkh). 5. sajandi ajaloolase Movses Khorenatsi järgi andis selle Armeenia legendaarne patriarh Hajk, kelle järglase Arami, Urartu kuninga nimest sündis omakorda nimi Armeenia. Legendi järgi lõi Hajk 2492 eKr lahingus Assüüria kuningat Beli ning hiljem moodustas esimese Armeenia riigi. See aasta on vanaarmeenia ajaarvamise algusaasta. Teine versioon seostab seda nimetust Ḫajaša riigiga. Kolmanda versiooni järgi pärineb see praeguse Malatya urartukeelsest nimest Ḫāti. Keskajal asendus armeenia kohanimejärelliide -kh pärsia keelest laenatud järelliitega -stan. ja Armeeniat hakati kutsuma Հայաստան (Hajastan). Asend, piir ja suurus Asend Armeenia paikneb Ees-Aasia põhjaosas Väike-Aasia ja Lõuna-Kaukaasia piirialal põhjalaiuste 38°51' ja 41°16' ning idapikkuste 43° 29' ja 46° 37' vahel Armeenia mägismaa kirdeosas Väike-Kaukasuse lõunaserval. Põhjast ja idast raamistavad Armeeniat Väike-Kaukasuse ahelikud. Riik jääb Euroopa ja Aasia piiriks peetavast Suur-Kaukasuse Peaahelikust lõunasse, paiknedes selle kriteeriumi järgi loodusgeograafiliselt Aasiasse. Poliitiliselt ja kultuuriliselt on ta tihedalt seotud Euroopaga. Piir Riigipiiri kogupikkus on 1254 km. Armeenia piirneb põhjas Gruusiaga (164 km), idas Aserbaidžaaniga (566 km), kagus Iraaniga (35 km), lõunas Aserbaidžaani eksklaavi Nahhitševaniga (221 km) ning edelas ja läänes Türgiga (268 km). Piir Türgi ja Aserbaidžaaniga on suletud, Gruusia ja Iraaniga avatud. Pindala Armeenia pindala on 29 743 km2. Ta on riikide seas pindalalt 138. kohal (vt Riikide loend pindala järgi). Loodus Pinnamood Armeenia on väga mägine. Umbes 90% riigi pindalast on üle 1000 m üle merepinna. Keskmine kõrgus on 1800 m üle merepinna. Põhja poolt ulatuvad Armeeniasse Väike-Kaukasuse üle 3000 m kõrgused harud. Kõrgeim tipp on kustunud vulkaan Aragats (4090 m) Ararati lähedal. Madalaim punkt (375 m) paikneb Araksi jõe ääres Iraani ja Aserbaidžaani piiril. Need kohad paiknevad teineteisest umbes 80 km kaugusel. Vaata ka Armeenia mäed Geoloogiline ehitus Armeenia paikneb kurdmäestikus Euraasia laama ja Araabia laama kokkupõrkekohal. Seetõttu on ta väga maavärinaohtlik. Kivimid on sageli vulkaanilised. Veestik Armeenia mägismaal Jerevanist idas paiknev Sevani järv on maailmas suuruselt teine järv oma kõrgusel – umbes 1900 m üle merepinna. Sevan on Armeenia suurim järv pindalaga 1276 km2. Pikimad jõed on Ahhurjan, Araks, Vorotan, Khasahh, Hrazdan ja Debed. Kliima Kuigi Armeenia paikneb subtroopikas, on kliima suurte kõrgusvahede ja pinnamoe liigestatuse tõttu eri paigus väga erinev. Merede lähedus on tasakaalustav, kuid ümbruse kõrgmäestikud kutsuvad esile suuri kõikumisi. Kaukasuse kõrged tipud takistavad külma õhu juurdepääsu põhjast. Armeenia kliima on orgudes ja madalikel tugevalt kontinentaalne. Suved on kuivad ja päikselised ning kestavad juunist septembri keskpaigani. Õhutemperatuur kõigub 22–36 °C vahel. Madal õhuniiskus leevendab siiski kõrge temperatuuri mõju. Õhtuti puhub mägedest alla jahe tuul, mis toob palavusele leevendust. Kevaded on lühikesed, sügised seevastu pikad. Armeenia sügis on tuntud puude ereda ja kireva lehestiku poolest. Talved on suhteliselt külmad ja ohtra lumega, õhutemperatuur jääb −10 ja −5 °C vahele. Talispordihuvilised naudivad suusatamist Tsakhkadzori mägedes, milleni on Jerevanist poole tunni tee. Mägedes on kliima jahedam, Iraani piiri ääres subtrooopiline ja väga kuiv. Elusloodus Armeenia territoorium on liigirikas. On palju endeeme. Armeenias on tuvastatud ligi 17 000 liiki selgrootuid, 388 liiki vetikaid, 4166 seeneliiki, 2600 samblikuliiki ja 430 liiki lehtsammaltaimi. Armeenias on 3500 taimeliiki, 500 liiki selgroogseid, rohkem kui 300 linnuliiki, 50 roomajaliiki, 8 liiki kahepaikseid, rohkem kui 20 kalaliiki ning 83 imetajaliiki. Seened Teatakse 4166 seeneliigi. Leidub nii limakuid kui seeni hõimkondadest Mastigomycotina, ikkesseened, kottseened, kandseened ja teisseened. Armeenias kasvavatest söögiseentest on esindatud kukeseen, suur sirmik, aedšampinjon, arušampinjon, Agaricus silvaticus, Pleurotis eryngii, austerservik, porgandriisikas, kevad-võluheinik, mesi-külmaseen, Suillus lutens, lambatatik, lilla ebaheinik, Lepista personata, Macrolepiota excoriata. Taimed 1900. aasta paiku oli puude ja põõsastega kaetud umbes 25% Armeenia pindalast, aastal 1964 umbes 15%, aastal 2005 veel ainult 8–10%. Araksi orus kasvavad halofüüdid. Kuni 1400 m kõrgusel on väga levinud pujud. Mägedes kasvab palju okaspõõsaid ja teisi ogadega taimi. Kõrgmäestikus on palju kserofiilseid taimi. Maa lõunaosas Sangesuris on puudepiir 2400 m. Kõrgemal sarnaneb taimkate Alpide omaga. Armeenias kasvab ligi 120 liiki söödavaid metsamarju, tarbepuid, marjapõõsaid, viljapuid ja pähkleid: kreeka pähklipuu, sarapuu, harilik mandlipuu, ahtalehine hõbepuu, idapöök, euroopa karusmari, harilik astelpihlakas, haraline ploomipuu (alõtša), harilik granaadipuu, pirnipuu, õunapuu , kirss-kontpuu, õõldmurakas, vaarikad ja sõstrad jpt. Hariliku aprikoosipuu ladinakeelne teaduslik nimetus Prunus armeniaca tähendab 'armeenia ploomipuu'. Aprikoos on üks Armeenia sümboleid, mistõttu ka Armeenia lipu alumine laid on aprikoosikollane. Endeemsed liigid on Crataegus armena, Galanthus artjuschenkoae, Tulipa sosnovskyi, Merendera mirzoevae, Gundelia aragatsi, Papaver roseolum, Scorzonera gorovanica, Astragalus aparanensis, Centaurea caroli-henrici, Alcea grossheimii, Ornithogalum gabrielianae, Ranunculus aragazii, Poa greuteri, Allium vasilevskajae ja Sambucus tigranii. Meditsiinilisel otstarbel kasutatavatest ravimtaimedest kasvavad Armeenias: harilik raudrohi, harilik kalmus, harilik orashein, karulauk, harilik altee, takjas, aed-mädarõigas, koirohi, ida-aarum, harilik aspar, Astragalus microcephalus, harilik kukerpuu, kolmisruse, harilik koeranaeris, rukkilill, harilik vereurmarohi, harilik sigur, viirpuu, võrm, harilik näsiniin, roostepruun sõrmkübar, Echinops spherocephalus, põldosi, Fragraria vesca, hobumadar, Helichrysium plintocalix, harilik astelpaju, harilik humal, liht-naistepuna, aedvaak, kadakas, südamerohi, ürt-penimünt, kollane mesikas, münt, haisev jooksjarohi, terav kroonohakas, harilik pune, harilik harmal, suur teeleht, Polygonatum Adans, Polygonum carneum, nurmenukk, laukapuu, Pulsatilla Adans., tamm, kibuvits, harilik punavärvik, Rubus armeniacus, põldmurakas, harilik vaarikas, must leeder, ürt-punanupp, harilik seebilill, Senecio rhombifolius, harilik võilill, nõmm-liivatee, pärn, paiseleht, kõrvenõges, harilik palderjan, vägihein, Viscum album. Loomad Roomajad Roomajaid on palju. Sealhulgas sisalikulised: Darevskia armeniaca, Darevskia dahli, Darevskia portschinskii, Darevskia praticola, Darevskia raddei, Darevskia rostombekovi, Darevskia unisexualis, Darevskia valentini ja maolised. Armeenias elab ligi 23 maoliiki. Colubridae sugukonna liikidest: oliivjas vilbasnastik, erivärviline vilbasnastik, harilik silenastik, Dolichophis schmidti, armeenia eirenis, kaeluseirenis, vagur eirenis, pärsia eirenis, tagakaukaasia roninastik, kassmadu, harilik nastik, veenastik, Elaphe sauromates, Hemorrhois nummifer ja Rhynchocalamus melanocephalus. Boalastest lääne-liivaboa, pimemadulastest vagelpimemadu ning sugukonnast Lamprophiidae harilik sisalikumadu. Rästiklastest on esindatud armeenia rästik (1985), gürsa, Vipera darevskii, Vipera eriwanensis, Vipera raddei. Inimese suhtes mürkmadudeks loetakse peamiselt kaht madu: gürsat ja Vipera raddei'd. Linnud Armeenias on tuvastatud üle 300 linnuliigi, paljud on paigalinnud kuid on ka rändlinde. Imetajad Imetajate arv varieerub ka tänapäeval, on uusi liike ja ka liike kes on tõenäoliselt välja surnud nagu vööthüään (Hyaena hyaena) ja hüpiklane Sicista caucasica. Ohustatud liikide hulka arvatakse Armeenias tagakaukaasia mägilammas, kreeta besoaarkits, Vormela peregusna, saarmas, Felis manual ja pruunkaru. Kaslastest elutsevad Armeenias metskass, leopard ja ilves ning koerlastest hunt. Levinud on ka kapi jänes, rebane, hallsuslik, valgesaba-okassiga, metskits, metssiga ja liivahiirlastest Meriones vinogradovi. Käsitiivalised Käsitiivaliste sugukondadest on Armeenias esindatud mopsninalased, nahkhiirlased ja sagarninalased. Paljud käsitiivaliste liigid on haruldased. Tuvastatud on järgmised liigid: Barbastella barbastella, Barbastella leucomelas, Eptresicus bottae, Eptresicus serotinus, Hypsugo savii, Miniopterus schreibersii, Myotis bechsteini, Myotis blythi, Myotis emarginatus, Myotis hajastanicus, Myotis mistacinus, Myotis natereri, Myotis schaubi, Nyctalus leisleri, Nyctalus noctula, Pipistrellus kuhlii, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus pygmaeus, Plecotus auritus, Plecotus austriacus, Rhinolophus blasii, Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrumequinum, Rhinolophus hipposideros, Rhinolophus mehelyi, Tadarida teniotis, Vespertilio murinus. Erinevalt madudest, kes elavad inimasustustele väga lähedal, kohtab imetajaid väga harva. Armeenia selgrootuid on vähe uuritud. Näiteks ämblikulisi on seni kindlaks tehtud vaid 150 liiki. Ämblikulaadsete seas on ka skorpionid. Loodusvarad Tõestatud maavarade seas on tähtsaimad mitmesugused vase oksiidid, millega käivad kaasas ka molübdeen, raud ja kuld, ning uraan, mitmesugused poolmetallid, vääriskivid, tuff, basalt ja marmor. Leidub ka mineraalvett. Riik Riigikord Armeenia on presidentaalne esindusdemokraatlik unitaarne vabariik. Armeenia konstitutsiooni järgi on president valitsusjuht, ta valitakse 5 aastaks ning võib olla ametis kuni 2 ametiaega järjest. Täidesaatvat võimu teostab valitsus, seadusandlik võim jaguneb valitsuse ja ühekojalise parlamendi (Rahvuskogu vahel. Rahvuskogu (Azgajin Žoghov) on 131-liikmeline. Liikmed valitakse neljaks aastaks. Kohtusüsteem on kolmeastmeline: esmane, teisene ja apellatsioonikohus, president juhib Justiitsnõukogu tööd. Põhiseaduslikkuse järelevalvega tegeleb Konstitutsioonikohus, mille liikmed määratakse eluajaks. Poliitika President on aprillist 2008. aastast Serž Sargsjan. Veebruaris 2013 valiti ta teiseks ametiajaks tagasi. Rahvuskogu kontrollib nelja partei koalitsioon, millesse kuuluvad konservatiivne Armeenia Vabariiklik Partei), Õitsva Armeenia Partei, Seaduslikkuse Partei) ja Armeenia Revolutsiooniline Liit(). Suurim opositsioonipartei on Raffi Hovhannisjani Pärandipartei, mis toetab Armeenia tulevast liikmestaatust Euroopa Liidus ja NATO-s. 25. mail 2003 toimunud valimiste tulemusena moodustasid parlamendi koosseisu 6 parteid: Armeenia Vabariiklik Partei (23 liiget) Seaduslikkuse Partei (12 liiget) Armeenia Revolutsiooniline Liit (11 liiget) Õiglus (14 liiget) Rahvuslik Ühtsus (9 liiget) Ühinenud Töölispartei (6 liiget) Saadikute rühm Rahva Saadikud (16 liiget) 14 liiget ei kuulu ühtegi parteisse ega saadikurühma. Armeenia valitsuse eesmärk on ehitada üles läänelik parlamentaarne demokraatia. Alates 18. eluaastast on kõigil hääleõigus. Haldusjaotus Halduslikult jaguneb Armeenia 10 maakonnaks (marz) ja üheks keskalluvusega linnaks (khaghakh). Maakonnad jagunevad omakorda rajoonideks (šrdžan) ja nendega võrdsustatud linnadeks. Maakonnad: Aragatsotni maakond Ararati maakond Armaviri maakond Gegharkhunikhi maakond Kotajkhi maakond Lori maakond Sjunikhi maakond Širaki maakond Tavuši maakond Vajotsh Dzori maakond Keskalluvusega linn: Jerevan Rahvastik Rahvastikunäitajad Rahvaarv Armeenia Riikliku Statistikaameti andmetel oli rahvaarv 1. jaanuari 2013 seisuga 3 026 900. Armeenia on elanike arvult maailma riikide seas 135. kohal (vt Riikide loend rahvaarvu järgi). 2006. aastal oli elanikke "Eesti entsüklopeedia" andmeil 2 967 000. 2011. aasta Armeenia rahvaloenduse (12. oktoober) esialgsetel andmetel oli Armeenias 3 018 854 alalist elanikku (kaasa arvatud ajutiselt (mitte üle aasta) ära olijad) ning 2 871 771 kohal viibivat elanikku. Asustus Linnastumine 1. jaanuari 2013 seisuga oli Armeenias linnaelanikke 1 917 500 ja maaelanikke 1 109 400. Suuremad linnad Rahvuslik koosseis Rahvastiku enamiku moodustavad armeenlased (97,9% rahvastikust). Kurde on 1,3%, venelasi 0,5%, kreeklasi ja muid rahvusi kokku 0,3% (2001. aasta seisuga). 2007. aastal ilmunud "Eesti entsüklopeedia" andmeil on armeenlasi 96%. Armeenia kurdidest suur osa on jeziidid. Nad kõnelevad üht kurdi keele kurmandži murde haru, mida ise peavad enamasti siiski iseseisvaks jeziidi keeleks. Religioon Valdav usund on kristlus: 94,7% rahvastikust loetakse kuuluvaks Armeenia Apostlikku Kirikusse, 4% elanikest on muud kristlased. Armeenia venelased ja kreeklased on õigeusklikud. 1,3% elanikest on jeziidid. Majandus Pärast Mägi-Karabahhi konflikti ja Nõukogude Liidu lagunemist tabas Armeenia majandust tõsine tagasilöök. Sisemajanduse kogutoodang vähenes ligi 60% võrra. Majanduskasvu näitaja oli 2000. aastate keskpaigas kahekohaline. Ajakirja Forbes andmeil oli Armeenias 2011. aastal maailma halvemuselt teine majandus: "Armeenia majandus kahanes 2009. aastal 15%, kuna välisarmeenlaste rahastatud ehitusbuum haihtus koos ülemaailmse majanduslangusega. Järgnevate aastate kasvuennustused on kesised. See merepiirita endine Nõukogude vabariik, mis sõltub oma energiavarustuses pea täielikult Venemaast ja Iraanist, püüab pidada sammu ülejäänud maailmaga. SKP inimese kohta on Armeenias 3000 USA dollarit ehk vähem kui kolmandik naaberriigi Türgi omast ja inflatsioon 7%. Kõigele lisaks piiras Venemaa teemandivarusid, lüües valusalt Armeenia kunagi õitsenud teemanditöötlemistööstust." Sisemajanduse kogutoodang oli 2012. aastal 19,73 miljardit USA dollarit, sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta 6645 USA dollarit. Armeenia majandusele on halvasti mõjunud suletud piir Türgi ja Aserbaidžaaniga. Suurem osa kaubavahetusest käib Gruusia kaudu. Majandus sõltub tugevalt välisarmeenlaste saadetavast abist. Enamik energiatootmisest sõltub Venemaalt imporditud kütustest (maagaas ja tuumakütus). Armeenia ainus tuumajaam on 1980. aastal tööd alustanud Metsamori tuumaelektrijaam, mis asub Jerevanist 30 kilomeetri kaugusel seismiliselt aktiivses piirkonnas ja toodab umbes 40% riigis tarbitavast elektrienergiast. 2017. aastaks loodetakse see asendada uue jaamaga. Oluline osakaal on ka hüdroenergeetikal. Rahaühik on Armeenia dramm (2012. aasta keskmine kurss oli 412 drammi 1 USA dollari eest). Haridus Armeenia suurim ülikool on Jerevani Riiklik Ülikool. Ajalugu Esiaeg Ürgasustuse jälgi on leitud mitmes Armeenia mägismaa piirkonnas: Arznist, Nurnusist ja mujalt on leitud peatuspaiku kivist tööriistadega. Hrazdani jõe kuristikust, Lusakertist ja mujalt on leitud koobaseluasemeid. Kõige vanemad leitud kivist tööriistad on 800 000 aastat vanad. On leitud neoliitikumi aegsete inimeste peatuspaiku. Mägedest on leitud arvukalt jahistseenidega kaljujooniseid. Esimesed maaharijate ja karjakasvatajate asulad Armeenia alal ilmusid Ararati jõeorgu Širaki maakonna alale.. Areni koopast (Areni-1) leiti septembris 2008 kõige vanem teadaolev nahast king (Areni-1 king): see on üle 5500 aasta vanune. Leid dateeritakse eneoliitikumi (3600–3500 eKr). See on pehme teravate otstega nahkking (tšarohh). See on vanim jalatsileid Euroopas ja Aasias. Asjatundjate arvates kanti armeenia asulates praktiliselt samasuguseid jalatseid. Samuti leiti sealt seelik ja veinitöökoda (Areni-1 veinitöökoda). Jerevani alalt Šengavithist leiti pronksiaja alguse asula, mis pärineb 5.–3. aastatuhandest eKr. "Kõikjal, kus looduslikud tingimused olid külviks ja karjatamiseks soodsad, paiknesid sugukondade või suurperede asulad. Mägipiirkondades valiti selliste asulate jaoks kõrgendikud; tasandikul kasvas kunstlik küngas tasapisi mitme sajandi jooksul, mil samas kohas oli asula. Need asulad koosnesid lõunapiirkondades kivivundamendile toortellistest ehitatud majadest. Tüüpiline elamu oli ümmarguse põhiplaaniga hoone läbimõõduga 5–7 m, posti tugikiviga keskel. Nähtavasti toetas post lage.. Arheoloogiliste väljakaevamiste andmed kinnitavad, et Armeenia mägismaal tunti juba iidsel ajal paljusid käsitöid. Juba 5.–4. aastatuhandel eKr osati sulatada vaske ning 2. aastatuhandel eKr rauda.. Vanaaeg Armeenia ja armeenlaste päritolu Armeenia mütoloogia seostab Armeenia ja armeenlaste päritolu kangelase Hajkiga, kelle nimega seostatakse armeenlaste endanimetust. 5. sajandi armeenia ajaloolane Movses Horenatshi jutustab üksikasjalikult Arami vägitegudest. Armeenlaste (armeenide) ja Armeenia nime seostatakse Aramiga. Urartu kuningriik Urartu kuningriik sai alguse Vani järve äärest. Et kaitsta oma riiki Assüüria eest, sõlmis kuningas Arzaškuni kuningas Arama umbes 850 eKr liidu aramea linnriigi Bit Agusiga. Aastal 848 eKr leidis aset kaks Salmanassar III rasket rünnakut Arzaškuni vastu, mille käigus hävitati ka ümberkaudsed asulad ja Arama põgenes mägedesse. Aastatel 844–832 eKr võttis Salmanassar III ette veel sõjakäike Nairi vastu. Sarduri I ajal rajati umbes 832 eKr Nairisse Vani järve äärde kuninga- ja pealinn Tušpa (praeguse Van'i lähedal). Tema järglased laiendasid riiki ja viisid selle õitsengule. Rajati palju uusi kindlustusi (tõenäoliselt vallutatud alade kindlustamiseks). Menua valitsemise ajal (umbes 810–785 eKr) arenesid käsitöö ja põllumajandus. Rajati ladusid ja viljaaitu. Samuti rajas ta 70 km pikkuse kanali Güzelsu orust Tušpasse, et linna mageveega varustada (Vani järv on soolane). Tänapäeval seostatakse seda kanalit ekslikult legendaarse kuninganna Semiramisega. Sarduri II ajal (umbes 765–733 eKr) jõudis Urartu territoorium maksimumini. Püüdes murda Assüüria ülemvõimu, pingutas ta üle ja sai assüürlastelt hävitavalt lüüa. Rusa I (umbes 733–714 eKr) ajal sai Urartu hinge tõmmata. Assüüria kuningas Sargon II (721–704 eKr) hävitas aastal 714 eKr Musasir. Rusa I sooritas väidetavalt enesetapu. Tema järglased püüdsid riiki uuesti kindlustada. Kuni aastani 609 eKr jäi Urartu edasi. Pärast Assüüria lõppu järgnes uus tõus. Pärsia kuningas Kyros II kohustas Urartut jälle andameid maksma. Armeenia teke Suur-Armeeniasse ulatus mitme suurriigi võim, nende seas olid Hetiidi impeerium, Mitanni ja Hayasa-Azzi (1500–1200 eKr). Armeenia mägismaal asusid 12.-9. sajandil eKr Nairi ja 1000–600 eKr Urartu riik. Tänapäeva Armeenia pealinna Jerevani rajas 782 eKr kuningas Argišti I. 600. aasta paiku lõi Orontiidide (armeenia keeles Ervanduni) dünastia Armeenia kuningriigi. Armeenia nimi esineb esimest korda (Urartu sünonüümina) Behistuni raidkirjal umbes aastast 520 eKr. Suurimate antiikajaloolaste ja -geograafide kaartidel on Armeenia tähistatud kõrvuti Pärsia, Süüria ja teiste antiikaja riikidega. Ptolemaoise kaardil on "Armen." Meediast vasakul ja Mesopotaamiast ülalpool. Ka Herodotose kaardilt võib leida Armeenia, kuid veidi rohkem lõunas kui Ptolemaiosel. Pärast Aleksander Suure surma aastal 323 eKr muutus Armeenia Suur-Süüria Seleukiidide riigi vasalliks. Kui viimased said lüüa roomlastelt Magnesi lahingus (190 eKr), tekkis korraga kolm armeenia riiki – Väike-Armeenia Eufrati jõe läänekaldal, Sophena sama jõe idapoolsel kaldal ja Suur-Armeenia keskusega Ararati tasandikul. Pärast Aleksander Suure impeeriumi lagunemist tekkisid armeenlaste kuningriigid Ajrarati riik (Armeenia satraapia) ja Tsophkhi riik (Sophene riik). Hiljem vallutas Seleukiidide riik need riigid. Pärast Seleukiidide riigi purustamist Rooma vabariigi poolt 2. sajandil eKr tekkis kolm armeenia riiki: Suur-Armeenia, Väike-Armeenia ja Sophene. Tigran II ajal (95–55 eKr) muutus Suur-Armeenia vägevaks riigiks, mis laius Palestiinast Kaspia mereni.; ent pärast seda, kui Tigrani äi ja liitlane Pontose kuningas Mithridates VI sai 66 eKr Rooma väejuhilt Pompeiuselt lüüa, ei suutnud liitlasteta jäänud Tigran kahel rindel võidelda ning kaotas Rooma-Partia liidule ja jäi ilma kõigist vallutatud aladest peale päris Suur-Armeenia ning osast Partialt vallutatud maadest. Hiljem muutus Suur-Armeenia Partia ja Rooma riigi vaheliseks puhverriigiks ja veel hiljem (3.–4. sajandil pKr) Rooma ja Sassaniidide Iraani vaheliseks puhverriigiks. Artašesiidide dünastia valitsemisajal laiendas Suur-Armeenia oma territooriumi vahetult kuni Kaspia mereni. Armeenia kuningriigi õitseaeg oli Tigran II Suure valitsusajal 95-66 eKr, mil see oli piirkonna üks võimsamaid kuningriike, alistades Sophena ning kasutades ära pikka sõda Rooma ja Partia vahel. Sellal ulatus Armeenia võim Väike-Kaukasusest Palestiina piirini. Järgnenud sajandeil kuulus Armeenia peamiselt Pärsiale. Ajaloos vaheldusid Armeenia iseseisvusajad autonoomiaga suurriikide võimu all. Armeenia strateegilise asendi tõttu kahe kontinendi piiril tungisid sinna paljud rahvad, nende seas assüürlased, kreeklased, roomlased, bütsantslased, araablased, mongolid, pärslased. Ajalooliselt valitses Armeenias masdaistlik zoroastrism (erinevalt Pärsia zurvanistlikust Sassaniidide riigist), mille kultuse keskmes oli Mihr (avesta Mithra). Kristlus jõudis maale vähemalt 40 pKr. Kuningas Tiridates III (238–314) kuulutas kristluse 301. aastal riigiusuks. Sellega sai Armeeniast maailma esimene ametlikult kristlik riik, 10 aastat enne kristlusele sallivuse kehtestamist Roomas Galeriuse ajal ning 36 aastat enne Constantinus Suure ristimist. Aastal 387 jagasid Rooma ja Pärsia omavahel Suur-Armeenia. Pärast Armeenia kuningriigi langemist 428. aastal liideti enamik Armeeniast Sassaniidide riigiga. Pärast Armeenia ülestõusu 451. aastal jäeti kristlikele armeenlastele usuvabadus ja Armeeniale autonoomia. 640. aastal tungisid maale araablased, kes muutsid selle vasalliriigiks, kus valitsesid araablastest asevalitsejad. Keskaeg Seoses araabia Kalifaadi nõrgenemisega tekkis Armeenias mitu kuningriiki (9.–11. sajandil). Neist kõige võimsam oli Bagratiidide riik, mille pealinn oli Ani (884–1045). Ajapikku Bagratiidide riik lõhenes, sellest lõid lahku mitu riiki, mis siiski tunnistasid Bagrationi dünastia ülevõimu. Üks selline kuningriik asus Ararati mäe lääneküljel keskusega Karsas (962–1064) ja teine Armeenia põhjaosas keskusega Loris (982–1090). Samal ajal tekkis ka Vaspurakani kuningriik Vani järve orus, Sjunikhid aga asutasid kuningriigi tänapäevases Sjunikhi maakonnas Sevani järvest lõuna pool (970–1166). 1045. aastal vallutas Bagratiidide Armeenia Bütsants, kes alistas peatselt teisedki Armeenia riigid. Bütsantsi keisrite võim jäi siiski lühikeseks, kuna juba 1071. aastal tungisid Armeeniasse seldžukid, kes Manzikerti lahingu järel rajasid Seldžuki suurriigi. Türklaste võimu alt põgenes Tarsusesse Kiliikias hulk armeenlasi. Nende eesotsas oli Roupen, kelle sugulane oli tapetud Ani kuningas Gagik II. Põgenikele andis varju Bütsantsi kuberner, ajapikku tekkis Kiliikias uus Armeenia riik. See oli ristisõdijate tugev toetaja ning nägi end kristluse kantsina Idas. Kiliikia Armeenia püsis 1375. aastani, mil selle alistasid Egiptuse mamelukid. 1230. aastail vallutasid Armeenia mongolid, neile järgnesid teised Kesk-Aasia hõimud. 14. sajandil vallutasid ja rüüstasid Armeenia Tamerlani (Timuri) hordid. 16. sajandil jagasid Armeenia omavahel Otomani impeerium ja Safaviidide Pärsia. Kui Türgi võimu all anti armeenlastele ulatuslik autonoomia ning nad elasid suhteliselt rahumeelselt oma enklaavides, siis ‘Abbās I Suur rakendas 1604. aastast oma riigi loodepiiril põletatud maa taktikat, mis viis paljude armeenlaste küüditamiseni kodumaalt. Rahvusliku ärkamise ajajärk Vene-Pärsia sõja lõpetanud Gulistani rahulepingu järgi ühendas Venemaa endaga 1813. aastal Karabahhia alad, aga Turkmeenia lepingu alusel 1828. aastal Jerevani ja Nahhitševani khaaniriigid. Vene-Türgi sõja tulemusena 1877–1878 vallutas Venemaa Türgi võimu all olnud Armeenia alad. Kristlastena olid armeenlased Osmanite riigis diskrimineeritud. Kui nad hakkasid taotlema senisest suuremaid õigusi, korraldas sultan ‘Abdu’l-Hamid II 1894–1896 vastuseks armeenlaste vastased pogrommid. Eri allikate andmeil hukkus neis 80 000–300 000 inimest. Veresauna tõttu pälvis valitseja välismaal hüüdnimed "Verine sultan" ja "Punane sultan". Pärast noortürklaste revolutsiooni lootsid armeenlased olukorra paranemist, ent kuna Vene armees oli hulgaliselt armeenia vabatahtlikke, suhtus ka uus valitsus neisse umbusuga. Kui Esimene maailmasõda oli alanud, asusid türklased peagi lahendama nn armeenia küsimust, pagendades armeenlased Väike-Aasiast. 24. aprillil 1915 arreteeriti armeenia intellektuaalid. Armeenlastest sõdurid, kes olid teeninud Türgi sõjaväes, kutsuti sõjaväkke tagasi ja lasti maha. Naised, lapsed ja vanurid pagendati Süüria kõrbesse. 1915–1917 toimunud armeenia genotsiidis hukkus 600 000–1 000 000 inimest. Paljud armeenlastest, kes jäid ellu tänu türklaste ja kurdide abile, põgenesid Venemaa Armeenia aladele või teistesse Lähis-Ida maadesse. Iseseisvumine Armeenia kuulutati avalikult iseseisvaks Armeenia Demokraatlikuks Vabariigiks 28. mail 1918. Septembris 1920 alustas Türgi sõjategevust Armeenia vastu ja vallutas Armeenia territooriumist läänepoolse kaks kolmandikku. Novembris tungisid idapoolsesse Armeeniasse aga Punaarmee väeosad ja 29. novembril 1920 kuulutati avalikult välja Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Nõukogude Armeenia Armeenia NSV sõlmis 2. märtsil 1922 Aserbaidžaani NSV ja Gruusia NSV-ga lepingu, mille kohaselt loodi Taga-Kaukaasia Sotsialistlike Nõukogude Vabariikide Föderatiivne Liit, millest moodustati omakorda Taga-Kaukaasia Sotsialistlik Föderaalne Nõukogude Vabariik 13. detsembril 1922. Seejuures säilitas iga moodustis oma vormilise iseseisvuse. Föderatsioon arvati NSV Liidu koosseisu 30. detsembril. Stalini valitsusajal oli riigis kehtestatud diktatuur, millega kaasnes põllumajanduse kollektiviseerimine, industrialiseerimine (suunaga rasketööstusele ja sõjatööstusele), urbaniseerumine, religiooni tagakiusamine ja "parteilise liini" ametlik kehtestamine kõigis eluvaldkondades. Aastal 1936 deporteeriti Kesk-Aasiasse umbes 25 000 armeenlast, kes võitlesid kollektiviseerimispoliitika vastu. Stalinistlike puhastustööde käigus hukkusid Armeenia kommunistliku partei esimene sekretär Agasi Handžjan, katoolikos Horen Muradbekjan, rida valitsuse ministreid, silmapaistvad armeenia kirjanikud ja poeedid (Jeghiše Tšarents, Axel Bakunts ja teised). Aastal 1936 likvideeriti Taga-Kaukaasia SFNV, aga selle koosseisu kuulunud Armeenia NSV, Gruusia NSV ja Aserbaidžaani NSV kuulutati eraldi liiduvabariikideks NSV Liidu koosseisus. Sõja lõppedes pani Stalin katoolikosele ette kutsuda välismaal elavaid armeenlasi tulema Nõukogude Armeeniasse, võttes arvesse, et armeenia diasporaas on palju raha ja kvalifitseeritud spetsialiste. Aastatel 1945–1948 pöördus Ida-Armeeniasse tagasi umbes 150 000 armeenlast, enamik neist Lähis-Ida riikidest. Selle tulemusena paljud neist represseeriti. Juulis 1949 küüditati osa armeenia intelligentsi koos peredega Kesk-Aasia maadesse, kus enamik neist hukkus. Taasiseseisvunud Armeenia 1990. aasta mais toimusid Armeenia Ülemnõukogu (ÜN) valimised, mille koosseisu said nii kommunistid kui ka opositsiooni esindajad – Armeenia üldrahvusliku liikumise (AÜRL) liikmed. Augustis valiti Ülemnõukogu esimeheks AÜRL-i esimees Levon Ter-Petrosjan. 23. augustil 1990 võeti ülemnõukogu esimesel istungil vastu Armeenia iseseisvusdeklaratsioon, mille alusel likvideeriti Armeenia NSV ja moodustati iseseisev Armeenia Vabariik. Aastatel 1991–1994 toimus Armeenia ja Aserbaidžaani vahel sõda Nõukogude ajal Aserbaidžaani NSV-le kuulunud Mägi-Karabahhi autonoomse oblasti alade pärast. Sõja lõppedes sõlmiti lääneriikide ja Venemaa vahendatud rahulepe, mille kohaselt pidid Armeenia väed Mägi-Karabahhist taanduma ja endisest autonoomsest oblastist saama taas autonoomne üksus Aserbaidžaani piires. Selle asemel kuulutati välja Mägi-Karabahhi Vabariik, mida 2016. aastaks pole tunnustanud isegi mitte Armeenia, kellest tunnustamata riik suuresti sõltub. Aserbaidžaani ja Mägi-Karabahhi piiridel on aastate vältel jätkunud madala intensiivsusega kokkupõrked. 2016. aastal puhkes Mägi-Karabahhi piiril Aserbaidžaani ja Armeenia vahel taas intensiivne konflikt, mis nõudis kümneid inimelusid. Kultuur Armeenia kultuuri ja identiteedi tähtis osa on armeenia kiri, mille lõi Mesrop Maštotsh umbes 4. sajandil pKr. Kultuuris on olulised ka vanaarmeenia panteon ja vanaarmeenia kalender. Sport Vaata ka Lääne-Armeenia Väike-Armeenia Mägi-Karabahh Armeenia ajalehtede loend Armeenia poliitika Armeenia välisesinduste loend Dilidžani rahvuspark Sevani rahvuspark Viited Kirjandus Karl August Hermann "Wanad poisid: Teadusline lugemine rahwa elust. Abessinia maa ja rahwas. Armenlased ja kurdlased. Korea" Tartu: Postimees, 1896 H. Aasamaa "Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1950 Marietta Šaginjan "Matk läbi Nõukogude Armeenia" (tõlkinud E. Roomet) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1954 Garnik Isaakjan "Armeenia NSV" (tõlkinud E. Hiiemäe) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962 Aira Kaal "Esimest korda Armeenias: reisikiri" Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964 "Armeenia NSV" (koostanud K. Laigna) Tallinn: Eesti Raamat, 1986 Lembo Tanning "Armeenia probleem" Tallinn: L. Tanning, 2005 "Armeenlaste väited ja ajaloolised faktid: küsimused ja vastused" Ankara: Strateegiliste Uuringute Keskus, 2005 "Armeenlased" (koostanud Armenui Kazarjan ja Ita Serman, tõlkinud Ita Serman) Tallinn: Ilo, 2009 Brigitta Davidjants "Ida läänepiiril: Türgi, Armeenia, Gruusia" Tallinn: Go Group, 2010 Välislingid Armeniapedia – Armeenia wiki Armenica.org virtuaal-Armeenia Armeenia turismiportaal Riigid Aasia maad Euroopa maad


source: wikipedia

text: Maa on Päikesesüsteemi kolmas planeet Päikese poolt loetuna ning ainuke teadaolev planeet universumis, kus leidub elu. Päikesesüsteem tekkis umbes 4,6 miljardit aastat tagasi ja Päikesesüsteemi kuulub kaheksa planeeti + kääbusplaneedid + muud väiksemad taevakehad. Suurem osa Päikesesüsteemi planeetidest on saanud nime vanarooma mütoloogiast, ainult Uraani nimi on pärit vanakreeka mütoloogiast. Maa tekkis umbes 4,54 miljardit aastat tagasi. Maa biosfäär on oluliselt muutnud Maa atmosfääri ja planeedi teisi abiootilisi omadusi, võimaldades aeroobsete organismide ning osoonikihi kiiret teket, mis koos Maa magnetväljaga blokeerib kahjulikku päikesekiirgust, võimaldades elu Maal. Tänu Maa geofüüsilistele omadustele ning selle geoloogilisele ajaloole ja orbiidile on elu sellel planeedil ka säilinud. Arvatakse, et elu planeedil Maa kestab veel vähemalt 500 miljonit aastat. Maa on inimese ainsaks koduks. Peale Maa on inimene käinud ainult Maa kaaslase Kuu pinnal. Inimese valmistatud kosmoseaparaadid on uurinud kõiki Päikesesüsteemi planeete ning mõned neist on praeguseks jõudnud planeetidest kaugemale, kandes endaga teistele võimalikele mõistusega olenditele mõeldud sõnumeid inimtsivilisatsiooni kohta. Maa välispind (maakoor) jaguneb mitmeks laamaks, mis on miljonite aastate jooksul pidevas liikumises olnud. Umbes 71% Maa pinnast on kaetud soolase veega ookeanidega, ülejäänud osa koosneb kontinentidest ja saartest, mille hüdrosfääri moodustavad järved ja jõed. Elu säilimiseks vajalikku vedelas olekus vett ei leidu teadaolevalt ühelgi teisel planeedil. Maa poolused on suuremalt jaolt kaetud jääga. Maa ja teised kosmose objektid mõjutavad üksteist vastastikku, eriti Päike ja Kuu. Maa saab Päikeselt ühe ööpäeva jooksul energiat 1,49×1022 J. Maa ainuke looduslik kaaslane on Kuu, mis asub Maast keskmiselt 3,844×105 km kaugusel. Kuu põhjustab ookeanides loodeid. Lisaks on inimesed alates 20. sajandi keskpaigast saatnud Maa orbiidile palju tehiskaaslasi. Nimi Maad hüütakse tema värvuse järgi ka helesiniseks planeediks. Inimeste elupaigana nimetatakse teda maailmaks. Teke ja vanus Maa vanus on eri hinnangute kohaselt 4,45±0,05 miljardit aastat. Keemiliste mudelite põhjal, mis põhinevad kõige pikemate poolestusaegadega radioaktiivsete isotoopide praegusel levikul Maal ning meteoriitidelt ja Kuult pärineva diferentseerimata materjali analüüsil, arvatakse Maa tekkinud olevat umbes 4,65 miljardit aastat tagasi. Maa täpset vanust on keeruline kindlaks teha, sest Maal ei leidu tollest ajast pärinevaid kivimeid. Maakoor oli esimese miljardi aasta jooksul vedel või plastiline. Maa moodustus koos teiste Päikesesüsteemi planeetidega Päikese ümber tiirelnud tolmu- ja gaasikettast. Mõõtmed ja kuju Maa on Päikesesüsteemi suuruselt viies planeet, Päikesesüsteemi Maa-tüüpi planeetide seas on Maa suurim. Kõige täpsemalt kirjeldab Maa kuju geoid, kuid see teeks arvutused liiga keeruliseks. Geoidi asemel kasutatakse tavaliselt pöördellipsoidi (lapikusega 1:298,252 747 25). Maa kuju näitlikustamiseks on teda võrreldud muuhulgas sidruni, tomati, õuna ja kartuliga. Maa ümbermõõt on piki ekvaatorit 40 075,004 km (ekvatoriaalne ümbermõõt), üle pooluste piki meridiaane 39 940,638 km (polaarne ümbermõõt). Nende kahe ümbermõõdu vahe on 134,366 km. Keskmine ümbermõõt on 40 041,455 km. Maaellipsoidi lapikus on 1:298,252 747 25. Maa diameeter on ekvaatoritasandil 12 756,270 (ekvatoriaalne diameeter), poolusi läbival sirgel 12 713,500 km (polaarne diameeter). Nende diameetrite vahe on 42,77 km. Maa kogupindala on 510 065 284,702 km2. Maa ruumala on 1 083 230 000 000 km3. Maa ekvatoriaalraadius on 6378,135 km. Maa polaarraadius on 6356,750 km. Maa ruumalaga kera raadius oleks 6371,005 076 123 km. Seda nimetatakse Maa keskmiseks raadiuseks. Mõnedel andmetel on Maa keskmine raadius ka 6372,795 km. Mass ja tihedus Maa ligikaudne mass on 5,9742×1024 kg ehk 5,9742×1021 tonni. Ta on Päikesesüsteemi Maa-tüüpi planeetide seas suurima massiga. Maa atmosfääri mass on 5,1×1018 kg. Jää mass on 25...30×1018 kg. Ookeanide mass on 1,4×1021 kg. Maakoore mass 2,5×1022 kg. Vahevöö mass on 4,05×1024 kg. Maa tuuma mass on 1,90×1024 kg. Maa on Kuust 81,303 korda raskem, kuid Päikesest umbes 332 900 korda kergem. Keskmine tihedus on 5,5 g/cm3. Seega on Maa keskmine tihedus vee tihedusest 5,5 korda suurem. Maa on Päikesesüsteemi Maa-tüüpi planeetide seas kõige suurema tihedusega. Liikumine Universumis on kõik liikumises. Nii nagu liigub planeet Maa ümber Päikese, liigub meie Päikesesüsteem Linnutee galaktika südame ümber ja ka meie Linnutee galaktika liigub Universumis teiste galaktikate suhtes. Me liigume Andromeeda galaktika poole (nimetatakse ka Andromeeda udukoguks). Arvatakse, et Linnutee ja Andromeeda galaktikad põrkuvad kunagi, aga sinna kulub veel mitu miljardit aastat aega. Galaktika liikumine Galaktika tervikuna liigub Lõvi tähtkuju suunas kiirusega umbes 600 km/s. Päikesesüsteemi liikumine Päikesesüsteem liigub Linnutee galaktikas kiirusega umbes 792 000 km/h. Arvestades, et Päikesesüsteem on ligikaudu 4,6 miljardit aastat vana ja Päikesel kulub Linnutee galaktika südame ümber tiiru tegemiseks umbes 237 miljonit aastat, saame teada, et oma elueal on Päikesesüsteem teinud üle 19 tiiru ümber galaktika südame. Ühte sellist tiiru nimetatakse ka galaktiliseks aastaks. Planeet Maa liikumine Meie planeeti hoiab orbiidil Päikese hiiglaslik gravitatsioon. See on parasjagu tugev, et hoiab meie planeeti tiirlemas ümber enda, aga samas ka piisavalt nõrk, et ei tõmba Päikesesüsteemi planeete enda sisse. Kui Päikese saaks muuta hetkega olematuks, ei liiguks meie planeet enam mööda ringikujulist orbiiti, vaid liiguks otse edasi. Planeet Maa liigub ümber Päikese kiirusega 108 000 km/h. Järelikult liigub Maa 1800 km minutis ja 30 km sekundis. Tiirlemine Maa koos oma loodusliku kaaslase Kuuga tiirleb mööda ellipsikujulist orbiiti ümber Päikese. Orbiidi ekstsentrilisus on 0,0167. Tiirlemisperiood (nn täheaasta) on 365 ööpäeva 6 tundi 9 minutit ja 9,98 sekundit. Maa tiirlemise keskmine kiirus on 107 218 km/h (peaaegu 29,783 km/s). Maa moodustab Päikesesüsteemis koos oma loodusliku kaaslase Kuuga vastastikku graviteeriva osasüsteemi, mille massikese asub Maa keskmest keskmiselt 4635 km kaugusel. Orbiidi pikem pooltelg on 149 597 887 km. Kuult ja kosmoselaevadelt saab vaadelda Maa faase, mis sarnanevad Kuu faasidega. Pöörlemine Lisaks sellele, et Maa tiirleb ümber Päikese, pöörleb Maa ka ümber oma keset läbiva mõttelise telje (telje, mis ühendab poolusi). Ühe täispöörde ümber oma telje sooritab Maa 24 h jooksul. Põhjanaela poolt vaadatuna pöörleb Maa vastupäeva – ehk siis meile harjumuspärasel viisil tõuseb Päike alati idast. Seetõttu tähistatakse uue aasta saabumist uhkete ilutulestikega kõigepealt Sydneys (Austraalia), siis Hongkongis, seejärel Dubais (Araabia Ühendemiraadid), Berliinis (Saksamaa), Londonis (Suurbritannia) ning lõpuks New Yorgis (Ameerika Ühendriigid). Maa orbiidi tasandiga on Maa pöörlemistelg mitte päris risti, vaid pigem kaldu. Seetõttu ongi nii, et Maa reisil ümber Päikese on kord põhjapoolne, kord lõunapoolne Maa poolus Päikese poole rohkem suunatud (vastavalt paikneb teine poolus siis Päikese suhtes rohkem "varjus"). See tingibki aastaaegade vaheldumise: kui põhjapoolkera saab rohkem Päikesekiirgust, siis saab Päike meid päeva jooksul palju soojendada ning meil on suvi. Kui aga möödub pool aastat ning põhjapoolkera paikneb Päikesest kaugemal, siis soojendab Päike rohkem hoopis lõunapoolkera ning meil on talv. Maa pöörleb ümber oma keset läbiva mõttelise polaartelje. Maa pöörlemistelg on Maa orbiidi tasandi ehk ekliptika tasandi normaali suhtes 23,4° kaldu (pöörlemistelje kalle). Kaldenurga tõttu vahelduvad Maal aastaajad. Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes, mida Rahvusvaheline Maa Pöörlemise ning Tugisüsteemide Teenistus nimetab Maa täheööpäevaks, on 86164,098903691 keskmise päikeseaja sekundit ehk UT1-sekundit ehk 23h 56m 4,098903691s. Selle aja jooksul teeb Maa täispöörde ümbritseva galaktilise tausta (tähesüsteemi) suhtes. Täheööpäeva pikkus kõigub, peamiselt seetõttu, et aine (näiteks lumikate) paigutub Maa pinnal ümber. Peamiselt loodete mõjul pikeneb täheööpäev ühe sajandiga 0,0016 s. Maa pöörlemisperiood keskmise kevadpunkti pretsessiooni suhtes (sideeriline ööpäev) on 1982. aasta andmetel 86164,09053083288 keskmise päikeseaja sekundit (23h 56m 4,09053083288s). Sideeriline ööpäev on seega täheööpäevast umbes 8,4 ms võrra lühem. Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (Maa keskmine päikeseööpäev) on 86 400 keskmise päikeseaja sekundit (86400,0025 SI sekundit). Et Maa päikeseööpäev on tänapäeval loodetekiirenduse tõttu pisut pikem kui 19. sajandil, siis iga ööpäev on 0...2 SI millisekundi võrra pikem kui 86 400 s. Keskmise ööpäeva pikkus IERS-i andmete järgi on saadaval aastate 1623–2005 ja aastate 1962–2005 kohta. Taevakehade (välja arvatud meteoorid atmosfääris) ja Maa-lähedasel orbiidil tiirlevad Maa tehiskaaslased) põhiline näiv liikumine Maa taevas toimub lääne suunas kiirusega 15°/h = 15'/min. Taevaekvaatori lähedal paiknevate taevakehade puhul vastab see ühele Päikese või Kuu näivale läbimõõdule kahe minuti kohta (Maalt paistavad Päike ja Kuu läbimõõdult ligikaudu võrdsetena). Siseehitus Maa on geoloogiliselt elav planeet, mille selgeks tõendiks on väga väike impaktstruktuuride arv võrreldes näiteks geoloogiliselt surnud Kuuga. Kuu on meteoriidikraatreid tihedalt täis, ehkki oma väiksema massi tõttu ei suuda see nii palju taevakehi ligi tõmmata kui Maa. Maa impaktstruktuurid on erosiooni tõttu minema uhutud, mattunud setete alla või tektooniliste protsesside käigus hävinud. Teadmised Maa siseehituse kohta on hangitud peamiselt seismiliste lainete levikupildi alusel. Seismiliste lainete levikukiirus ja suund muutuvad siis, kui lainete levimiskeskkonna omadused muutuvad. Muutuvaks omaduseks võib olla (mineraloogiline ja kivimiline) koostis, mineraalide kristallstruktuur või mõlemad korraga. Seismiliste lainete levimiskiirus muutub tavaliselt ühtlaselt. Näiteks suureneb see vahevöös sügavuse suurenedes, sest sügavamad vahevöö osad on tihedamad. Lisaks ühtlasele muutumisele esineb Maa sisemuses ka teravamaid piirpindu, kus seismiliste lainete kiirus muutub väga äkki ja palju. Sellised piirpinnad ongi Maa siseehituse üksusteks jaotamise aluseks. Kõige üldisem on jaotus maakooreks, vahevööks ja tuumaks. Geotermilist energiat jõuab ühe aasta jooksul Maa pinnale 1021 J. Maakoor Maakoor on valdavalt tahke ja ränirohke kivimiline kest, mis jaguneb mandriliseks ja ookeaniliseks maakooreks. Mandriline maakoor moodustab mandreid, koosneb sette- ja moondekivimitest ja tardkivimist (graniidist). Mandriline maakoor on paksem kui ookeaniline, selle paksud on 25–70 km, keskmine paksus umbes 40 km. Mandrilise maakoore vanus on hinnanguliselt 4 miljardit aastat. Oluliselt paksem on maakoor mäestike ehk orogeensete vööndite piires. Keskmisest õhem on mandriline maakoor mandriliste riftivööndite, kilpide ja mandrite äärealade all. Reeglina koosneb kontinentaalne maakoor kolmest selgesti eristuvast kihist: lasuvast settelisest pealiskorrast, lamavast kristalsest aluskorrast ja selle all olevast gabroidse koostisega kivimikihist. Viimast nimetatakse vahel basaldikihiks, ehkki see on ebasobiv nimetus, sest vulkaanilist kivimit basalti sellises sügavuses ei ole. Setteline pealiskord võib ka puududa, nii on see näiteks kilpidel. Keskmine kiht koosneb mitmesugustest moondekivimitest (peamiselt gneiss, migmatiit ja amfiboliit); nende vahele lõikuvad rohked plutoonid. Ookeaniline maakoor moodustab maailmamere põhja ning koosneb basaltse magma tardumisel tekkinud kivimitest, millel lasuvad süvamere setted. Ookeaniline maakoor on noorem (umbes 180 mln aastat) ja õhem (umbes 11 km) ning uueneb pidevalt. Maakoore alumiseks piirpinnaks on 20–70 km sügavusel paiknev Mohorovičići eralduspind ehk Moho. Sellest allpool levivad seismilised lained oluliselt kiiremini. Litosfäär Maakoor moodustab koos tugevatest tahketest kivimitest koosneva vahevöö ülaosaga litosfääri, mis on oluline mõiste laamtektoonika seisukohalt. Litosfäär on jagunenud paarikümneks üksteise suhtes liikuvaks plaadiks ehk laamaks. Maa on ainus teadaolev taevakeha, kus esineb laamtektoonika. Litosfäär hõlmab Maa välimise kihi 50–300 kilomeetri sügavuseni. Litosfääri alumiseks pinnaks on astenosfääri ülemine pind. Vahevöö Vahevöö koosneb kuumast ja tihedast kivimimassist ning see ulatub kuni 2900 km sügavuseni. 660 km sügavuses toimub viimane oluline hüpe seismiliste lainete levikukiiruses enne vahevöö ja välistuuma piiri. Selle piirpinna järgi jagatakse vahevöö üla- ja alavahevööks. Vahevöö ehk mantli ülemist osa nimetatakse astenosfääriks, mis on poolvedelas olekus mõnesaja kilomeetri paksune kiht. See on vahevöö kivimite ülessulamise ehk basaltse magma tekkekoht. Ülemine vahevöö ulatub umbes 10–200 km sügavusele. Vahevöö ehk mantli alumine osa on tahke ja koosneb peamiselt ränist. Mantli alumine osa ulatub 900–2900 km sügavusele. Vahevöö alaosas on D"-kiht, mis ulatub vahevöö ja tuuma piirilt 220–250 km kõrgemale. See on kiht, kus seismiliste lainete levikukiirus sügavuse suurenedes ei muutu. Maa tuum Maa tuum asub Maa keskmes. See on metallilise koostisega. Tuuma siseosa ehk sisetuum on tahke, välisosa ehk välistuum aga vedel. Vedela metallilise välistuuma ainese pööriseline liikumine on Maa tugeva magnetvälja põhjustaja. Välistuum Vahevöös on mitmeid väiksemaid piirpindu, kuid väga suur muutus seismiliste lainete levikukiiruses toimub alles 2900 km sügavuses, Maa välistuumas. P-lainete levikukiirus aeglustub järsult, S-lainetele on see kiht läbimatu. Sellest võib järeldada, et välistuum on vedelas olekus. Vedela metalli pöörisvoolud välistuumas tekitavad Maa magnetvälja. Välistuum koosneb peamiselt niklist ja rauast ning ulatub umbes 2900–5100 km sügavusele. Sisetuum 5200 km sügavusel muutub tuum kõrge rõhu tõttu taas tahkeks, ehkki ta on ilmselt sulamispunktile väga lähedal. Sisetuum koosneb peamiselt niklist ja rauast ning ulatub umbes 5100–6378 km sügavusele. Koostis Levinumad Maad moodustavad keemilised elemendid on: raud 34,6% (massiprotsent) hapnik 29,5% räni 15,2% magneesium 12,7% nikkel 2,4% väävel 1,9% Maa on gravitatsiooniliselt diferentseerunud koostisega, mistõttu asuvad rasked elemendid (Fe, Ni) peamiselt Maa tuumas. Maakoor koosneb valdavalt kergematest elementidest: hapnik 46% räni 28% alumiinium 8% raud 5% kaltsium 4% naatrium 3% kaalium 3% magneesium 2% Peamiselt neist kaheksast maakoort moodustavast elemendist koosnevad kõik levinumad mineraalid ja kivimid. Pinnavormid Maa pind on 71% ulatuses kaetud soolase vedelas olekus veega, mis moodustab maailmamere ja mille keskmine sügavus on 3,8 km. Maailmamerest kõrgemal asuvaid alasid nimetatakse mandriteks ja saarteks. Kokku moodustavad need maismaa. Maismaa keskmine kõrgus merepinnast on 623 m. Maailmajaod Aafrika Ameerika Antarktika Euraasia Okeaania Kliima Keskmine temperatuur Maa pinnal on 15 °C. Maapinna lähedal süstemaatilistel ilmavaatlustel registreeritud kõrgeim õhutemperatuur on 58 °C ja madalaim õhutemperatuur −89,6 °C. Keskmine õhurõhk on 101 325 Pa. Elu Mida on eluks vaja? Kõige lühem vastus on – Päikest, õhku ja vett (eks neid tegureid ole tegelikult palju rohkem, kuid need on olulisimad). Maa atmosfäär on läbipaistev ning koosneb ruumala järgi 78% lämmastikust ja 21% hapnikust (kui tegemist on kuiva õhuga). Niiske õhk võib sisaldada kuni 5% veeauru. Atmosfäär on tihedaim maapinna lähedal ning muutub hõredamaks, kui liikuda maapinnast kõrgemale. Seda tingib ühelt poolt Maa gravitatsioonijõu vähenemine suurtel kõrgustel (maapinnaga võrreldes) ning teiselt poolt asjaolu, et kõrgemal paiknevad õhuosakesed "rõhuvad" madalamal paiknevaid õhuosakesi, surudes maapinna lähedal õhuosakesi rohkem kokku. Maa pöörlemise käigus pöörleb sellega kaasa ka atmosfäär, kuna maapinna osakesed ’haaravad’ atmosfääri madalamate kihtide osakesi oma liikumisega kaasa – ning alumiste kihtide osakesed "haaravad" samal viisil kaasa atmosfääri ülemiste kihtide osakesi. Jõud, mida atmosfääri osakesed oma massi tõttu maapinna ühikule avaldavad, on õhurõhk. Päikesekiirgus toob Maale Päikese energiat. Energia iseloomustab võimet teha tööd: näiteks saab energiat omav keha oma energia arvelt tööd teha. Energiat tähistatakse füüsikalistes valemites sümboliga E ning energia mõõtühikuteks on džaul (J) või kalor (cal). Energia puhul on oluline, et see võib kanduda ühelt kehalt teisele (näiteks Päikeselt Maale kiirguse abil) ning üle minna ühest energialiigist teise. Näiteks saab päikeseenergia arvelt teha elektrienergiat, kasutades päikesepaneele. Samuti oskavad taimed ja mõningad bakterid teha päikesekiirguse energia arvelt keemilisi ühendeid – suhkruid, mille energiat saame toidu tarbimise kaudu kasutada meiegi. Seda protsessi nimetatakse fotosünteesiks. Fossiilkütused (nafta, maagaas, põlevkivi), mille põletamise kaudu kaetakse seni suurim osa maailma energiavajadusest, moodustusid ammustel aegadel surnud organismide orgaaniliste jäänuste ladestumisel. Ka need organismid said kunagi elada, osaledes toiduahelates, mille aluseks olid fotosünteesivad organismid – seega on ka fossiilsetes kütustes salvestunud energiaga päikesekiirguse energiaga seotud. Osa päikesekiirgusest neeldub atmosfääris, pannes kiiremini liikuma või koguni omavahel reageerima atmosfääri osakesi. Osa kiirgusest läbib aga atmosfääri ning neeldub juba maa- või merepinnas, soojendades neid. Temperatuur on keha või keskkonna osakeste soojusliikumise mõõt: mida kiiremini liiguvad osakesed, seda kõrgem on temperatuur. Maapinnast kõrgemale liikumisel õhutemperatuur langeb, kuna maa- ega merepind ei saa õhku enam piisavalt hästi soojendada. Vesi võib esineda kolmes olekus: gaasiline, vedel ja tahke (jää). Vett on lahustina elusorganismides (veres) ning seda esineb ka elukeskkonnana (ookean, järv, jõgi, ...) Maailmamerel on oluline roll Maa kliima reguleerimisel ning see hoiab Maad ülekuumenemise eest. Maa on ainuke teadaolev taevakeha, kus esineb elu (kui mitte arvestada inimtegevust väljaspool Maad). Praeguse teadmiste põhjal võib öelda, et elu Maal sai alguse ajal, mil asteroidid intensiivselt Maad pommitasid. Asteroidide langemine lõppes umbes 3,9 miljardit aastat tagasi ja pärast seda moodustus stabiilne maakoor. Tekkinud maakoor pidi jahtuma, et vesi Maal oleks vedelas olekus. Vedela vee olemasolu Maa pinnal on meile tuntud elu jaoks hädavajalik tingimus. Teistelt Päikesesüsteemi planeetidelt pole siiani vedelas olekus vett leitud. 2015. aastal teatas NASA, et nad on leidnud tõendeid vedelas olekus vee leidmise kohta Marsilt. Seni vanimad (ja vaieldavad) märgid elust on 3,5 miljardit aastat vanad (kivistunud sinivetikad). Need leiti Lääne-Austraalia kivimitest. 3,9 miljardi aasta vanusest Gröönimaa settekivimist on leitud süsiniku isotoopide omavahelise vahekorra anomaaliaid, mis viitavad bioloogilisele ainevahetusele. Seega võis elu eksisteerida juba siis. Elu teke on Maad palju mõjutanud. Eluvormide on toodetud hapnik on muutnud atmosfääri koostist. Algselt sisaldas see praegusest palju rohkem süsinikdioksiidi, kuid mitte hapnikku. Fotosünteesivate organismide elutegevuse käigus moodustus hapnikurikas atmosfäär, mis tegi võimalikuks aeroobse elu. Hapniku aatomeist moodustunud osoonikiht kaitses Maad Päikeselt lähtuva ultraviolettkiirguse eest, mille tõttu sai elu teke võimalikuks ka väljaspool ookeane. Taimed on muutnud Maa albeedot ja energiabilanssi. Maal elab miljoneid liike, sealhulgas inimene. Vaata ka Geokronoloogiline skaala Maa väidetavad kuud Viited Kirjandus Cesare Emilliani. Planet Earth. Cosmology, Geology, and the Evolution of Live and Environment, Cambridge University Press 1992, ISBN 0-521-40949-7 Google'i raamat Arthur Holmes, Donald Duff. Holmes Principles of Physical Geology, 4. trükk, 2004. Google'i raamat Maa vanus G. Brent Dalrymple. The Age of the Earth, 1994. Google'i raamat Maa teke ja ajalugu Minoru Ozima. The earth: its birth and growth, 1981. Google'i raamat Jonathan Irving Lunine, Cynthia J. Lunine. Earth: evolution of a habitable world, 1999. Google'i raamat Elu Peter Douglas Ward, Donald Brownlee. Rare earth: why complex life is uncommon in the universe, 2000. Google'i raamat James Lovelock. Gaia: a new look at life on earth, 2000. Google'i raamat Maa kaitse Albert Gore. Earth in the balance: ecology and the human spirit, 2000. Google'i raamat Välislingid Maa asukoht süsteemis Elu Maal võis alata juba 4,4 miljardi aasta eest. Forte 21. mai 2009 Chris Baraniuk. How we know what lies at Earth's core BBC (inglise keeles, vaadatud 14.08.2015) Geograafia Geoloogia Geofüüsika


text: Kääbusrebane (Vulpes macrotis) on koerlaste sugukonda rebase perekonda kuuluv kiskjaline. Nimi Vulpes on rebase perekonna nimi. Sõna 'macrotis' tähendab vanakreeka keeles 'suurekõrvaline'. Levila Kääbusrebane elab Põhja-Ameerika lääneosa kõrbetes ja poolkõrbetes. Praegune levila ei ole hästi teada, kuid sellesse kuulub osa California San Joaquini orust, suurem osa Nevadast ja Utah’ lääneosa, Arizona edelaosa ning piirkondi Baja Californias. Varem elas neid ka Sonora, Chihuahua, Mojave, Paintedi ja Suure nõo kõrbes. Kehaehitus Kääbusrebasel on tüüpiline rebase kehaehitus: sale keha, kitsas kolju, pikk nina ja pikk kohev saba. Selg on tavaliselt hall või kollakashall. Õlad, küljed ja osa rinnast on tuhmkollane kuni oranž, kõhupool on valge. Saba on enamasti hall, musta otsaga ja silmatorkava musta täpiga selgmisel küljel. Teistel andmetel on sabaots valge. Kõrvad on ebatavaliselt suured ning neil on eesmisel siseäärel ja juurel paks valgetest karvadest piir ja kollakaspruun kuni hall tagakülg, mis juurel muutub tuhmkollaseks kuni oranžiks. Kannad on karvased, mis suurendab nende liikumise tõhusust liival. Isased kaaluvad keskmiselt 2,2 kg, emased 1,9 kg. Ometi on isased vaid pisut suuremate mõõtmetega. Nende tüvepikkus on 38–50 sm, sabapikkus 23–30 cm, õlakõrgus umbes 30 cm ja mass kuni 3 kg. Kääbusrebast eristavad välerebasest (Vulpes velox) järgmised tunnused: kõrvad on suuremad ja kõrvajuured on kolju keskjoonele lähemal; kolju on silmade vahelt suhteliselt laiem; saba on pikem. Siiski on välerebast ja kääbusrebast käsitletud sama liigina, sest on täheldatud nende ristumist. Toitumine Kääbusrebased on eranditult lihatoidulised. Nende põhilised saakloomad on tavalised öise eluviisiga närilised või jäneselised. Tavalisemad saakloomad on närilised perekonnast Dipodomys, jänesed ja sooküülikud. Siiski toituvad nad ka maapinnal pesitsevatest lindudest, roomajatest ja putukatest. Paljunemine Nagu enamik metsikuid koerlasi, indlevad kääbusrebased kord aastas. Emane käib septembris ja oktoobris läbi võimalikud pesaurud oma territooriumil. Ta puhastab urud prügist ning enne lõpliku valiku tegemist võib isegi lisada urgudele uusi väljapääse ja tunneleid. Oktoobris või novembris saab isane emasega pesaurus kokku ning paaritumine toimub detsembrist veebruarini. Kääbusrebase tiinuse kestus ei ole teada, kuid oletatavalt on see 50–55 päeva. Kutsikad sünnivad tavaliselt aprillis. Pesakonnas on 3–7 poega. Vastsündinud kutsikatel on silmad ja kõrvad kinni. Väikseid kutsikaid jääb emane urgu toitma, imetades neid kuni 10 nädalat. Mõne nädala pärast hakkavad mõlemad vanemad jahti pidama ning poegadele toitu tooma. Nad ei anna poegadele tagasiväljutatud toitu. Täiskasvanud võtavad tavaliselt juunist augustini, mil poegade toitmise vajadus on kõige suurem, kaalust alla. Pojad hakkavad koos vanematega toitu otsima juulis ja jõuavad täiskasvanud kääbusrebase kaaluni suve lõpus või sügise alguses, mil nad iseseisvuvad. Isased võivad paarituda teisel eluaastal, emased hakkavad sageli paarituma alles kolmandal eluaastal. Väga vähesed kutsikad jäävad elama oma sünnipaiga lähedusse. On andmeid, et noor kääbusrebane on asunud elama 32 km kaugusele oma sünnikohast. Käitumine Kuigi kutsikaid ja täiskasvanuid võib pärastlõunal kohata väljaspool urgu, on kääbusrebane siiski öise eluviisiga. Tavaliselt alustavad nad jahipidamist päikeseloojaku ajal. Kääbusrebased on arad. Ohu korral nad põgenevad kiirelt, muutes alatasa äkiliselt suunda. Paarid kütivad tavaliselt küll samal territooriumil, kuid eraldi. Enamik täiskasvanud kääbusrebaseid elab hilissuvel ja sügisel üksinda, kuni oktoobris-novembris algab paarielu. Kääbusrebaste paarid ei jää tavaliselt mitmeks aastaks kokku ja kääbusrebased võivad olla ka polügüünsed. Territoriaalse käitumise kohta on erinevaid andmeid. Ühe uurimuse järgi oli territooriumi pindala 2,5–5 ruutkilomeetrit ning eri paaride territooriumidel olid suured ühisosad. Teise uurimuse järgi oli toidunappuse tingimustes maa-ala keskmine pindala 11,6 km2 ja maa-alade ühisosad olid väikesed. Kindlas piirkonnas elavate kääbusrebaste arvukus on stabiilne. Uusi paarituvaid rebaseid lisandub ainult teiste rebaste lahkumise või surma korral. Urud kuuluvad konkreetsetele isenditele või paaridele. Uru omanik võib olla eri aastatel erinev. Urud saavad tavaliselt alguse mägra sügavast maa-alusest käigust, mille ta on teinud toitu otsides. Kääbusrebased laiendavad seda kõrgemale. Urul on tavaliselt 2 väljapääsu, kuid neid võib olla kuni 24. Tunnelite pikkus on 3–6 meetrit. Tühjaks jäänud kääbusrebaseurge kasutavad mitmed liigid alates kakulisest Speotyto cunicularia ja lõpetades välesusliku, sisalikuliste ja selgrootutega. Viited Välislingid Kääbusrebase ja välerebase võrdlus Koerlased


(6) Vallavalitsus võib lubada erandkorras jäätmevaldajal kasutada eeskirja §7 lõikes 9 toodud tingimuste täitmisel 30-50l jäätmekotti.


text: Burrel on kahe linna nimi: Burrel, linn Albaanias. Burrel, linn Californias. Täpsustusleheküljed


source: CulturaX

text: TallinnaTV - Nädal + Uudised Nädal + 2015.01.25 Nädal + 1) Värske TNS Emori toetuse uuringu tulemustest üllatavad kaks väikeerakonda - Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond. 2) Sõjategevus on Ida-Ukrainas sellel nädalal intensiivistunud. Ukraina armee ja venemeelsete separatistide vahelise konflikti eskaleerumisega sai selgeks, et mingit relvarahu enam poolte vahel ei ole. 3) Keskerakond alustas üle-eestilist allkirjade kogumise kampaaniat 1000-eurose alampalga kehtestamise toetuseks. Majandusekspertide hinnangul on palkade tõstmise idee väga oluline ja igati tervitatav. 4) Rahvaliikumine kogub allkirju kollektiivsele pöördumisele, et Riigikogu teeks avalduse, millest lähtuvalt peatatakse Rail Balticu trassi rajamine Tallinn-Rapla-Pärnu raudteekoridoris. Petitsiooni algatajad leiavad, et Rail Balticu trass on praegusel kujul kahjumit tootev, elu- ja looduskeskkondi hävitav ning maaelu lõhkuv projekt. 5) Netikommentaatorite hinnangul postitas Reformierakond Lasnamäe liinibussis sõitjate kohta mõnitavaid pilte. Erakonna üleolevast käitumisest on paljud linlased väga nördinud. Stuudios kommenteerib lõppeva nädala sündmusi kolumnist Jakko Väli. 2015.01.18 Nädal + 1)Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul kohtleb haridus- ja teadusministeerium ainult riigigümnaasiumides tasuta koolilõunat pakkudes gümnasiste ebavõrdselt, rikkudes sellega põhiseaduse paragrahvi 12. Riigikoolides tagab riik tasuta koolilõuna, kuid kohalikele omavalitsustele kuuluvates koolides toetab riik seda vaid 0,78 euro ulatuses. 2) Üle Prantsusmaa kogunesid rahumarsile vähemalt 3,7 miljonit inimest. Sellega ei avaldatudki otseselt meelt islamiäärmusluse vastu – pigem oli eesmärgiks kutsuda inimesi ühte hoidma ning vältima võõraviha. Tegemist oli Prantsusmaa ajaloo suurima rahvakogunemisega. 3) Eestis on olematu regionaalpoliitika ja riigijuhid ei hooli maapiirkondadest. Ligi 2000 elanikuga Vihula valla keskuses Võsul on aga aktiivseid kohalikke, kes pole nõus Eestis võimul oleva valitsuse poliitikaga, mis tasapisi elu suurtest keskustest eemal välja suretab. 700 kohaliku allkiri postkontori kaotamise vastu osutus edukaks ning esialgu jääb see kogukonda ühendav koht alles. 4) Soome suursaadiku vaibale kutsumisega kahjustas välisminister Keit Pentus-Rosimannus ilma asjata kahe riigi heanaaberlikke suhteid, leiab Riigikogu väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson. Ehkki Soome välisminister Erkki Tuomioja vabandas Eesti venekeelse meedia läbikukkumise suunal öeldu pärast, on mitmed Eesti arvamusliidrid seisukohal, et Pentus-Rosimannus läks üle piiri. 5) Haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski tõdes, et vene emakeelega noortel ei ole eesti keel heal tasemel. Sellele probleemile on Keskerakond pööranud tähelepanujuba juba aastaid. Nüüd, vahetult enne valimisi on sotsid postitanud postkastidesse venekeelseid lendlehti küsimusega, kas vene keelt kõnelevad elanikud soovivad venekeelse gümnaasiumihariduse säilitamist ja saada lihtsamalt Eesti kodakondsust. Stuudios aitab selle nädala sündmusi kommenteerida ja selgitada Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart. 2015.01.11 Nädal + 1) Maailm jälgis hinge kinni pidades Prantsusmaal toimunut. Kaks Alžeeria päritolu islamisti tapsid külmavereliselt satiiriajakirja Charli Hebdo toimetuses tööd teinud ajakirjanikud. Riigis käivitus erioperatsioon, milles osales ligi 88 000 politseinikku ja sõjaväelast. Pealinnast 44 kilomeetrit eemal tappis eriüksus pühasõdalased. 2) Laupäeval toimusid parlamendierakondade valimiskonverentsid. Keskerakonna valimiskonverentsil rõhutas erakonna esimees Edgar Savisaar, et pilgud on täna pööratud Keskerakonna poole, sest just Keskerakond on ainus reaalne vastane Reformierakonnale. 3) Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks alustas kampiaaniat riigikogu menetluses oleva raseduse katkestamise ja steriliseerimise seaduse muudatuse vastu, mis annaks loa katkestada alaealisel rasedus vanemate nõusolekuta. 4) Valitsus otsustas, et põlevkiviettevõtetele tuleb uute saastetasudega kohanemiseks anda aega. Põlevkiviettevõtted kurdavad, et riik tahab neilt koorida mitu nahka - saastetasusid on pidevalt kergitatud, mõtlemata, mida see endaga kaasa toob. 5) Riigikogu liikmed on otsustanud, et Eesti peab olema teadmistepõhine riik. Paraku selgub, et valitsuse rahastus teadus- ja arendustegevusse mõjub hoopis vastupidiselt. Meie teadus kipub muu maailma sammudest maha jääma.


rariteetne pühade kaart! üks esimesi ENSV s... FB - Estonian World Review Rohkem ... rariteetne pühade kaart! üks esimesi ENSV s... FB kirjastus Eest Raamat, 1989 trükikoda Oktoober, tir. 56000, hind 3 kopikat saata ainult ümbrikus! jõuludest sai ENSV s, ametlikult näärid ja teisest suurimast usupühast Jeesus Kristuse ülestõusmise, taevasse minemise pühast, sai, kevadpüha... hoolimata sellest ei trükitud siiski neid kevadpühade kaarte nii ohtrasti, kui seda tehti ametlikult nääripostkaartide puhul... ametlikult ilmusid kevadpüha kaartid alles 80 ndate lõpu poole! ülestõusmise püha oli ääretult tähtis nii nõukogude liidus, kui ka ensv s usklikele inimestele ja seda eriti õigeusklikele, ortodoksidele... kohati oli see püha suurem jõuludest ja seda püha ei suudetud ka surmaähvardusel nõukogude liidus ja erinevates liiduvabariikides ära keelata... nii andiski valitsus järgi ning lubas rahval pidada kevadpühi, tuua tuppa kaseoksi, urbasid, värvida mune koos lastega, koolides ja lasteaedades korraldada pidusid... ka turgudel ja kauplustes lubada müüa munalakke, vastava teemaga maiustusi, mänguasju ja muud... nii kasvaski mitu põlvkonda, millistel polnud aimugi, et kõige selle toreda kevadpüha varjus on tegelikult tõsine usupüha, suur reede, äärmine kannatus, ja lõpuks pääsemine...


StrictlySlots.eu Tablet Mobiilne & Hetkel | SMS Casino Instant Tasuta Bonus UK | Sajad Vaba kr kr kr Kui palju võib SMS Casino Kas For You? Loe edasi ja vaata... Page Sponsorite poolt Coinfalls £ 5 tasuta telefon Slots boonus! Vastavalt hiljutisele uuringule, rohkem kui 80% Suurbritannia elanikkonnast omab nutitelefoni, kus keskmine inimene tõuseb oma mobiiltelefoni vähemalt 6 korda päevas. Although mobiles were primarily designed to facilitate communication – mida nad ilmselt tegi suurt edu – asjad on läinud veelgi kaugemale, tulemuseks on see, mida me oleme nüüd: Seade, et teha kõike alates toimetamine videoklippe ja jagada neid kogu maailmas platvormid, osta kingitusi ühes maailma osas ja laevandus neid teise. nii Parim Casino and mobile slots free bonus features on – võrreldes – suhteliselt lihtne tehingute! Maksta telefoniarvele SMS Casino on online-hasartmängude tööstusele mida tahvlid on klassiruumi: Midagi nii põhi- ja omane edu, et kujutan üks ilma teiseta on peaaegu arusaamatu. Kui oled nagu enamik inimesi, helistades registreerida, kaebama, kurtma, või järelkontrolli teenuse / toote firma, mis on automatiseeritud saatja ( näiteks. press 1 Müük, press 2 uute ettevõtete...) võib olla täielik õudusunenägu. Selleks ajaks, kui sa jõudnud õige inimene rääkima, ja veetis mitu minutit kuulates kutsumisest ootab muusika, olete kas otsa krediidi- või kannatust – või mõlemad! Kas te võite vaid ette kujutada, mis see võiks olla, kui sa olid sea online kasiino? press 1 mängida nüüd...press 2 to claim your free no deposit welcome bonus...press 3 üles-up oma konto! SMS Casino funktsioone, nagu on PocketWin on nii palju aega tõhusat – lihtsalt teksti arvu ja mida sa "valimise’ ja saada kinnitust teksti paar sekundit hiljem, kui see kõik on tehtud! Kujutage ikka, et sa oled maha puhkusel ja ja veel wan mängida oma lemmik mänge ja mobiil teenindusaegade tasuta online: Sa ei ole kindel, kuidas tagada välisriikide või rahvusvaheliste võrgustike olla, nii kasutades oma krediidi / deebetkaardi neid ei ole tark tegu. Toping-Up kontosid kasutades casino SMS payment on targem asi, mida teha, ja väldib potentsiaali peavalud don rida. Winneroo Mobiilne Casino is another site that’s really popular for SMS Casino deposits: Mängijad, kes soovivad läbida aega rulett, Blackjack või Slots, kui teel-ja töölt ei kavatse automaatsalvestust oma pangaandmeid oma telefoni või tablett – saab lihtsalt pilti mis juhtuks, kui ta sai varastatud või kadunud? UK-kasiinod on juhtiv integreerida mobiiltelefoni SMS telefoni arved and SMS deposit technology to make gaming more convenient and seamless. See on juba kasutatud teistes tööstusharudes nagu pangandus-, kaubandus, ja kindlustus märkimisväärse edu. The same is also expected of the casinos since it’s very easy to use and operates in ways that users are already familiar with. Some of the first casinos to set the trend in UK were the mFortune, PocketWin ja LadyLucks Mobiilne Casino. Mitte ainult nad juba väljakujunenud nimed online-hasartmängude tööstusele, kuid nende in-house arendajad ja tarkvara spetsialistidele on proovitud kõiki aspekte saidi toimima ühtlaselt erinevaid seadmeid, sealhulgas iPhones, androidid, Blackberry ja teiste juhtivate mobiilside marki. Slots Maksta SMS: Lähendades mängija peab & Casino teenused The deponeerimist SMS service also popularly known as Payforit has become the perfect bridge between customers’ needs and the casino’s services. Payforit teenus on innovatsiooni peamine mobiiltelefonide tootjad. Peamised telefoni firmad liigas on Orange / T-Mobile (a.k.a. OF), 02, virgin Mobile, Kolme ja Vodafonet. Boku Pay Mobile kasutab isegi rohkem arenenud tehnoloogia osutada makseteenuseid, ja Objekte võib üles UK Hasartmängud Klubid nagu mobiilimängud ja Elite Mobiilne Casino. The beauty of this SMS Casino payment system is that it is safer than online payments that are more prone to hacking and cyber scams. Sõltumata sellest, kas sa oled hardcore Internetis mängur või lihtsalt meelelahutuslik üks, sa oled kindlasti oleks kohanud Tõenäosus Mängud mingil ajahetkel või teise. See on lihtsalt sellepärast, et nad on üks juhtivaid Casino Software Giants vastutav paljude arenenud mäng funktsioonid nagu rulett HD, ja interaktiivsete HD Slots, et me oleme nii armunud täna. Tõenäosus Mängud hüppas SMS Casino bandwagon varakult mängu partneriks Boku Pay Mobile, ja mõned erinevad eelised hõlmavad: SMS Hoiused are convenient and secure Mängijad ei pea olema deebet / krediitkaardiga integreeritud Boku Casino SMS maksmine Platvorm on optimeeritud iOS ja Android Hoiuste SMS kulub vähem kui 5 sekundit Mängijad võivad hoiustada kuni £ 30 kasiino SMS maksed päeva kohta Arvestades kõiki deposiitboonuste, Raha-tagasi Promotions, tasuta keerutab, ja võistlused, et mängijad saavad osaleda, kui nad muutuvad pöörates kohal, isegi väikseim SMS kasiino tagatisraha läheb pikk tee. Võibolla see on põhjus, miks mobiil kasiino top-up by telefoniarvele soosib nii kasiinod ja oma lugejat. Hoides maksed suhteliselt väike, ja mis võimaldab mängijatel suhelda hoiused nii vähe kui £ 5, Responsible Gambling is encouraged as players are forced to stay within reasonable limits. StrictlySlots.eu toimetus Pick: TopSlotSite.com Auhinnatud Action Ära jäta välja TopSlotSite.com | Maailmatasemel rulett Action, Tasuta Boonused kuni £ 505 ja sensatsioon Promotion! Millised on Pay SMS Casino plussid & miinuseid? Nagu varem arutletud, tasustamise SMS kasiino on kindel kasu kõik asjaomased osalised. Kasiinod saada makse gateway, mis välistab igasuguse turvalisuse puudutab nende kliendid võivad olla. Arvestades, et mängijad saavad teha kõiki tehinguid läbi kolmanda osapoole see on erapooletu ja pakub 100% veatu teenust. Lisaks, SMS kasiino tehingud on kiire, läbipaistev ja lihtne mängijad loobuda (üldiselt texting STOP ükskõik millise numbritele). Ainsaks puuduseks on mõnevõrra suhtelist. Raske või professionaalne online mängurid, kes naudivad mängimist Live Casino mängud top saitidel nagu Sky Vegas Online Casino leiad £ 30 SMS kasiino deposiidi tõesti piirata. Mis mänge nagu Live Roulette, Live Blackjack ja Live Baccarat pakkumine, £ 30 kasiino krediiti ilmselt ei lähe väga kaugele. sarnaselt, neile, kes tahavad juurdepääsu eksklusiivne VIP klubidele leida sarnaseid kasiino maksma SMS piirangud märkimisväärne puudus. võtma Elite Hetkel Casino VIP klubi näiteks: See on rangelt ainult kutsetega, ja ainult vähesed valitud, kes mängis ja veetis enamiku igas kuus saada kõige ihalda kutsuda. Vaatleme mõningaid eeliseid kaasatud: Exclusive võistlustel, suurem boonuste ja raha tagasi soodustust, as well as dedicated account managers to make gameplay even more seamless and worth while. Top No Deposit SMS Tasuta Bonus Kasiinod UK On mitmeid tasuta boonus – deposiit pole nõutav SMS casinos – Suurbritannias võtnud SMS Casino pakkumisi. Need kasiinod võimaldab klientidel mugavuse kasutades mobiili kasiino top up telefoni arve teenused kogeda lõbus hea mängu, samuti kontrollida oma kulutusi. LadyLucks Mobiilne Casino That is a very popular online gambling club, ja mida sageli nimetatakse "Britain lemmiku Kasiino". Mobile casino enthusiasts get a chance to play a range of Premium HD Slots and Roulette Games at LadyLucks Hetkel Casino lihtsalt registreerudes ja saavad tasuta £ 5 teretulnud boonust, kui nende viis tervitada teid mängu. Kui mängijad on tunda, kuidas asjad töötavad ja otsustab nad sooviksid proovida oma kätt mängides päris raha, mobiil kasiino top up kasutades telefoniarve on kindlasti lihtsaim viis minna! Parem ikka, deponeerimist SMS kasiino preemiad kuni £ 225 Raha Match sissemaksust Bonus on suur stiimul! Ära jäta välja kogeda lisafunktsioonid HD rulett, real money money jackpots, ja tõesti kasutajasõbralik intuitiivne kasiino maksma SMS tagatisraha option. PocketWin on £ 5 Free + 100% sissemaksust boonus PocketWin Mobiilne Casino on teine hasartmängude den, mis annab mängijatele võimaluse kogeda fantastiline pilud maksta SMS tegevus. Sest nii vähe kui £ 3 sinagi võid õnne proovida ketramine päris raha kulutada oma vaba aega paremini kui kunagi varem. Tasuta mängud download tähendab, et kõik parim rulett, Teemaga Slots ja Classic lauamängud on sinu juures kaevukook smart-ekraan. Ei ole valmis deponeerimist SMS veel? Ära muretse, Registreeru ja tasuta – mingit kohustust – £ 5 boonuse and experience PocketWin’s superior gameplay for yourself without spending a single penny. mFortune on Auhinnatud Mobiilne Casino Oma super fun-loving omadusi ja mängija keskendunud tähelepanu detailidele, mFortune on nagu mesi, et igaüks tahab lihtsalt jänni sisse. Mis on hea on see, et kõik oma mängud pakkumisi on kenasti jaotatud eri osades, nii mängijad peavad ainult SMS "Bingo’ või saata "pokker’ SMS tuleb koheselt suunata konkreetse mängu nad on huvitatud mängides. Kuigi sa ilmselt õigesti aru saanud, et see kasiino on kõike head ajad ja kiire põnevust, on nad ka tõsiselt pakkuda tõeliselt eriline meelelahutus kõigile oma mängijad – olenemata sellest, kas nad tegelevad SMS kasiino tehingute, või tõepoolest liikmeks registreeruda üldse: Tasuta mäng mängud: Mängi parim Poker, Slots, Blackjack, Rulett ja Bingo Vaba-Play (Demo) Režiim nii mitu korda kui soovid piiramatu kasiino krediiti – registreerimisvaba Registreeri võrgus või vis kasiino SMS tasuta £ 5 teretulnud boonus – deposiit pole nõutav Tee deposiit kasutades krediit / deebetkaardi, eWallet või SMS Casino Hoius just £ 3 100% Sissemaksust Bonus Facebook Võistlused Video Tutorials selgitab, kuidas erinevad geimi mahlane Pocket Fruity on Tasumata £ 10 tasuta boonus Pocket Fruity on üks suhteliselt uustulnukatele hasartmängude tootmisharu ja on võtnud turul tormi. Kuna tegemist on, oma £ 10 Tervetuliaisbonuksen – mis on tõesti haruldane tulla – läheb üle ja kaugemale ootustele, ja nad hoiavad ületavad ootusi igal sammul! ilmatu 400% Sissemaksust Bonus 10% Bonus Raha selja iganädalane sms kasiino hoiused Mobiilne Casino Top-Up Kasutades telefoniarvele: Lihtsalt vali suurus ja kliki "tagatisraha". ja SMS Casino kättesaamist saadetakse mängija telefoni ja liigendatud oma järgmise telefoniarvele (või kohe debiteeritakse PAYG players9 One of the more unique aspects to this mobile casino is that players who’ve entered any of Pocket Fruity’s amazing competitions and prize giveaways can redeem their prizes from Pocket Fruity Shop! Goodies pakkumine sisaldama ürituste piletid, traadita kõlarid, tabletid ja koormused rohkem suuri kohtleb. Fruity King Vesternratsutamises Riigikohtu Kui öelda "Alusta kui sa mõtled minna’ on midagi minna, siis Fruity King peaks võtma seda kui tema mitteametlik slogan. Hiljuti käivitas juulis 2014, Sellel leheküljel on powered by Tõenäosus Mängud ja kindlasti oli parim start, et keegi võiks ette kujutada: Jõuline kogumist kõige unikaalselt kujundatud mängud, kujundusega suunatud mobiilsete seadmete ja optimeeritud Android ja iOS, samuti ülemine piir boonused ja tutvustusi. SMS Casino funktsioonid on paigaldatud, ja mängijad saavad hoiused kasutades Boku Pay Mobile kõigest £ 5. See tähendab, et, neile, kes tahavad top-up kasutades online kasiino hoiuse telefoniarvele valik tuleb meeles pidada, et sissemaksust boonuseid aktiveeritud ainult mängijad hoiustamiseks kaudu kaardi. Milline on natuke häbi, arvestades nende sissemaksust boonus võivad net mängija kuni ekstra £ 225 raha mängu. aga, on ka muid lisavõimalusi sellel saidil, nagu videos selgitatakse, kuidas igaüks oma 20+ mänge mängitakse, Live võitjad kaart, and regularly updated FaceBook Competitions to keep gamers on their toes that goes some way towards compensating for a full range of deposit via sms casino features. Nagu enamik asju, see on vähe asju, mis tähendab kõige. SMS Casino funktsioonid ei pruugi tunduda suur asi, kuid kui olete kogenud, kuidas õmblusteta, mugav ja turvaline online mäng muutub selle tulemusena, muutub see põhijoon sa ootad mobiilsete hasartmängude klubi. Lõbutsege ja õnnelik SMS-se!


oktoober | 2015 | Pesamunade blogi Tulge külla ehk päev Pesamunadega! Posted on oktoober 31, 2015 by catukas Rohelise katusega maja uksest vupsab järjest särasilmseid putukaid sisse. Pesamunad tulevad! Viigid, plisseerid sirgeks, emmedele, issidele musid-kallid kaasa ja päev võib alata! Tulge piiluge natuke meie toimetusi. Peale maitsvat hommikuputru, tegeleme tarkade asjadega. Vahest oleme väga viisakad ja istume laua taga, vahest oleme mugavad ja rullime ennast mõnusalt vaibale. Kui tarkust rohkem juurde ei mahu, proovime kogu selle tarkuse mütsidesse sooja panna, kõik käed õigetesse varrukatesse paigutada ja jälgida, et sajajalgne oma saapad korralikult jalga saaks! Õues on mõnus! Algul oleme asjalikud ja siis hullame nii, kuidas jaksame! Peale suurt hullamist, kolisevad kõhud tühjusest ja on aeg ennast laadima minna. Uni maitseb magus! Ärgates on maja isuäratavaid lõhnasid täis ja maiustame nii, et kreem kõrvuni. Kuna emmedel-issidel on musid, kallid päeva jooksul otsa saanud, siis tulevad nad lisa nõudma! On aeg koju minna! Ilusat und, meie armsad pisid! Ootame Teid jälle hommikul! Vahvat uut lasteaia aastat! Posted on oktoober 26, 2015 by catukas Tere uut lasteaia aastat! Sellel sügisel saime palju uusi pereliikmeid: lasteaiateed alustasid ahjusoojad pesamunad ning koos nendega õpetajad Cathlin ja Birgit. Praeguseks on kõik meie armsa koduga kohanenud ning rõõmuga ootame iga uut hommikut. Kõik päevad on täis nalja ja naeru, väikesed teadmishimulised inimesed ammutavad kõike uut ja huvitavat: teadmisi kunstist, loodusest, teadusest, meie igapäevasest elust. Koos jagame rõõme ja vahel ka pisikesi muresid, koos jookseme õues, koos proovime ennast ühest liivakastist teise kaevata, koos sööme naabrionu suhkrumagusaid tomateid ja koos küpsetame maitsvaid kringleid. Meil on vahva! Nii vahva, et lööme tantsu! Ja sõbralikult jagame tegemisi Rõõmurullidega:) Vahvat uut lasteaia aastat kõigile!


text: Testimiseks kosmosejaamas: lõhna- ja bakterikindel aluspesu pärast trenni - Forte Testimiseks kosmosejaamas: lõhna- ja bakterikindel aluspesu pärast trenni Pühapäeval Virginia rannikult Antares-raketiga teele saadetud kosmoselaev Cygnus toimetab rahvusvahelisele kosmosejaamale seekord ka riideid. Nimelt sellist riietust, nähtavasti just aluspesu, mis ei võtaks külge ei lõhnu ega baktereid, esialgu veel eksperimendi korras. Kosmosejaama suletud tingimustes on lõhnadel muidugi eriti tugev roll, nende eest pole pääsu, seda enam otsitakse tehnoloogilisi lahendusi, et meeskonnakaaslased üksteist "surnuks" ei haisutaks, nüüd on neil aga kohustus kanda lõhna tõrjuvat riietust iga päev kaks tundi pärast füüsilist trenni. Hetkel on kosmosejaamas kuus astronauti-kosmonauti, Venemaalt, USA-st ja Saksamaalt. Cygnus peaks saabuma jaama juurde kolmapäeval, tooma jaamale uut varustust ja siis naasma Maa atmosfääri juba kosmosejaama jäätmetega. Lõhnavaba riietusega ei puututa kosmosejaamas just esmakordselt kokku. 2009. aastal saabus jaapanlane Koichi Wakata kosmosejaama juba sellist riietust kandes, mille oli välja töötanud Jaapani kosmoseagentuur. Wakata võis sama aluspesu kanda kasvõi terve nädala, ilma et see lõhnama oleks hakanud. Lisaks neelas tema riietus niiskust, kuivas kiiresti, tagas kehasoojuse püsimise, ka olid riided tulekindlad ja antistaatilised. Kuid tookord said teised meeskonnaliikmed vaid kadedalt Wakatat kõrvalt vaadata. VIDEO: NASA töötaja, kelle ainuke ülesanne on kõike, mis kosmosesse saadetakse, nuusutada (12) 04.07.2014 SpaceX esitles firma esimest mehitatud kosmosesüstikut, lende alustatakse 2017 (9) 30.05.2014 Nüüd saavad siis kõik kosmosejaamas viibijad ise sellist riietust proovida, lausa peavad seda tegema. Kosmosejaamas töötavad küll süsihappegaasi ja õhu mikrosoakeste eemaldamise filtrid, aga see ei ole tähendanud, et lõhnu tekitavad keemilised ühendid märkamata jääks. Ja riiete pesemiseks seal just eriti võimalusi ei ole.


text: Rakvere Piim tasus võla 4. oktoober 2000 kell 13:46 Rakvere Piim maksis inkassofirmale loovutatud tasumata arvetest tuleneva põhivõla kuue päevaga, kirjutab Virumaa Teataja. Inkassofirma Intrum Justitia esitas AS-le Rakvere Piim 26. septembril pankrotihoiatuse, mille aluseks oli 603 449 krooni suurune võlanõue. AS Rakvere Piim juhatuse esimees Tarmo Lindmaa informeeris inkassofirmat oma valmisolekust kohe võlg tasuda ja tänaseks on see tehtud.


Komisjoni presidendi kandidatuuri hääletamine [KEY NOT FOUND : global.you-are-here] : rootUudisedUudised 2009SeptemberKomisjoni presidendi kandidatuuri häälet... Seitsmeteistkümne EP delegatsiooni esime... Piima hind: rohkem tuleb ära teha, ütlev... SWIFT: uus ELi-USA leping räägitakse jär... Selgusid Sahharovi preemia kandidaadid Saadikud toetasid Barroso kandidatuuri k... Barroso komisjoni presidendiks kandideer... President Buzek rõhutas "ühise" Euroopa... Avaistung: kolm volinikku said heakskiid... Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX 2009... Komisjoni presidendi kandidatuuri häälet... Täiskogu uudiskiri - Strasbourg 14.- 17.... Barroso soovitab ambitsioonikat partner... Pärast seda kui Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat José Manuel Barroso pöördub teisipäeval saadikute poole avaldusega, otsustab täiskogu kolmapäeval, kas toetada Barroso kandidatuuri komisjoni presidendi kohale järgmiseks viieks aastaks. Barroso kõneles täiskogule eelneval nädalal kõikide fraktsioonidega, tutvustades oma töökava. Ehkki Barroso nimetati ametlikult kandidaadiks juulis, lükkas parlament hääletuse edasi, sest sooviti, et Barroso selgitaks oma plaane. Volinikukandidaadid Esmaspäeval hääletatakse Algirdas Semeta (eelarve), Pawel Samecki (regionaalpoliitika) ja Karel De Guchti (areng ja humanitaarabi) Euroopa Komisjoni liikmeteks nimetamise ettepanekut. Kandidaadid tutvustasid parlamendikomisjonidele oma plaane ja vaateid septembri esimesel nädalal. Barroso avaldus: teisipäev, 15. september Hääletus komisjoni presidendi osas: kolmapäev, 16. september Volinike kandidatuuri hääletus: esmaspäev, 14. september +372 51 81 639 Taustainfo (inglise keeles) Pressiteade - volinikukandidaat Semeta ristküsitlus Pressiteade - volinikukandidaat Samecki ristküsitlus Pressiteade - volinikukandidaat De Guchti ristküsitlus


Kadrina vallas hukkus majapõlengus inimene(2) Lääne-Virumaal Kadrina vallas Võipere külas hukkus ühekordse elumaja tulekahjus vanem mees. Tegemist on käesoleva aasta 17. tulesurmaga. Häirekeskus sai teate tulekahjust kell 18.14. Sündmuskohale saadeti viis päästeautot Rakvere ja Kadrina päästekomandodest, operatiivkorrapidaja ja kiirabiauto, teatas Ida-Eesti päästekeskuse pressiesindaja. Päästjate kohale jõudes põles ühekordne puumaja, mille katus oli sisse langenud. Päästjad hoidsid ära tule leviku kõrvalhoonetele. Kustutustööde käigus leidsid päästjad põlevast hoonest hukkunud vanema mehe. Tulekahju lokaliseeriti kella 19.58-ks ja likvideeriti kella 23.03ks. Tulekahju tagajärjel hävis maja katus ja osa elamu vahelaest. Põlengu tekkepõhjus on selgitamisel. Käesoleval aastal on Eestis tulekahjudes hukkunud 17 inimest, neist kaks Lääne-Virumaal.


text: Kas C-vitamiin võib teie nahka valgendada? - [Mâle Raffiné - Eesti keel] > Kas C-vitamiin võib teie nahka valgendada? 2020-04-21 2020-04-21 Robyn Flint Nahahooldus C-vitamiin kõigis selle vormides: pillid ja looduslik Kas C-vitamiin võib teie nahka valgendada? [Eesti keel] Kuidas C-vitamiin kehas toimib? Millistes toitudes on rikkalikult C-vitamiini? Kas tervislik nahk tähendab tervet keha? Mis juhtub, kui C-vitamiinil on puudus või malabsorptsioon? Kas ma pean kasutama nahatooteid, milles on C-vitamiini? Vananemine - kõik teevad seda, kuid mõned teevad seda graatsilisemalt kui teised. Üks vananemisega seotud mure on elukindlustus. Leidke parim kindlustuspoliis, veendumaks, et olete kindlustatud, ükskõik mida! Veel üks mure vananemisprotsessi pärast on nahale kulutav teemaks. Sellised asjad nagu aastaid päikese käes viibimine, kehasse sisestatud kemikaalid ja isegi nahavähk võivad põhjustada naha värvimuutusi. Vananemisvastased tooted, niisutajad, kosmeetikavahendid ja võluväelised pillid on laialdaselt saadaval inimestele, kes soovivad vananemismärke tagasi pöörata ja oma nahka kirgastada, vähendades plekid ja tumedad laigud. C-vitamiin on peaaegu maagiline ravim. C-vitamiini, st L-askorbiinhapet, inimkeha ei toodeta looduslikult. Selle asemel saame seda vees lahustuvat vitamiini teatud looduslikes toitudes, näiteks tsitrusviljades, värsketes lehtköögiviljades ja toidulisandites. Isegi kui meie keha seda looduslikult ei toodeta, on C-vitamiin vajalik toidukomponent, mis edendab head tervist ja tugevat immuunsussüsteemi. C-vitamiin on vajalik haavade paranemiseks ja tervete sidekudede, näiteks naha jaoks. See mängib olulist rolli tervislikus immuunsussüsteemis ja aitab sünteesida kollageeni, mis on inimkeha kõige rikkalikum valk. Kollageen vastutab selle eest, et meie nahk annaks oma tervisliku sära ja struktuuri. Sisuliselt on C-vitamiin ülitäpse terve naha jaoks ülioluline. On teada, et askorbüülhape pärsib naha pigmendi (melaniini) sünteesi, mis ülemäärase tootmise korral põhjustab tumedaid kohti, värvimuutusi ja isegi kuiva nahka. Nahk on inimkeha suurim organ. Oma naha väljanägemise põhjal võime öelda palju teiste siseorganite tervisest. Naha peamine kohustus on kaitsta kõike seestpoolt ultraviolettkiirguse, kemikaalide, patogeenide ja kõigi muude inimkehale tekitatavate võimalike ohtude eest. Kuna meie nahk toimib ülejäänud keha kaitsmisel tõkkena, pommitatakse seda haigustekitajate, päikesevalguse, bakterite ja kemikaalidega. C-vitamiin võitleb vabade radikaalide eest, mis iga päev meie nahka pommitavad. Meie naha kaitse on vananemisnähtude vastu, mida püüame ära hoida - laigud, kortsud ja värvimuutused. Päikese all apelsinipuul kasvavad apelsinid, täis C-vitamiini Inimkeha saab C-vitamiini päevase tarbimise puuvilju, köögivilju ja mõnda valku tarbides. C-vitamiini soovitatav päevane annus on meestel 90 mg ja naistel umbes 75 mg, kuid inimkeha võib ohutult tarbida kuni 2000 mg päevas. See ei ole ammendav loetelu, kuid annab üldise ettekujutuse selle kohta, kust me leiame oma igapäevase C-vitamiini allika. Mõned toidud, mis on rikkad C-vitamiini sisaldavad: Leherohelised, näiteks sinepirohelised ja Brusseli idud Punased, kollased ja rohelised paprikad Parim viis C-vitamiinist suurima kasu saamiseks on süüa neid toite toorelt. Toiduvalmistamine võib muuta C-vitamiini kontsentratsiooni, kuid isegi keedetud kujul soodustavad need toidud tervislikku vitamiinitarbimist. Ehkki C-vitamiini ei leidu teraviljas looduslikult, lisatakse see lisandina mõnele teravilja sisaldavale toidule, näiteks hommikueinehelbed. Uuringutes on leitud, et toortoitudes leiduv C-vitamiin võib vähendada mõne vähktõve, näiteks kopsu-, rinna- ja jämesoole riski. Samuti on leitud, et see on kasulik vähi ravis. C-vitamiin on esmane komponent, mida leidub terves nahas. Mida vananedes ja mida rohkem puutume kokku UV-valgusega, seda vähem on meie nahas C-vitamiini. Seetõttu reklaamib nahahooldustoodete turg seda kiiresti oma toodetes. C-vitamiin võitleb vananemise väljanägemisega ja helendab nahka, valgendab nahka, muutes selle värvi muutuste kõrvaldamiseks ja kaitsmiseks. Mõelge päevituse saamisele. Paljastate oma naha päikesevalguse käes ja see muudab pigmentatsiooni, mille tulemuseks on tumedam jume. Kui säritus kaob, muutub ka päevitumine. Sama kehtib vanuse kohtade kohta. Mõne aja pärast võivad ka nemad tuhmuda. Kõik vanusepunktid pole püsivad. Pidage meeles, et nahahooldustooted ei ole odavad. On sadu tooteid, mis väidavad, et kõige paremini säilitavad tervisliku sära ja muudavad teid kümme aastat nooremaks. Ükski neist pole nii paljutõotav kui lihtne C-vitamiini annus. Teatud kaasnevate haigustega inimestel võib olla võimet C-vitamiini imada. C-vitamiini puudus võib põhjustada kollageeni alatootmist nahas, kergesti tekkida verevalumeid, kuiva nahka, liigesevalu, aeglast paranemisprotsessi ja kehva immuunsussüsteemi. C-vitamiini vaegus võib põhjustada naha konarust ka keratiini kogunemise tõttu naha pooridesse. Vilets toitumine, suitsetamine ja alkoholitarbimine on puuduse peamised põhjused. Mood armas naine On mitmeid ilu- ja nahahooldustooteid, mis nahka valgendavad, näiteks vedelikud, kreemid ja geelid. Paljud edendavad nende efektiivsust, kuna peamiseks koostisosaks on C-vitamiin. Need koogid väidavad, et valgendavad või pleegitavad nahka, blokeerides melaniini tootmist nahas. Nahavalgendustoote valimisel lugege kindlasti koostisosi ja sildil olevaid hoiatusi. Kreemidel, kreemidel ja toodetel, mis väidavad, et nad pleegitavad nahka, on sageli muid koostisosi, mis võivad teie nahaga negatiivselt suhelda. Suurepärane uudis on see, et toitumismuudatuste ja väikese C-vitamiini ööpäevase annuse kasutamisel võite oma raha säästa. Selge jume säilitamiseks sööge C-vitamiini ja isegi E-vitamiini rikkaid dieete. Piirake päikese käes viibimist päikesekaitsekreemide ja kübarate kandmisega. Ja lõpetage kemikaalide sisestamine kehasse selliste halbade harjumuste kaudu nagu suitsetamine. Kui märkate muret tekitavaid nahamuutusi, pöörduge oma arsti poole. Vahepeal liituge vananemisvastase ansambliga ja tarbige C-vitamiinirikkaid toite. Robyn Flint kirjutab ja teeb uuringuid autokindlustuse saidi VeteransAutoInsurance.com jaoks. Ta on litsentseeritud kinnisvaramaakler, kellel on üle seitsme aasta pikkune kogemus ning mis aitab ostjatel ja müüjatel kinnisvaraturul liikuda. Robyn on ka vabakutseline kirjanik ja avaldatud autor.


Nõudepesumasinas Olevad Hõbedast Söögiriistad » Kas See Võib Minna? - 2019 | Nõuande viisard Põhiline Nõuande viisardHõbedast söögiriistad nõudepesumasinas Mitte kõik objektid ei ole nõudepesumasinas lubatud Hõbe ja selle eelised Hõbedane värvimuutus lükatakse tihti nõudepesumasinasse Milline hõbe on nõudepesumasinas lubatud Vask hõbedas kipub udu üles Mõned hõbeobjektid on täiendavalt varustatud selge karvaga Tõenäoliselt väldite hõbedast laigud... ... põhipuhastusega käsitsi Peaaegu kõigi kodumasinate puhul kehtivad teatud reeglid selle kohta, mida võib ja mida ei saa sellega kasutada. See kehtib ka nõudepesumasina kohta. Üldine küsimus on, kas nõudepesumasinas olevad hõbedast söögiriistad ei pruugi olla puhastatud. Siin on mõned näpunäited, mis oleksid ohutu. Nõudepesumasinad on suurepärane leiutis. Määrdunud nõud võib koguda ja seejärel puhastada iga paari päeva tagant. Kuid mitte iga materjal on tegelikult nõudepesumasina ohutu. Nõudepesumasinas on palju või ainult osaliselt lubatud tooteid: Puit (puitlauad, puust lusik jne) Plast (vahetamine, kastid jne) Hõbe (hõbedast söögiriistad, hõbe-anumad jne) Hõbedat hinnatakse hõbedaste söögiriistade kujul. See ei ole lihtsalt dekoratiivne ja elegantne. Sellel on palju funktsioone, mis muudavad selle ideaalseks igapäevaseks söögiriistaks: halb soojusjuhtivus (külm külm, kuum kuum) Hõbe kui väärismetall reageerib ka teistele ainetele. Hõbe sulfaat moodustub kokkupuutel väävliga. Väävlit esineb peamiselt munakollas, aga ka kalades, sinepides ja teistes toitudes. Väidetav nõudepesumasina kahjustus on sageli tingitud nendest toitudest. Nagu eelnevalt mainitud, koguvad enamus nõud nõudepesumasinasse, kuni need on täis. Selle aja jooksul võivad väävlit sisaldavad toidud hõbedatele reageerida. Kuid kuna hõbe oli enne nõudepesumasinasse panemist korras ja pärast seda näitas ta neid kahjustusi, teevad paljud inimesed nõudepesumasina ja hõbedaga otsese ühenduse. Sa võid tegelikult puhastada suurema osa hõbedast nõudepesumasinas. Siiski peate kaaluma hõbedast söögiriistade või hõbedatoodete tootmisprotsesse. Hõbe on suhteliselt pehme, mistõttu on see tavaliselt vase abil legeeritud. Siis on kokku neli astet, mille kohaselt määratakse hõbedasisaldus: 800 hõbedat (tõeline hõbe) 150s hõbe (tahke hõbe) 90-ndate hõbedane (kõva hõbe) Selleks, et määrata hõbedast hõbedasisaldust teie hõbedastes söögiriistades, peate otsima selle mulgustamist. Need hõbedased tähised annavad teavet peene hõbedasisalduse kohta. Hõbe on umbes 200 osa vasest kuni 800 osa hõbedast. Vask kipub nõudepesumasinas udu. Siis on kullast pruuni värvimuutus. 150-ndad või 90-ndad hõbedane näeb välja nagu tagasiulatuv hõbeplekkimine ja seda võib jätta nõudepesumasinas puutumata. Erinevaid esemeid, eriti dekoratiivseid esemeid, nagu näiteks suhkrukarbid ja muud sarnased, pakutakse hõbe kaitsmiseks sageli läbipaistva kattega. See puhastuskate hävitatakse nõudepesumasina puhastamise korral. Lisaks peaksite võimalike keemiliste reaktsioonide tõttu nõudepesumasinasse paigutama hõbedast söögiriistad nii, et see ei puutuks kokku roostevabast terasest söögiriistadega, st see on eraldatud. Niisiis, mis hõbedat võite nõudepesumasinasse panna, sõltub suuresti tootmisprotsessist. Kuid isegi vanad, kulunud hõbedased söögiriistad ei tohiks olla nõudepesumasinas. Seetõttu on lihtsaim viis puhastada lauanõud kohe pärast kasutamist käsitsi. See on õrn ja väävliühendid eemaldatakse kohe. Teisest küljest ei ole ilusad hõbeesemed kasutamisel küllaltki halb valik, sest see "häirib" sellega midagi pistmist. Majakirjas on palju rohkem juhendeid ja artikleid nõudepesumasina ümbruses. Näiteks nõudepesumasina veetarbimisele või selle nõudele nõudepesumasina soolaga.


Suri poliitik ja ühiskonnategelane Hardo Aasmäe - DELFI 29.detsembri õhtul suri 64. eluaastal poliitik ja endine Tallinna linnapea Hardo Aasmäe. Aasmäe: Vene eriteenistustele pakuvad praegu suurimat huvi rahvusliku taustaga eestlased,... Hardo Aasmäe: Venemaa raskused algavad septembris Hardo Aasmäe Putini avantüürist: Ukraina riik toibub ja muutub ühtseks Hardo Aasmäe: Rail Baltic lõhnab korruptsiooni järele? Toomas Kümmel ja Hardo Aasmäe: Siim Kallas seab presidendi raskete valikute ette


text: PPAs tunnustati Eesti parimaid teenistus- ja abikoeri (2021-06-10 07:52:22) 9. juunil tunnustati PPAs toimunud pidulikul üritusel erinevate ametkondade parimaid koerajuhte ja töökoeri PPAst, Eesti Laste ja Noorte Diabeedi Ühingust, Eesti Otsingukoerte Klubist ja Päästeameti Demineerimiskeskusest. "Igal aastal valivad teenistuskoeri treenivad asutused endi seast välja parimad, nüüd kolmandat aastat on korraldatud ka parimate koerajuhtide ja teenistuskoerte tänuüritust üheskoos. Koera treenimine on keeruline ja palju aega nõudev töö, kui koerajuht ja tema paariline jõuavad tasemele, kus nad on oma eriala parimad on tulemuse saavutamiseks kulutatud lugematu arv töötunde," ütles politseileitnant Helen Kommussar. "Teenistuskoeri ja inimesi nende selja taga tuleb tunnustada ning märgata, et sära silmades ei kustuks ja, et ka tulevikus oleks koerajuhte, kes oma tööd teenistuskoeraga koos teha sooviksid," lisas ta. Ilja ja Dexter Aavo ja Simona Endine varjupaiga koer Simona oli varjupaika sattunud teist korda kui Aavo ta endaga kaasa võttis. Aavo kannatliku suhtumise ja kindla käe all on Simonast saanud perekoer ja töötav hüpokoer. Koos on nad aidanud arendada Eesti hüpokoerte programmi käies oma töö olulisusest infot jagamas ja leides rahastust, et anda teistele diabeediga inimestele võimalus oma koeri treenida. Aavo viimases luulekogus "Krussiloomad" on mitu luuletust koeraga käitumisest, mis peegeldavad heaperemehelikku suhtumist koertesse. Piret ja Pudi Pommikoer Ferro ja tema juht Rasmus on olnud tublid ning täitnud eeskujulikult oma igapäevaseid tööülesandeid. Käesoleval aastal näitasid nad suurepäraseid tulemusi EMTA poolt korraldatud narko-ja lõhkeaine koerte võistlusel, kus saavutati igalt alalt maksimum punktid. Ferro ja Rasmuse näol on moodustunud terviklik tandem, kes on olnud silmapaistvaks eeskujuks teistele Demineerimiskeskuse koerajuhtidele.


text: Veerandsada terrakotat naasis Jaani kirikusse - Uudised - Tartu Postimees Veerandsada terrakotat naasis Jaani kirikusse 12. mai 2009, 17:56 25 järjekordset terrakotaskulptuuri Jaani kirikus. FOTO: Margus Ansu Tartu Jaani kiriku väljapanekuriiulile jõudis konservaator Eve Alttoa käe alt 25 terrakotaskulptuuri, neist kümne puhul tunneb ühe ja sama meistri käekirja ära suurtest mandlisilmadest. Viimati lisandus terrakotasid riiulile 2006. aasta detsembris, 2007. aastal tuli konserveerimistöödesse paus, ent nüüd on Alttoa muinsuskaitseameti toel taas kujusid tervendamas. Konserveerimine on aeganõudev töö, Alttoa ütleb, et järgmised paarkümmend terrakotat jõuavad väljapanekule tuleva aasta lõpus. «Tahan teha 20 pead aastas,» lisas ta. Tegu on varem kiriku välifassaadil asunud terrakotadega, mis jäävad nüüd oma parema tervise huvides sisse. Välja aga teeb Tallinna kunstimuuseumi skulptuurirestauraator originaalterrakotadest õhemaid koopiaid - osa Jaani kiriku sisse üles pandud originaalide koopiatest on juba õue väljagi pandud. Ruumi jagub Kokku on õues 75 koopiat, originaale oli aga fassaadil varem 330. Osa neist oli siiski ajahambast nii puretud, et alles on siledad «munad», millest pole mõtet koopiat teha. Nüüd siis on kirikus riiulile sätitud kokku 46 konserveeritud terrakotapead ja kuus poolskulptuuri. Terrakotapäid riiulil kõrvuti seades arvestatakse nende varasemat asukohta fassaadil. Riiulitele mahub 120 pea- ja 50 poolskulptuuri, nii et ruumi veel jagub. Seda, millised isikud terrakotapeade taga ajalooliselt olla võisid, on Alttoa kinnitusel võimatu öelda. Nüüd välja pandud terrakotade hulgast leiab ka kaks kroonitud pead. Ajaloolastel jagub peamurdmist selle ümber, miks tehti Jaani kirikule terrakotapäid lihtsurelikest 14. sajandil, mil pühakodades kujutati peaasjalikult Piibli tegelasi. Kunsti- ja arhitektuuriajaloolane Voldemar Vaga dateeris Alttoa sõnul skulptuure selle järgi, et neil polnud habemeid. «Selle järgi pidanuks skulptuurid pärinema 14. sajandi esimesest poolest, sest habemed tulid hiljem,» lausus Alttoa. «Aga vaadake, siin on päris mitu habemikku,» osutas ta skulptuuridele. Kunstiajaloolase Kaur Alttoa viimase dateeringu kohaselt on terrakotad valmistatud siiski 14. sajandi kolmandal veerandil. Minge vaatama Muinsuskaitseamet andis selleks aastaks Jaani kiriku terrakotade konserveerimiseks 200 000 krooni. Jaani kiriku terrakotasid on alles tuhande ringis ehk umbes pool algsest hulgast. Eve Alttoa ütles, et ta ei ole näinud kedagi, kes terrakotapäid süvenenumalt vaadates neist vaimustunud pole. Jaani kirik on avatud ja kes tahab terrakotasid vaatama minna, võib seda teha kõigil nädalapäevadel peale esmaspäeva ja pühapäeva, mil Jaani kirikus on jumalateenistus. Alttoa soovitab käia kirikus ära ka teisipäeval või reedel kell 12.15, mil seal on tasuta oreli veerandtund. Sihtasutuse Jaani Kirik juhatuse esimehe Juhani Jaegeri sõnul käib kirikus aastas 30 000 külastajat ja neist umbes pooled on välismaalased. Niisiis ei ole sugugi kõik tartlased veel Jaani kirikus käinud. Jaegeri sõnul ei tule paljud inimesed lihtsalt selle peale, et kirik on avatud.


eliisabet | Slang.ee | Online slängisõnastik +78 -62 1. eliisabet Viriseb et tal väiksed tissid mida ta üritab instas reklameerida kuid ei tule välja. kardab kõike mis liigub ja hinga ja paneb halbu hindesi. Täielik urod betatatta 2. eliisabet motleb, et mingi sookoll.rövää. ta on tglt kotga parm sest ema puudub Lisas 12345099 22.04.2016 Seotud sõnad: kotkas Kirjuta parem definitsioon sõnale "eliisabet" siit»