Kommentaarid: Henrik Kalmet lahkub Linnateatrist – teatrirahva väitel on põhjuseks vastasseis Elmo Nüganeniga | Õhtuleht Õhtuleht.ee, 21. aprill 2017, 04:50 / 01:01, 24. apr 2017 ega see Nüganen tõesti midagi teinud pole viimasel ajal. Muud ei meenugi,kui noorpõlve lavastus "Armastus kolme apelsini vastu" Selle peal liugleb siiamaani? On teatud grupp ja mitte väike,juhte,kes kabuhirmus kardavad noori ja andekaid.Neid on igas valdkonnas . Kardavad,et soe koht võetakes käest,lükatakse tugitoolist välja,võetakse hüved käest ja jumal hoidku,äkki pannakse veel tööd tegema ! Kui juht jääb pikkadeks aastateks juhikohale,siis talle tundub,et asutus ongi tema eraomand ja töölised tema orjad . Nii on viimasel ajal juhtunud mitmes haiglas, nüüd siis ka teatrites algab sama lugu.Töötajatele peaks antama enam sõnavabadust,õigust kritiseerida,puudustele tähelepanu juhtida,õigust kontrollida,mida kulisside taga tehakse. Aga meil on kombeks kohe minema kihutada,kui sa pole suure juhiga,kes võib olla stagneerunud ja rumal,ühte meelt.Edu Hendrikule! Mina tema asemel oleks kohe järsu lõpu teinud! Ei mingit mängimist hooaja lõpuni Kui ei kõlba,siis milleks veel näitlejat koorida! Eks see superelmo mängigu ise neid rolle või pangu mõni kintsukaapur seda tegema . Noor,andekas ja julge näitleja ei jää iial tööta ,ei Eestimaal ei välismaal.Kaotajaks jääb vaid teatripublik,kui andekas siist minema läheb mingi vanamehe pärast. Ants / 14:49, 23. apr 2017 Ajakirjandus võiks selle kõrge enesehinnanguga jõmpsika ümber tiirlemisest veidi puhata. täpsustus / 22:35, 23. apr 2017 ljuba / 04:55, 23. apr 2017 Aga kuidas siis Rakvere ja Pärnu saavad ringi reisida oma dekoratsioonidega? See jutt, et "ei saa, ei suuda" mõjub nagu karastusjookide tootja suhkrumaksu peale. On see teater LOOMINGULINE töö või ei ole? Tallinlasel ja väljaspoolt Tallinna tulijal oli ikka piletiostul vahe. Mis on see takistus, mis ei lase LT panna oma füüsilisi pileteid teiste linnade kassadesse? Oli kuulda ka nurinat, et kool ei saanud oma õpilastegrupiga pileteid. Gruppidele-koolidel peaks olema mingi eraldi võimalus. Mina usun küll seda, et LT oma müügitööga ei pinguta, ei arenda oma müügivõimalusi, sest nad on sellega harjunud, et kohti on. Jah, Facebookis on ka selline koht, kus soovijad saavad omavahel pileteid vahetada ja müüa, aga ka seal õletab nõudluse pakkumise, ja ainuke kuulutus, mis vast toimib, on kuupäevade ümbervahetamine. aga seda, et keegi päriselt oma pileti maha müüks, on vähe. Kas keegi kujutab ette väljaspoolt pealinna tulijat, kes passib kodulehel ja Facebookis, kui jumala armust pudeneb mingi kohake (hoidku selle eest, et veel paaris või kolmekesi tahaks tulla ja kõrvuti kohti saada) ja siis algab öömaja organiseerimine jne! Mujalttulnu ei hakkagi üldse üritama sellesse teatrisse. Tehke oma dekoratsioonid korda ja tulge ringreisile! Tehniline / 00:30, 24. apr 2017 Tallinna Linnateatri enda lavad on nii keerulised, et ringreise on väga keeruline teha. Võtame kasvõi Põrgulava, see on väga sügav. Kõik kujundused on tehtud väga ühe koha spetsiifiliselt. Paar lavastust neil on, mis ka välja sõidavad aga see on kõik. Mina seda üldse pahaks ei paneks, see on nende erilisus. Küsimus / 14:27, 22. apr 2017 Kes oleks HK praegu kui teda ei oleks võetud lavakasse ,kui ta ei oleks saanud õppida EN käe all kes hiljem ta oma teatrisse tööle võttis ?Ma ei tea mis seal LT siseringis toimub aga niipalju peaks austust olema oma õpetaja ja kolleegi suhtes selmet ta avalikult poriga üle valada peaks sotid otse ja omavahel selgeks rääkima.Ja kui tõesti on tunne,et teistmoodi enam ei saa siis oma teed minema.Praegu aga on asjad läinud täiesti pööraseks.Umbne meediatiik keeb nagu nõiakatel ja lõppu ei ole näha. noh / 22:38, 23. apr 2017 võeti ju ikkagi vaid isa nime tõttu. ei oleks muidu sissegi saanud. andetu eputis. ja no nii häirib, et alati ise naerab oma naljade üle. isegi laval muide ei suuda ta tõsiseks jääda. eh / 14:23, 22. apr 2017 Tegijad võiks ikka alles jääda. Miks Nüganen ei lahku? JJ / 15:52, 22. apr 2017 naljakas jah, miks Nüganen ei lahku. Meil on ju kalmet, on palju näitlejaid -staare, kes mängivad seriaalides ja meest otsijate saates! Igaüks neist oleks võimeline Nüganeni asendama. Las ainult kalmet hüüab, küll talendid asuvad platsi. Aga valimised tulevad, sellist kangelast oleks vaja linnapeaks, paneks korra majja. jou! / 22:38, 23. apr 2017 kalmet, sina vä? üldiselt / 06:51, 22. apr 2017 Linnateatri siseelust ei tea ma midagi, aga üldiselt on küll nii, kui inimene passib juhtival kohal liiga kaua, siis tema kohustused hägustuvad, jääb ainult keeld ja käsk. lugeja / 19:21, 21. apr 2017 Aga loomulikult tuleb teatri juhiga ühte sammu astuda. Kui näiteks orkestrant dirigendile ei allu, saab ka kohe kinga. Või ükskõik millisel tööalal. Oma siseringis aetakse kõigepealt asjad korda... külastaja / 19:18, 21. apr 2017 Kalmet, tegid oma margi täis ja sülitasid ka oma kolleegide peale, kui hakkasid lahkama teatri siseelu ja rääkima oma arvamustest ajakirjanduses, soomlase lavastus, mida taevani kiitsid oli täielik pullikaka, muide. Saavuta enne ise midagi ja pooseta siis, praegu oled sa paraku üsna tühi koht teatrimaailmas ja peale sellist tegu ei jää sust äkki enam märkigi, sellele oled mõelnud? ehh / 17:18, 21. apr 2017 kui mina oleksin MEES ja pahane oma töökohas , siis mina kutsuksin kokku kõik see trupp ja ütleksin, mida mõtlen ja küsiksin, kas meie teater ei vajaks muutusi. Oleksin kohe nii julge, et räägiksin silmast -silma. Kõik südamelt ära. Aga kesteab, võibolla kutsuksin hoopis kohale saatetegijad "Kaua võib". Kesteab seda meeste värki. KELLEL ja MISSUGUNE probleem on? / 11:59, 21. apr 2017 Kui Linnateatri saalid on kõik välja müüdud, on kõik korras. Elagu oma "mullis" või kus tahes. See, et keegi on popim ja keegi ei ole, on alati olnud ja nii ongi elu seatud. Ja kui näitlejaid/tegijaid saab ühte kohta liiga palju või kellelegi midagi koos teha ei meeldi, siis tehakse mõttekaaslastega koos projekt või oma teater... Ma ei saa aru praegu asja ivast, selle suure seletamise teemast!? ... / 13:08, 21. apr 2017 ei ole kõik korras, kuna proportsioonid millest me räägime on üüratud. Linnateatri lavad - väike saal, kohti 88, hobuveski ca 100, kammersaal 71, põrglava 182, taevalava 170, köismäe 60, diele ca 100, lavaauk 400, aga see on ainult suvel ja see ei lähe antud hetkel arvesse, paneme siia kõrvale teised teatrid. Endla teatri Suur saal: 573 kohta, bb 150, Ugala 540 väike 155.... St, et LT saalid on väga väiksed. Kui neil oleks ka üks 500ne saal, kas siis oleks ka võimatu pileteid saada ja mulje kui väga nö popist teatrist. ljuba / 14:31, 21. apr 2017 Väikses saalis võib olla oma võlu ka, mis tõmbab rahvast ligi, aga publiku suhtes oleks vastutulelikum, kui üht etendust mängitakse nt vahel ka suures saalis ja ringreisil Eestis. Ringreise tehakse väga vähe! Nõudlusest ka, et kui Linnateatri mõni lavastus on olnud teistes linnades või sügisel Draama festivalil Tartus, siis on pileteid ka saada olnud pikemat aega. Kohta valida vast ei saa, on üksikud kohad siin-seal reas, aga kohti ikka on. Piletimüügisüsteem tundub olevat mütoloogiline paik, kuhu ainult teadjamatel ligipääs, sest LT Facebooki lehel mitmed inimesed kiitlevad, kuidas nad on saanud peaaegu igale lavastusele pileti, ka uuslavastustele, ja on sellises eelisseisus, et saavad kõiki lavastusi omavahel võrreldagi- kogemus, mis tavainimesel on täiesti välistatud! Mõni inimene saab mõnda lavastust korduvalt vaadata! Piletimüügisüsteem tuleb hajutada, näiteks füüsiliselt väljaprinditavad piletid võikski panna müüki ka teiste linnade Piletilevi lettidesse. Näiteks pannagi Jõhvi ja Võru piletiputkasse 20 väljaprinditavat piletit, mida ei saa osta tallinlased. Miks sellise lihtsa lahenduse peale ei ole tuldud?! Ka transporditeenustes on nii, et mitte keegi ei saa ainult internetist endale pileteid bronnida, vaid on eraldatud osa kohti kassast müügiks, et hajutada nõudlust. Sama käib igal suuremal üritusel-kontserdil.Pileteid peab hajutama. ljuba / 14:39, 21. apr 2017 Eelmisele jutule lisaks, et praegu on teatri poolt selline suhtumine, et kui inimene ei jõua Võrust või Jõhvist teatri ukse taha järjekorda seisma 1. kuupäeva hommikuks kl 10, või millal see müstiline piletimüük avatakse, on see tema oma viga! Ja nende väikeste saalidega ja eksklusiivsuse hoidmisega kaotatakse tegelikult väga palju võimalikku piletitulu! Kindel riigi poolt garanteeritud palk küll jookseb kõikidel, aga kui võrrelda nt tervishoius toimuvaga - see ei ole pikas perspektiivis tasuv süsteem. Kui LT panna valiku ette, et riigi raha kaob ära, hakake ise rabelema ja näitlejad peavad ennast päriselt ka ise tõestama ja oma müügioskusi parandama, siis kuidas piletisüsteem lahendatakse? Esimene asi, otsitakse igal juhul suuremad saalid ja hakatakse mööda Eestit reisima, nagu Rakvere teater teeb. Osa näitlejaid muidugi lähevad ise ära, kes sellisele müügitööle vastu ei pea. Selgituseks / 01:10, 22. apr 2017 Linnateatril on siiski üks etendus, mida mängitakse Salme kultuurikeskuse mahukas saalis ja see on "Lantimiskunstnikud". Salmes mängiti ka "Hecuba pärast". Ehkki Salme puhul on tegu suure saaliga, ei saa öelda, et neidki etendusi kiitrelt välja ei müüda. Müüakse küll. Alati on seal saal täis. to ljuba / 14:11, 22. apr 2017 Kuidas mõjuksid LT väikese saali lavadekoratsioonid mõnel teisel suure saali suurel laval.Ehk selles ongi põhjus miks on vähe ringreise.Pileteid on praegugi vabalt saada mitmele etendusele nii Salmes kui erinevates kohtades üle Eesti . Ma ei saa pileteid tutvuse kaudu vaid ostan neid iga kuu esimesel kuupäeval netist.Jah on vaja kannatust ja vahest ka õnne aga pileteid on võimalik osta ka nii.Olen toiminud nii aastaid ja saanud alati piletid kui vaja.Hämmastab suhtumine ,et LT on nagu mingi kinnine klubi kuhu pääsevad vaid valitud.Samuti tuleb mingi arv pileteid müügile ka kuu jooksul seega tasub kodukal silm peal hoida.Samuti etendusele minnes või niisama vanalinnas jalutades olen otse kassast pileteid küsinud ja enamasti ka saanud . Midagi ei ole teha saalid on väiksed ja pileteid vähe.Aga selles LT süüdistda ei ole just tark tegu.nad on ju aastaid oodanud raha ,et endale suur ja korralik saal ehitada.


source: wikipedia

text: Norra keel (norra keeles norsk) on Skandinaavia keelte hulka kuuluv germaani keel, mida kõneldakse Norras ja mõningal määral norra emigrantide seas. 19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi keskpaigani oli USA Kesk-Läänes elujõuline norra keele kõnelejate kogukond. Norra keel sarnaneb väga rootsi ja eriti taani keelega. Norra tähestik A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Æ Ø Å Tähtesid c, q, w, x ja z kasutatakse ainult laensõnades. Bokmål ja nynorsk Norra keelel on kaks ametlikku kirjakeelt (keelekuju): bokmål [b'ukmool] ('raamatukeel') ja nynorsk [n'üünošk] ('uusnorra keel'). Bokmål on tavalisem variant; uusnorra keelt kasutab kirjas 10...15% elanikest, eriti Lääne-Norras. Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse bokmål'i. Alates 1951. aastast on riiklik keelenõukogu (Språkrådet) püüdnud kaht keelekuju lähendada. Juhtiv kirjakeel on endiselt riksmål, millele anti 1929 ametlikult uus nimi bokmål. Lähendamiskatsed on andnud hübriidseid keelevorme, mis on keelelist segadust veelgi suurendanud. Keelekujud on siiski vastastikku arusaadavad. Kummalgi keelevormil on "radikaalne" ja "konservatiivne" variant. Mõlemad on ametlikud keeled, kuigi valdav osa norralasi kõneleb mõnd bokmål'i varianti. Kogu riigis peavad õpilased kirjandeid kirjutama mõlemas keeles. Foneetika ja fonoloogia Mõlemas norra kirjakeeles on 9 täishäälikut, millele vastavad tähed a, e, i, o, u, y, æ, ø ja å. Igaüks neist võib olla pikk või lühike. Omasõnades esinevad diftongid au, ei ja øy ning laensõnades veel ai ning harvem oi ja ui. Välislingid Eesti-norra-eesti sõnaraamat Norra nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus


Mati Kaal: Saaremaa loomapark on utoopia(36) Tallinna loomaaia direktor Mati Kaal peab utoopiaks plaani rajada Saaremaale eksootiliste loomadega park. “Tundub, et inimene, kes seda plaanib, ei kujuta endale täpselt ette, mida see tähendab ja kui palju maksab,” lausus Mati Kaal.“Tegu on ilmselt väga suure fantaasialennu ja utoopiliselt mõtleva prouaga. Plaan teha Saaremaale loomapark kuulub rohkem unenägude valdkonda kui reaalsusesse,” vahendab Meie Maa. Utoopiline on Kaalu sõnul juba see, et Moskvast õnnestuks üldse nimetatud loomi tuua. “Meil on Moskva loomaaiaga väga head kontaktid ja tundes väga hästi sealset olukorda, võin kinnitada, et enamikku nimetatud loomi pole sealt võimalik kätte saada. Neil on loomi endalgi tarvis.” Teisipäeval esitas Olena Vool Saaremaa keskkonnateenistusele avalduse 27 erineva looma ja linnu ümberasustamiseks Moskvast Kaarma valda Muratsisse. Nimekirjas on näiteks sebrad, kaelkirjakud, kaamelid, ahvid, poni, lumeleopard, kängurud, laamad, mitu eri liiki kurgi, tõukoerad ja papagoid. Kokku ligi 60 looma ja lindu. Moskva loomaaed sellist ideed ajalehele aga ametlikult ei kinnitanud. Kuna hooned loomade-lindude paigutamiseks veel valmis ei ole, hoiaks Olena Vool neid Oma Saare andmeil esialgu oma korteris. Mati Kaalu sõnul muudab kava ebareaalseks seegi, et loomade toomine üle piiri Eestisse ei käi niisama lihtsalt. “Lõppkokkuvõttes, isegi kui see kõik õnnestuks, tuleks loomadele ka mingid tingimused luua. Kõik see maksab kümneid ja kümneid miljoneid kroone.” Keskkonnateenistuse juhataja Raivo Kallas ütles, et Olena Voolu avaldus on võetud menetlusse. “Rohkemat ei oska praegu lisada,” sõnas ta. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17200763


Tallink Jaak Madisoni skandaalist: saame tagantjärele vaadata, kes on teinud kajutisse sisenemiseks lisakaardi(229) Tallinki kommunikatsioonijuht Luulea Lääne ütles Jaak Madisoni (EKRE) kohta tehtud väiteid kajutitesse tungimise ja ahistamise kohta kommenteerides, et ka tagantjärele on võimalik tuvastada, kes on kajutisse sisenemiseks lisakaardi teinud. "Kindlasti ei ole loata lisauksekaardi tegemine ja kajutisse sisenemine meil lubatud ning mõistame sellise käitumise loomulikult hukka. Sellisel juhul on tegemist ametipositsioonist lähtuvate õiguste ja usalduse raske kuritarvitamisega," ütles Luulea Lääne Delfile. Lääne sõnul kuulis ettevõtte juhtkond alles nüüd sellest, et Madison kopeeris väidetavalt Tallinki laeval töötades naistöötajate uksekaarte, tungis loata nende kajutitesse ning ahistas naiskolleege. Kui ettevõte oleks säärastest vahejuhtumitest kuulnud Madisoni laeval töötamise ajal, siis oleks Lääne sõnul alustatud sisejuurdlust, mille tulemustest sõltuvalt oleks tehtud otsus. "Juhul kui saab kinnitust sellisel kujul ametipositsiooni kuritarvitamine, on tulemuseks kohene töölepingu lõpetamine," kinnitas Lääne. Lääne sõnul kogutaks sellise juhtumi korral tõendeid, mida politsei saaks kasutada, juhul kui kannatanud politseisse pöörduvad. Ta lisas, et sarnaste juhtumite puhul peab avalduse politseisse tegema kannatanu, kuna ettevõte kannatanu eest sellist kaebust esitada ei saa. Kui kannatanud pöörduvad politseisse ja täpsustavad, kus ja millal vahejuhtumid aset leidsid, siis saab Tallink juhtumi uurimisele kaasa aidata. "Kindlasti saame tagantjärele tuvastada isiku, kes on teinud kajutisse sisenemiseks lisakaardi, sest selleks on õigused ja võimalused vaid väga piiratud arvul töötajatest," rääkis Lääne. "Ühtlasi on logid nii vastaval arvutiprogrammil kui ka ukselukul, mis näitab, millise kaardiga on mis kell sisenetud." "Juhul kui kannatanud on otsustanud praegu siiski politseisse pöörduda, püüame omalt poolt asjaolude selgitamisele igati kaasa aidata," kinnitas Lääne. Jaak Madison ütles Delfile, et peab süüdistusi Tallinki laeval töötamise ajal naistöötajate kajutitesse tungimise ja naiste ahistamise kohta absurdseteks. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71320015


text: Albaania vapp on Albaania Vabariigi ametlik vapp. Vapiks on punane kuldse äärisega kilp, millel must kahe peaga kotkas. Kotka kohal kuldsete kontuuridega Skanderbegi kiiver. Praegusel kujul võeti vapp kasutusele 8. juulil 2004. Vapi ajalugu Kui Albaania 1912. aastal iseseisvus, kehtestati riigivapiks kahe peaga kotkas ilma kõrvalmärkideta. Kahe peaga kotkas pärineb Albaania rahvuskangelase Skanderbegi pitserist (Albaania lipp). 1914 sai Albaania vürstiks Saksa prints Wilhelm zu Wied, kes asetas kotka rinnale Wiedide perekonnavapi kotka ning kotka küünistele neli kuldset välku, need kujutasid Epeirost, millest osa olid saanud Albaania osaks. Veel samal aastal sai Albaania vabariigiks ja Wiedide vapp kõrvaldati jälle. Septembris 1914 asetati kotka peade kohale valge täht, kuid 1920. aastal tuldi tagasi ilma kõrvalmärkideta kahe peaga kotka juurde. 1925. aastal sai Albaania presidendiks Ahmed Zogu, ning asetas kotka rinnale Skanderbegi kiivri, rahvuskangelase embleemi. Aastal 1929 võttis kuningaks kroonitud Zogu kasutusele uue vapi. Must kahe peaga kotkas asetati punasele kilbile. Kilp lebas vapimantlil, mis tuli Skanderbegi kiivrist. Kui Itaalia 1939 Albaania okupeeris, muudeti vappi taas. Kotkas jäi punasele kilbile, kuid Skanderbegi kiiver hõljus nüüd kotka kohal ja kilpi ääristasid kaks liktorikimpu, mis olid ülaltpoolt seotud Savoi sõlmedega ning altpoolt kirjalindiga, millel oli deviis FERT. 1943. aastal okupeeris Saksamaa Albaania ning taastati 1925. aasta vapp. Pärast Albaania vabastamist tuldi algul tagasi musta kotka juurde punasel kilbil, kuid kui 1946. aastal kuulutati välja rahvavabariik, eemaldati punane kilp ning kotka ümber asetati viljapeadest pärg. Viljapeade otste vahel oli kollase äärtega punane viisnurkne täht ning alt hoidis viljapäid koos punane lint, millel oli kuupäev 24. mai 1944. Sel kuupäeval toimus Permetis tolleaegse riigi asutamiskongress. Pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist 1992 kõrvaldati kõigepealt täht ja kirjalint ning 22. mail 1993 paigutati must kahe peaga kotkas taas punasele kilbile. 2004. aastal lisati vapile ka Skanderbegi kiiver. Välislingid Albaania vapi kujud ajaloo kestel Albaania sümboolika Riigivapid


ALBUMILE EELNEV SANDER MÖLDERI TEINE MINIKOGUMIK ON JÕUDNUD KUULAJATENI - MuusikaPlaneet Sander uuest kogumikust: “Neli-viis aastat tagasi tekkis mõte, et produtsendina on mul hea võimalus teha koostööd väga paljude erinevate lauljate ja muusikutega nii Eestist kui ka mujalt maailmast. Sealt kerkiski soov anda välja kogumik, mille peal oleks üksnes lood, mis ma olen aja jooksul kirjutatud just erinevate teiste andekate artistide ja muusikutega. Tänaseks on uhke tõdeda, et olen saanud kirjutada muusikat nii Taanis, Kanadas, UK-s, Saksamaal, Hollandis, Hispaanias, Poolas, Leedus kui ka kodumaal Eestis ning paljud nendest koostöödest on mul õnnestunud lõpule viia ja ühtsele plaadile kokku koguda.” Teiselt EPlt leitavate lugude kaasautoriteks on sarnaselt esimesele taaskord mitmed tuntud kodumaised nimed nagu Iiris, Stefan, Frederik Küüts ja Jon Hazel ehk Joonas Mattias Sarapuu ning välismaistest autoritest sakslane Emily Roberts ning rootslane Aron Blom. Stefan uue loo sünnist: “Mul oli väga lõbus Sandri ja Frediga stuudios eksperimenteerida ja sain sel korral katsetada midagi hoopis teistsugust. Kui me poistega esimest korda kokku saime, hakkasime kohe jämmima. Jooksvalt tulid venekeelsed sõnad – algselt küll naljana, aga nende julgustamisel jätkasime ja otsustasimegi, et ma kirjutan siis seekord vene keeles. Mul oli väga huvitav näha ennast teisest küljest, sest olen ennegi vene keeles lugusid kirjutanud, kuid siiani ei ole mul neist midagi olnud plaanis välja lasta. Lugu valmis üsna kiiresti ja enamus tööst oli juba esimesel päeval tehtud. Edasi oli Sandril vaja ainult lugu lõpuni produtseerida. Kokkuvõttes on mul väga hea meel, et sain selles eriprojektis osaleda ja lugu on tänasega ka väljas.” “Paar aastat tagasi kutsus Sander mind sessile ja vaid päevaga tegime valmis lüüriliselt teravate kihvadega ja vaibilt chilli põntsuva loo. Olin just kuskilt lugenud, et meie välismaailmas toimuvad suhtlused peegeldavad tihti meie sisemaailma psüühilisi protsesse. Mulle hakkab tihti külge ülemõtlemise säga – eriti tantsupõrandal, kes hakkab hinnangut andma sellele kuidas ma oma keha läbi aja ja ruumi liigutan. On ajad, mil on vaja lihtsalt iseendale öelda: “fuck your plans, we’re gonna dance” ning maha raputada kõik mis ei tööta meie kõrgema ja parima heaks – austada püha kaost püha struktuuri kõrval ja tunnetada, et ka ebatäiuslikkus on osa täiuslikkusest. “If you want to make God Laugh, tell him(her/they) your plans” – Woody Allen. Kaos ja ebaturvalisus on siiski ebamugavad kohad, kus olla. Just ebamugavus ajab liikuma (füüsiliselt on see lausa vajalik) ja ebamugavusest tekivad küsimused ja filosoofiad, mis üldiselt kasvatavad meie empaatiavõimet ja arusaamist. Mis siis muud teha kui tantsida läbi ebamugavuse,“ jutustab Iiris Sandriga koostööst. 👉 Kuula EP-d siit! Esimene Sandri album nimega “TIKS 068” sai valmis 2017. lõpus ja tuli välja 2018. hakul. Nüüd on ilmumas teine, “TIKS 086”, mis näeb ilmavalgust juba algaval sügise. Sildid: Aron BlomEmily RobertsFrederik KüütsIirisJon HazelJoonas Mattias SarapuuSander MölderStefan Järgmine uudis RAINER ILD ESITLEB TÄNA KULTUURIKATLAS OMA UUT ALBUMIT “AKIMBO” Eelmine uudis ETV LÄHEB SEL SÜGISEL UUTE SAADETEGA EESTI ELU KESKELE, KONKURSS “EESTI LAUL” STARDIB JUBA SEPTEMBRIS


kuradi, hardcore sex, nice ass, mofos, sugu, ilus keha, euroopa, hämmastav, päraku-, fuck, kukk sõita, raskem


Alates järgmisest nädalast uus suvevein! | Tigu Tegemised Alates järgmisest nädalast uus suvevein! mai 27, 2010 · by Kristel · in Tigujutud. · Sel suvel pakume Cave de Pomerols’i Sauvignon Blanc’ i, mis saanud sel aastal Concours Agricole de Paris 2010-lt kuldmedali. Degusteerisime eile veini- tõeliselt värske, kerge tikri maitsega, heas tasakaalus vein! Seda veini on piiratud kogus ja seda hakkab olema ainult Tigus. Sama veinimaja Picpoul de Pinet, mis eelmise aasta samal konkurssil kuldmedali sai, tunnistati sel aastal hõbemedali vääriliseks. Picpouli müüb ka restoran Sisalik. Järgmisest nädalast lähme üle ka suvegraafikule ehk siis hakkame tööle esmaspäevast reedeni kella 12.00-22.00. Kella 12.00-14.00 pakume ainult lõunamenüüd. Meie tavamenüü ehk siis a la carte hakkab nagu tavaliselt alates kella 17.00st.Vahepealne aeg ehk siis 14.00-17.00 on köögile ettevalmistusaeg ja pakume vaid veini ja kergeid(kiireid) suupisteid. Esmaspäeval 31. mail pakume me juba lõunat, kuid õhtul oleme suletud( logistikaga seotud probleemid) Samuti ei tööta me neljapäeva õhtul, kuna oleme kõik Rotermannis suurel õhtusöögil. ← Tulge suurele õhtusöögile 3 juunil! Juudi kultuuriõhtu Tigus → 4 responses to “Alates järgmisest nädalast uus suvevein!” maarja mai 27, 2010, 9:28 p.l. · · Vasta → Too uus Sauvignon Blanc oli üks ütlemata tore suvine veinike. Liina mai 28, 2010, 7:27 e.l. · · Vasta → Kusjuures me mekkisime seda ju esimest korda kusagil keset südatalve. Aga väga hää oli. Kristel mai 28, 2010, 8:55 e.l. · · Vasta → Oli hää tõesti, seeppärast ma ta ju välja valisingi ja nüüd on pariislased talle veel kuldmedali ka kaela riputanud! davahtaresidence mai 30, 2010, 8:44 p.l. · · Vasta → oli hea. kohe väga hea.


Naiskond kaotas emotsionaalses mängus TJK Legionile — FC Elva Naiskond kaotas emotsionaalses mängus TJK Legionile Eile (09.06) toimus FC Elva esindusnaiskonna hooaja üheksas mäng kui sõideti võõrsile külla Tallinna JK Legioni naiskonnale. Avavile kõlas kell 17:00 Wismari staadionil. Ülesrivistus vs Tallinna JK Legioni naiskond /FOTO: Kelly Haasma FC Elva (N) - Tallinna JK Legion (N) 0:1 (3:5) 0:1 TJK Legion 0:2 TJK Legion 0:3 TJK Legion 0:4 TJK Legion 1:4 Liisa Mägi 1:5 TJK Legion 2:5 Liisa Mägi 3:5 Heleri Rebane Hoiatused: #16 (Tallinna JK Legion) Eemaldamised: #16 (Tallinna JK Legion) Naiskond seadis end teele Tallinnasse teades, et tegemist on selle ringi viimase võõrsil mänguga Tallinnas ning järgmine kord saame/peame Tallinnasse sõitma alles sügise poole. Seda suurem tahe oli sellest mängust võtta võit, mis tundus esimese poolaja järel väga realistlik plaan. Kuuma ilma tõttu oli esimese poolaja keskel ilusti joogipaus ning poolajale suundusime 0:1 seisuga vastaste kasuks. Teine poolaeg algas ning kui esimesel poolajal suutsime rohkem palli kõigutada kaitses, siis teisel poolajal oli see juba vastase kõrge pressi tõttu raske. 10 minutit mängitud ning tegime vahetuse. Väljakult puhkama läks Pahva ning väljakule paremasse äärekaitsesse suundus Haasma. Õigus liikus tippu, Mägi paremasse ääreründesse ja Pau keskväljale. Saime mitu head rünnakut üles ehitada ning palju löögile, kuid sama suutsid ka vastased ning lõid meile 3 väravat järjest. Alla me ei andnud ning jätkasime oma mängu, mis tõi ka tulemust. Oma väravad sai kirja Mägi, kes lõi lausa kaks väravat. Esimene värav oli Mägi vastase ettevõtmisel ning teine värav nurgalöögi tagajärjel. Vastased vastasid kahe värava vahel ühe väravaga, kuid see ei takistanud meid. Meie skoori suurendas kolmanda värava abil Heleri Rebane, kes nurgalöögist otse ilusti palli väravasse pommitas. Mäng oli väga emotsionaalne mis lõppes sellega, et teisel poolajal sai vastaste mängija nr 16 vägivaldse käitumise eest kollase kaarti ning paari minuti pärast juba teise kollase kaarti mille tulemusena mängija pealtvaatajate sekka istuma läks. Peatreener Deniss Samoilov: "Teise poolaja alguses kaevasime endale augu, millest oli hiljem keeruline välja tulla. Hea meel, et kogu mängu vältel suutsime tekitada mitmeid ohtlikke olukordi ning lüüa kolm väravat." Mängu parim mängija Liisa Mägi: "Vahetuse järel liikusin tipust ääreründesse millega olin väga rahul, kuna mulle meeldib seal kõige rohkem mängida. Ründeliini ja ründeliinis peaksime minu arvates peaksime andma täpsemaid sööte, et suudaksime ründes paremini ja rohkem löögile jõuda. Me peame uskuma endasse rohkem, et võit koju tuleks. See on kõige olulisem, aga hetkel meil jääb sellest vahepeal puudu. Järgmine mäng on Nõmme Kaljuga, kellega on meil alati väga võistluslikud mängud. Kindlasti tuleb need punktid ära võtta. Kallid fännid, tulge kohale! See annab meile palju jõudu. Iga fänn on meie jaoks oluline!" Naiskonna järgmine mäng on KODUMÄNG, mis toimub järgmisel pühapäeval (16.06) kell 18:00 Nike Arena Elva kunstmuruväljakul vs Nõmme Kalju FC naiskond. Tule ela omadele kaasa, sest me tahame võtta esimese võidu!


Eesti teerajajad | tehnikamaailm.ee Paide teehöövlid V-10 ja D-512 maanteemuuseumi vanas väljapanekus. | Eesti maanteemuuseum Tee-ehitusmasinate omalaadseks „vapiloomaks“ on kujunenud teehöövel, mille tootmisel Eestiski pikaajalised traditsioonid. Esindusliku valikuga nendest tähelepanu vääriva ajalooga masinaist saab kohtuda juulis avatavas maanteemuuseumi uues masinahallis. Kuni 19. sajandi II pooleni tehti kõik peamised teetööd inimeste ja veoloomade jõul. Kaua aega kasutati näiteks teepinnase tihendamisel loomakarju. Lääne-Euroopa suurlinnade tänavasillutiste tihendamisel rakendati ühes taktis töötavate tambitsatega meeste brigaade. 1820.–1840. aastatel katsetati mitmel pool maailmas teepinnase tihendamist hobustega veetavate puust, kivist või malmist teerullidega. 1850.–1860. aastatel hakati tootma aurumootoriga teerulle ning aururullist sai tee-ehitusel üks olulisemaid masinaid. Aururullid olid mitmel pool teetöödel kasutusel veel 20. sajandi esimesel poolel või kauemgi. Auru jõul hakati peagi käitama ka teisi ehitusmasinaid, samas jäid veoloomad veel asendamatuiks. 1880. aastatel võeti pinnase teisaldamiseks kasutusele „hobulabidas“ ehk skreeper. 1885. aastal hakati Ameerikas tootma teehöövleid, mida veeti muulade, hobuste või aurumootori haakes. Esimene kasutuskõlbulik aurujõul liikuv traktor nägi ilmavalgust samuti 1885. aastal USAs. Autode arvu kasv ning uut tüüpi teekatete kasutuselevõtt tekitasid vajaduse senisest parema kvaliteediga teehoolde järele. 1904. aastal võeti kasutusele bensiinimootoriga roomiktraktor, millele saha lisamisel sündis 1923. aastal buldooser. Teetöödel hakati kasutama ka veoautosid ning iseliikuvaid teehöövleid. Samal ajal hakkasid jõudma need masinad tasapisi ka Eesti teedele. Loe põhjalikku ajaloolist ülevaadet Tehnikamaailma juulinumbrist.


source: fineweb

text: Kuidas osta Läätsed.com e-poest? Tahame pakkuda lihtsaimat ning kiireimat läätsede ostmise kogemust ning loodame, et antud juhend aitab Sul kogu ostuprotsessist kiire ülevaate saada. Ostuprotsess koosneb 5-st etapist 1. Toodete valimine Huvipakkuva toote saad valida mitmel viisil, kasutades otsinguid, kategooriaid, brände, kordustellimuse nuppu jne. Kui oled endale sobiva toote leidnud kliki toote pealkirjal või "Lisa ostukorvi" nupul. Antud nupul klikkimine ei kohusta Sind veel millekski, niiet kasuta seda julgesti :) 2. Kontaktäätsede retsepti sisestamine Retsepti leiad enda vanalt kontaktläätsede pakendilt või arsti või optometristi poolt välja kirjutatud retseptilt. Kõigepealt määra ära kogus(OD = parem silm, OS = vasak silm). Pea meeles et koguse all mõeldakse soovitud pakkide kogust. Ühes pakis sisalduvate läätsede arv on ära näidatud tootenimes (2tk tähendab 2 läätse pakis). Seejärel määra läätsede tugevus. Kui Sul on mõlemad silmad ühe tugevusega, siis täida ära ainult parema silma näitajad. Kui tegemist on värviliste läätsedega, siis määra ka soovitud värvus. Kui kõik andmed on sisestatud siis vajuta nuppu "Lisa ostukorvi". 3. Ostu vormistamine Siin lehel saad lisada tooteid ja sisestada allahindluse koodi. Teeme aeg ajalt kampaaniaid, seega liitu meie uudiskirja ja Facebooki fännilehega, et koodid Sinuni jõuaksid. Kui oled valmis, siis vajuta nupul "Vormista ost" 4. Tellimuse kinnitamine Täida palun kontaktandmed, määra, kuidas soovid tooteid kätte saada (NB! Kui tellid ka hooldusvedelikku, siis Eesti Post viib selle Sinule lähimasse postkontorisse.) Määra ära sobiv pank ning nõustu tingimustega. Seejärel kliki lingil "Soorita ost". Seejärel suunatakse Sind panka makse teostamise juurde. 5. Maksmine Peale makse teostamist vajuta kindlasti nupul "Tagasi kaupmehe juurde". Palju õnne, tellimus edukalt sooritatud! Saad selle kohta ka e-posti aadressile kinnituse. Kontaktläätsed toimetatakse Sinuni valitud transpordiviisi kaudu. Kordustellimus Kui oled registreerunud Läätsed.com kasutajaks, siis saad järgmine kord sooritada kordustellimuse paari hiireklikiga! Kordustellimuse teostamiseks vali vasakust menüüst "Kordustellimus" ning näed, mis tooteid Sa eelmine kord ostsid ning saad kiiresti ja lihtsasti kordusostu teha. Kuna läätsekandjad eelistavad enamasti kindlaid tooteid, siis nii on oluliselt mõnusam endale uued kontaktläätsed ja/või hooldusvedelik soetada. Küsimuste korral võta meiega julgelt ühendust: Telefon: 52 98 061 e-post: info ät laatsed.com


text: Lohusalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaarel. Küla on esimest korda mainitud 1480. aastal (Loensal). Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 193 inimest. Neist 177 (91,7%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 219. Asend Lohusalu piirneb kagus Laulasmaaga, sealhulgas Heliküla suvilapiirkonnaga. Kagu-loodesuunaline poolsaar on tekkinud moreensaarest, mis on maismaaga liitunud. Asustus oli poolsaarel juba siis, kui ta oli saar. Poolsaare keskel on aluspõhjakõrgendik Lohusalu Põllumägi (23 m), millel asuvad mõned majad. Ülejäänud osa külast asub mäe kõrval. Lohusalu poolsaare lääneosa lähedal asub tilluke Nabe saar. Poolsaarest edela poole jääb Lahepere laht, kirde poole Lohusalu laht. Lohusalu lahe ääres on väga kena liivarand ja suplemiskoht, Lahepere lahe ääres on tagasihoidlikum rand. Mõlemas rannas ja ka metsa all on palju rändrahne. Loodus Lohusalu maastik on väga mitmekesine, kuid eriti iseloomulik on männimets, mille all kasvavad mustikad. Rannal leidub rohkesti merihumurit ja kuldlehist kibuvitsa, samuti randmaltsa, liiv-merisinepit, harilikku kukemarja, odalehist maltsa ja liiv-vareskaera ning pisut rand-ogamaltsa ja merikapsast. Kasvab ka humallutsern, sirplutsern, harilik kikkapuu ja nõmm-liivatee. Ajalugu Küla on esimest korda mainitud 1480. aastal (Loensal). Küla põhiline elatusallikas oli kalapüük. Seal asus kalurikolhoos Nord, millest 1972 sai Kirovi-nimelise kalurikolhoosi osakond Nord. Lohusalus oli kalasadam ja suitsutustsehh. Püüti merilesta. Lohusalus asus NSV Liidu piirivalvevägede Balti piirivalveringkonna 10. piirivalvekordoni Lohusalu tehnilise vaatluse post. Lohusalu Puhke- ja Konverentsikeskus (suvitus- ja konverentsikeskus) asub Lohusalu lahe ranna läheduses. Sinna ehitati terve elamukompleks koos spordikompleksiga. Seal on peetud Eesti–Vene riikidevahelisi läbirääkimisi ja Eesti valitsuse istungeid. Konverentsisaal mahutas 200 inimest. Tänaseks on riik kompleksi müünud ettevõtja Toomas Toolile, hoone ise on aga hüljatud. Hävinud on pannood nii puhkekodus kui ka tervisekeskuse ujulas. Varem kuulus see Lohusalu pansionaadi nime all Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsusele. Pansionaadi juures olevates suvilates puhkasid Eesti NSV valitsusasutuste töötajad. Kahekorruselises kortermajas üüriti suvitamiseks kortereid teenekatele inimestele (näiteks Paul Keres ja Jaan Talts). Lohusallu on rajatud palju erasuvilaid. Inimesed on suvitamiseks ostnud ka talumaju, muuhulgas käib hoogne kinnisvaraarendus. Ehitatakse liivikuile, pansionaadi liivaranda on rajatud asfalttee koos valgustusega 800 meetri ulatuses. Järjest enam väheneb juurdepääs mereäärsele supelrannale. Küla lähedal asub meremärgina (reeperina) tuntud graniitrahn. Lohusalu lähedal meres Lohusalu lahes on 11 m sügavuses reisilaeva Josif Stalin vrakk, mille juurde saab sukelduda. Sukeldumiskohad on ka värviliste vetikatega kaetud paeastangud Nabe saare lähedal Lohusalu lahes 4–9 m sügavusel ja Lohusalu madal, vahelduva pinnareljeefiga pae- ja liivaastang 6–10 m sügavusel Lohusalu lahes. Lohusalu lähedal 42 m sügavuses on ka üle saja aasta tagasi uppunud auriku Fennia vrakk. Laev vedas Tallinna tolle aja kõige moodsamat fotovarustust, kuid jäi tormi kätte. Lohusalus on asunud kauplus ning trahter, mõlemad on suletud. Lähim kauplus asetseb Laulasmaal. 1. juulil 2009 saabus laulupeo tuli Lohusalu sadamasse. Lohusalus oli Lohusalu Lasteaed-Algkool, kus harrastati siidimaali. Kool suleti, kui 2007. aastal valmis uhiuus koolihoone Laulasmaal. Sadamas on merele ehitatud tantsulava. Jahisadamale anti 2002. aastal sinilipp. Sadamat külastas 2002. aastal 404 alust. Sadama sügavus sildumisel on 2,6 meetrit. Poikinnitus. Külaliskai ääres on 10 kohta. Sadamas asub piiripunkt ja Tallinna Jahtklubi. Lohusalu küla läbib Keila-Joalt Kloogarannani kulgev rahvusvaheline Lohusalu õpperada ehk Eurorada. See matkarada kuulub rahvusvahelise rannikuraja E9 juurde, mis algab Portugalist ja jätkub Karjalas. Harri Otsa on kirjutanud 1982. aastal "Lohusalu laulud" instrumentaalansamblile. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Keila valda. Vaata ka Lohusalu puhkekodu tee Laulasmaa–Lohusalu tee Viited Välislingid Harju maakonna külad Lääne-Harju vald


Treileri Tüdruk (587)


Lukašenka: juudid ei hoolitse oma elukoha eest(39) Valgevene presidendi Aleksandr Lukašenka ütlused juutide seotusest Bobruiski linnas valitseva korratusega tekitasid teravat vastukaja Iisraelis.12. oktoobril pressikonverentsil avaldas Lukašenka, et raske olukord Bobruiskis on otseselt varem selles linnas elanud juutide tegevuse tulemus, kes muutsid asula sigalaks. Ta lisas: „On ilmselge, et see on juutide linn. Juudid ei hooli kohast, kus nad elavad. Vaadake Iisraeli, ma olin seal!“ Ta rõhutas, et ei soovi solvata juute, aga presidendi hinnangul paranes olukord linnas kohe pärast juutide lahkumist, vahendas RIA Novosti. „Meie tegime linna korda ja ütlesime juutidele — poisid tulge tagasi, aga tulge koos rahaga!,“ sõnas Valgevene juht. Iisraeli juhtkond mõistis Lukašenka ütlused teravalt hukka ja Valgevene suursaadik Iisraelis Igor Leštšenja on kutsutud juudiriiki välisministeeriumisse. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17202490


text: Vaso Abašidze (ვასო აბაშიძე; eesti keeles on kasutatud ka nimekuju Vasso; õieti Vasil Abašidze (ვასილ აბაშიძე); 4. detsember 1854 Dušethi – 9. oktoober 1926) oli Gruusia näitleja ja lavastaja. Tema mängu- ja lavastamislaad oli realistlik. Teda peetakse gruusia realistliku näitlejakoolkonna rajajaks. Abašidze töötas 1874. aastast õpetajana Khuthaisis ja Aserbaidžaanis. Khuthaisis hakkas ta mängima harrastusteatris. 1879. aastal sai temast Thbilisis elukutseline näitleja, kus ta sageli mängis komöödiates. Hiljem hakkas ta teatris ka lavastama. Ta on tõlkinud ja lavastanud vähemalt 42 näidendit. 1885. aastal asutas ta Gruusia esimese teatriajalehe Theatri. Elu lõpukümnendil (1916–1926) mängis ta ka kolmes mängufilmis. Tema nime kannab Vaso Abašidze nimeline Thbilisi Muusika- ja Draamateater. Osatäitmisi Karapet (Giorgi Eristhavi "Ihnur") Hlestakov (Nikolai Gogoli "Revident") Famussov (Aleksandr Gribojedovi "Häda mõistuse pärast") Argan (Molière'i "Ebahaige") Tartuffe (Molière'i "Tartuffe") Tunnustus 1922 Gruusia NSV rahvakunstnik Gruusia näitlejad Teatrilavastajad Sündinud 1854 Surnud 1926


text: Arvukorpus on kompleksarvude korpuse C mis tahes alamkorpus. Arvukorpused on näiteks C, ratsionaalarvude korpus Q (kõige kitsam), reaalarvude korpus R, algebralised arvukorpused Q(μ) ja transtsendentsed arvukorpused, nagu näiteks Q(π). Matemaatika


text: Siin on loetletud Gruusia õigeusu kiriku eestseisjaid (piiskoppe, patriarhe ja eksarhe) alates kristluse vastuvõtmisest riigiusuna 4. sajandil. Iseseisvuse ehk autokefaalia sai Gruusia õigeusu kirik 486. aastal Antiookia patriarhaadilt, teised õigeusu kirikud tunnustasid seda 20. sajandil. Mtshetha peapiiskopid Ioane I 335–363 Iakobi 363–375 Iobi 375–390 Elia I 390–400 Svimon I 400–410 Mose 410–425 Iona 425–429 Grigol I 433–434 Vasil I 434–436 Glonakhori 436–448 Iovel I 448–452 Mikhael I 452–467 Ibeeria Petre I 467–474 Samoel I 474–502 Gabriel I 502–510 Tavfechag I 510–516 Chirmagi-Chigirmane 516–523 Saba I 523–532 Evlavi 532–544 Samoel II 544–553 Makari 553–569 Svimeon II 569–575 Samoel III 575–582 Samoel IV 582–591 Bartlome 591–595 Kirion I 595–610 Ioane II 610–619 Babila 619–629 Tabor 629–634 Amoel V 634–640 Evnon 640–649 Tavfechag II 649–664 Evlale 664–668 Iovel II 668–670 Amoel VI 670–677 Giorgi I 677–678 Kirion II 678–683 Izid-bozidi 683–685 Teodore I (Teodose) 685–689 Petre II (Svimeoni) 689–720 Talale 720–731 Mamai 731–744 Ioane III 744–760 Grigol II 760–767 Sarmeane 767–774 Mikael II 774–780 Samoel VII 780–790 Kirile 791–802 Grigol III 802–814 Samoel VIII 814–826 Giorgi II 826–838 Gabriel II 838–850 Ilarion I 850–860 Arsen I 860–887 Evsuki 887–900 Kimentos 900–914 Basili II 914–930 Mikael III 930–944 Davit I 944–955 Arseni II 955–980 Oqropiri (Ioane I) 980–1001 Svimeon III 1001–1012 Melkisedek I 1001–1030, 1039–1045 Okropir II (Ioane) 1031–1039, 1045–1049 Ekvtime I 1049–1055 Giorgi III Taoeli 1055–1065 Gabriel III Safareli 1065–1080 Dimitri 1080–1090 Basili III Karichisdze 1090–1100 Ioane IV Safareli 1100–1142 Svimeon IV Gulaberisdze 1142–1146 Saba II 1146–1150 Nikoloz I GulaberiZe 1150–1174 Mikel IV 1178–1186 Teodore II 1186–1206 Basili IV 1206–1208 Ioane V 1208–1210 Epiphane 1210–1220 Ekvtime II 1220–1222 Arseni III 1222–1225 Giorgi IV 1225–1230 Arseni IV Bulmaisidze 1230–1240 Nikoloz II 1240–1280 Abraam I 1280–1310 Ekvtime III 1310–1325 Mikel V 1325–1330 Basil V 1330–1350 Doroteoz I 1350–1356 Shio I 1356–1364 Nikoloz III 1364–1380 Giorgi V 1380–1399 Elioz Gobirakhisdze 1399–1411 Mikel VI 1441–1426 Davit II 1426–1430 Teodore III 1430–1435 Davit II Gobeladze 1435–1439, 1443–1450 Shio II 1440–1443 Markoz 1460–1466 Davit IV 1466–1479 Evagre 1480–1492, 1500–1503 Abraam II, Abalaki 1492–1497 Efrem I 1497–1500 Doroteoz II 1503–1510, 1511–1516 Dionise 1510–1511 Basil VI 1517–1528 Malakia 1528–1538 Melkisedek II Bagrationi 1538–1541 Germene 1541–1547 Svimeon V 1547–1550 Zebede I 1550–1557 Domenti I 1557–1562 Nikoloz IV Baratašvili 1562–1584 Nikoloz V 1584–1591 Doriteoz III 1592–1599 Domenti II 1599–1603 Zebede II 1603–1610 Ioane VI Avališvili 1610–1613 Kristefore I 1613–1622 Zakaria Jorjadze 1623–1630 Evdemoz I Diasamidze 1630–1638 Kristefore Urdubegisdze Amilakhvari II 1638–1660 Domenti II Kaikhosro Mukhran Batonisdze 1660–1675 Nikoloz VI Magaladze 1675–1676 Nikoloz VII Amilakhvari 1676–1687, 1691–1695 Ioan VII Diasamidze 1687–1691, 1696–1700 Evdemoz II Diasamize 1700–1703 Domenti III 1704–1725, 1739–1741 Besarion Orbeliani 1725–1737 Kirile 1737–1739 Nikoloz VII Kherkheulidze 1742–1744 Anton I Didi 1744–1755, 1764–1788 Ioseb Jandieri 1755–1764 Anton II 1788–1811 Eksarhid 1801. aastal okupeeris Venemaa Gruusia. 11. veebruaril (vkj 30. jaanuaril) 1811 tühistasid tsaar Aleksander I ja Vene Õigeusu Kiriku Pühim Valitsev Sinod Gruusia õigeusu kiriku autokefaalia. Kirikust moodustati Vene Õigeusu Kiriku eksarhaat, mida juhtisid alates 20. juulist (vkj 8. juulist) 1811 Pühima Valitseva Sinodi ametisse nimetatud eksarhid. 25. märtsil (vkj 12. märtsil) 1917 kuulutas Gruusia õigeusu kirik ennast taas iseseisvaks. Sama aasta 9. aprillil (vkj 27. märtsil) tunnistas autokefaaliat ka Venemaa Ajutine Valitsus ja 23. juulil (vkj 10. juulil) likvideeriti ametlikult Vene Õigeusu Kiriku Gruusia eksarhaat. Vene Õigeusu Kirik ilmaliku valitsuse otsuseid ei tunnustanud ja moodustas Gruusia eksarhaadi asemele Kaukaasia eksarhaadi, mis eksisteeris aprillini 1920. Piiskopkondlikult juhtisid Gruusia eksarhid 1811–1817 Mtshetha piiskopkonda, aastatel 1818–1917 Kharthli ja Kahhethi piiskopkonda. Kõik nad kandsid kas peapiiskopi või metropoliidi tiitlit. Kaukaasia eksarhid kandsid aastatel 1917–1920 Thbilisi ja Bakuu metropoliidi tiitlit. Patriarhid 25. märtsil (vkj 12. märtsil) 1917 taastas Gruusia õigeusu kirik oma autokefaalia ja koos sellega ka patriarhiameti. Vene Õigeusu Kirik tunnistas Gruusia kiriku autokefaaliat 1943. aastal, Konstantinoopoli oikumeeniline patriarhaat 1990. aastal. Patriarhi ametlik tiitel on Kogu Gruusia katoolikos-patriarh, Mtshetha ja Thbilisi peapiiskop. Vaata ka Gruusia Apostlik Autokefaalne Õigeusu Kirik Gruusia loendid Religiooni loendid Usujuhid


text: Elame omavahel seotud maailmas - Bulgarian (bg) - Czech (cs) - Danish (da) - German (de) - Greek (el) - English (en) - Spanish (es) - Estonian (et) - Finnish (fi) - French (fr) - Irish Gaelic (ga) - Hungarian (hu) - Icelandic (is) - Italian (it) - Lithuanian (lt) - Latvian (lv) - Maltese (mt) - Dutch (nl) - Norwegian (no) - Polish (pl) - Portuguese (pt) - Romanian (ro) - Slovak (sk) - Slovenian (sl) - Swedish (sv) - Turkish (tr) Image © EEA/John McConnico Viie aasta eest oli Bisie džungel. Nüüd on sellest Walikale territooriumil Ida- Kongos paiknevast alast saanud tihedalt asustatud piirkond ning seda „tänu“ paljude tänapäeva elektroonikatoodete koostises kasutatava kassiteriidi, tina derivaadi avastamisele. Kassiteriiti on ka sinu mobiiltelefonis, sülearvutis, digitaalkaameras ja mängukonsoolis. Kassiteriit on väga hinnaline ja nõudlus selle järele on suur. Nõudlus olmeelektroonika järele on kaasa toonud tinamaagi hinnatõusu. Ajalehe Financial Times andmetel on kassiteriidi tonnihind Londoni metallibörsil tõusnud 5 000 dollarilt 2003. aastal rohkem kui 26 000 dollarini 2010. aasta lõpus. Praegu valitseb suur nõudlus Kongo metsades ja džunglites peituvate erinevate loodusvarade järele. Sellest hoolimata on Kongo endiselt väga vaene riik. Viimase 15 aasta jooksul on Ida-Kongos üle 5 miljoni inimese saanud surma relvastatud rühmituste vahelises sõjas. Arvatakse, et vägistatud on vähemalt 300 000 naist. See pole Kongo ajaloos esimene kord. Kui Belgia kuningas Leopold II rohkem kui sada aastat tagasi tegi Kongo oma koloniaalvalduseks, sai temast tänu kohaliku kautšuki müümisele üks maailma rikkamaid mehi. Toonasel industrialiseerimise ajastul vajas tormiliselt arenev autotööstus kautšukit. Pikaajaline nõudlus maavarade järele seoses inimeste toidu, riiete, eluaseme, transpordi ja meelelahutuse vajadusega aina suureneb, samas kui mõningate maavarade varud on kahanenud kriitilise piirini. Looduslikud süsteemid peavad rahuldama ka meie uusi vajadusi, näiteks taimepõhiste kemikaalide või biomassi järele, mis peab asendama fossiilseid kütuseid. Tervikuna võib kasvav nõudlus vähenevate loodusvarade tingimustes ohustada tõsiselt Euroopa arengut. „Maailmakodanikena oleme kõik seotud Kongos toimuva vägivallaga. Konflikti õhutavate mineraalide jätkuv kaevandamine ühendab meid kõiki.” Margot Wallström, ÜRO peasekretäri eriesindaja konflikti ajal tekkinud seksuaalse vägivalla küsimustes. Areng igaühe jaoks „Aastatuhande deklaratsioon 2000. aastal oli rahvusvahelise koostöö verstapost, mis innustas pingutama arengu valdkonnas ja parandas sellega sadade tuhandete inimeste elu kõikjal maailmas. Aastatuhande kaheksa arengueesmärki on kogu rahvusvahelisele kogukonnale aluseks, millele tuginedes teha koostööd ühise eesmärgi nimel. Eesmärgid on saavutatavad, kuid vaeste elu paranemine on toimunud lubamatult aeglaselt, ka on kliima-, toidu- ja majanduskriis vähendanud mõningaid raskelt kätte võidetud edusamme. Maailmal on olemas ressursid ja teadmised, mille abil isegi kõige vaesemad riigid või inimesed, kelle probleemiks on haigused, geograafiline eraldatus või tsiviilkonflikt, suudavad saavutada aastatuhande arengueesmärgid. Eesmärkide saavutamine on igaühe ülesanne. Nende täitmata jätmine suurendab meie maailma ohustavaid riske ebastabiilsusest kuni epideemiate ja keskkonnaseisundi halvenemiseni. Eesmärkide saavutamine aitaks aga muuta maailma kiiremini stabiilsemaks, õiglasemaks ja turvalisemaks. Miljardid inimesed loodavad aastatuhande deklaratsiooni kätketud tohutu eesmärgi elluviimisel rahvusvahelisele kogukonnale. Pidagem sellest lubadusest kinni.” ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon, Aastatuhande eesmärkide aruanne 2010 (ÜRO, 2010) Euroopa ja uus jõudude tasakaal 21. sajandil näeme üha enam, et peamised üleilmsed muutused jäävad väljapoole Euroopa mõju- ja kontrollipiirkonda. See mõjutab ka meie ligipääsu loodusvaradele. Näeme üleüldist ebakindlust seoses selliste elutähtsate loodusressursside varude ja kättesaadavusega nagu toit, vesi ja kütus. Hiina, India, Brasiilia ja teiste riikide nõudlus loodusvarade järele võib lähematel aastakümnetel jõuda järele Euroopale, mis veelgi suurendab survet keskkonnale. Mõningad arenevad riigid on majandustegevuses jõudmas Euroopaga samale tasemele: nende rahvastik, tarbimise tase ja tootmisvõimsus võivad meid kiiresti varju jätta. Nende riikide õigustatud soov majanduslikult ja sotsiaalselt areneda toob kaasa globaalsete toorainevarude suurenenud kasutamise. Ligipääsu kindlustamisel erinevatest riikidest ja piirkondadest pärit toorainele on eriti meisterlik olnud Hiina. Maailma rahvaarv suureneb, tehnoloogia areneb ja valitsusväliste eraõiguslike tegutsejate, näiteks hargmaiste ettevõtjate võim kasvab. Nõrkade rahvusvaheliste haldusmehhanismide tõttu ähvardavad need jõud loodusvaradele juurdepääsu kindlustamisel üleüldist põhimõtet „kõigile tasuta”. Üleilmastumine: inimarengu raamistik Üleilmastumise olemus pakub võimalusi ja struktuure ka teistsuguse tulemuse saavutamiseks. Loodud on alus meile kõigile oluliste küsimuste tõhusaks ja õiglaseks ülemaailmseks haldamiseks. ÜRO aastatuhande arengueesmärgid on üks näide võrdsele ja säästvale inimarengule pühendatud üldsuundumuste protsessist. Rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel on viimasel aastal saavutatud edu. 2010. aasta detsembri Cancúni kokkuleppes on esmakordselt ÜRO dokumendis tunnistatud, et globaalne soojenemine tuleb hoida alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega. Kokkuleppes on kinnitatud, et arenenud riigid – kelle tööstustegevus ja mõju on kutsunud esile inimtekkelise kliimamuutuse – koguvad 2020. aastaks igal aastal 100 miljardit, et rahastada kliimamuutusega tegelemist arenguriikides. Kokkuleppes on sätestatud ka rohelise kliimafondi loomine, mille kaudu toimub suurem osa rahastamisest. Sellised uuendused nagu REDD+ (ingl Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation) võimaldavad vähendada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid arengumaades. Ükski neist tegevustest ei oleks võimalik ilma ülemaailmsete haldusstruktuuride või koostööpüüdlusteta. Euroopa Liit püüab koostöös reageerida ühistele probleemidele ja eesmärkidele. ELi 2020. aasta nägemuses on sätestatud majanduskasvu strateegia, mis tugineb arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majandusele. Valitsusväliste osalejate suurenev roll Selle tagamisel, et majanduskasv ei hävitaks looduslikke süsteeme, millel ta rajaneb, on oluline roll globaalsel poliitikal. Teisalt on globaliseerumise üks tunnuseid valitsusväliste osalejate suurenev tähtsus. Hargmaistel ettevõtjatel, nagu mobiilside- ja infotehnoloogiaettevõtted, on samuti oluline osa säästva arengu saavutamisel. Ettevõtja, kes esimesena annab oma toodetele kinnituse, et neis ei kasutata konflikte tekitavaid mineraale, avaldab positiivset mõju paljudele inimestele ja saavutab tohutu turunduspotentsiaali. Peame eeskujuks võtma juhtivate ettevõtjate innovatiivse teadus- ja arendustegevuse ning rakendama selle meie ees seisvate probleemide lahendamisse. Me peame jätkuva ja säästva arengu saavutamiseks ühendama kogu meie käsutuses oleva probleemide lahendamise võimekuse. Me ühendame jõud ka kodanikena, nii individuaalselt kui ka valitsusväliste organisatsioonide kaudu. Mõned meist avaldavad meelt tänavatel. Mõned kasutavad oma aega ja energiat selleks, et mõtestada enda jaoks ümber toitumine või kogukondlik tegevus. Paljud muudavad oma tarbimiseelistusi, et vähendada keskkonnamõju ja tagada õiglane tulu arengumaade tootjatele. Üks on kindel: globaliseerumine mõjutab meid kõiki ning me hakkame tasapisi mõistma, et me ei ole jõuetud, vaid suudame asju muuta. Arenda, loo, tööta ja hari ennast Peame kogu aeg arendama, looma, töötama ja ennast harima ning olema targad kasutades meie loodusvarasid. Näiteks esimene, väga oluline aastatuhande arengueesmärk on kindlustada selle looduskeskkonna säilimine, millest kõige vaesemad inimesed oma igapäevaelus sõltuvad. See tähendab loodusvarade sellist haldamist, mis võimaldab kohalikel kogukondadel ellu jääda, seejärel kasu saada ja edasi areneda. See on üks peamisi ülesandeid, mis meil üleilmselt ees seisab, nagu võime lugeda järgmisest loost loodusvarade ja India metsaelanike kohta. See on ülesanne, milles eurooplastel on täita suur osa. Globaalsete loodusvarade säästev haldamine saab olema võrdse majandusliku õitsengu, suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse ja tervema keskkonna saavutamise võti. - Lugege ÜRO hiljutist aruannet „Pathways to a Green Economy” („Tee rohelise majanduse suunas”): www.unep.org/greeneconomy Innovatsioon: mineraalid „Sõrmejälgede” määramine Dr Frank Melcher juhib Saksamaal Hannoveris Riiklikus Loodusvarade ja Geoteaduste Instituudis meeskonda, kes töötab välja meetodit elektroonikas kasutatavate mineraalide sertifitseerimiseks – täpselt samamoodi, nagu sertifitseeritakse teemante. Igal mineraalil on eriomane nn sõrmejälg, mis on seotud selle päritolukohaga. „Et määrata selliste mineraalide sõrmejälge nagu kolumbiit-tantaliit ja kassiteriit, puurime proovi sisse väikese augu,” selgitab dr Melcher. „Seejärel skaneerime näidist kaks kuni kolm tundi ning analüüsime selle koostist. Tulemuseks saamegi „sõrmejälje”, mis näiteks Bisie puhul on hästi äratuntav. Iga siin analüüsitud osakese kohta saame teavet selle tekkeaja – geoloogilise vanuse – kohta ning saame öelda, et see materjal pärineb näiteks Kongo Demokraatlikust Vabariigist või Mosambiigist, sest teame täpselt, kui vanad need osakesed peaksid olema. Seega on tehniliselt võimalik teha kindlaks toormineraalide päritolu, ent seda tuleb teha enne, kui need on metalliks sulatatud,” ütleb ta. Dr Melcheri töö on osa Saksamaa ja Kongo valitsuse koostöökokkuleppe projektist „Läbipaistvuse ja kontrolli tugevdamine loodusvarade sektoris Kongo Demokraatlikus Vabariigis”. 2009. aastal alanud uurimistöö toetab Kongo Demokraatliku Vabariigi kaevandamisministeeriumi tegevust mineraalide sertifitseerimissüsteemi rakendamisel tina, volframi, tantaliidi ja kulla puhul. For references, please go to www.eea.europa.eu/soer or scan the QR code. This briefing is part of the EEA's report The European Environment - State and Outlook 2015. The EEA is an official agency of the EU, tasked with providing information on Europe’s environment. PDF generated on 2014-10-23 01:23


text: Rulli pärmi-lehttainas veidi õhemaks. Määri pealt pohlamoosiga ning pudista ühtlaselt üle verivorstisisu või hakitud verivorstiga. Soovi korral puista peale veidi kuivatatud vorstirohtu ehk majoraani. Keera tihedasti rulli (suupisterullide jaoks kasuta umbes 10-15 cm kõrgust lehttainaplaati, siis ei tule rullid nii laiad). Lõika rull 2 cm paksusteks juppideks, tõsta need paberist muffinivormidesse ja seejärel ahjuplaadile. Pintselda pealt munaga. Küpseta 225kraadises ahjus 10-15 minutit, kuni pirukad on kenasti kerkinud ja pealt kaunilt kuldsed. Serveeri soojalt või jahtunult. Retseptiidee on pärit Tallinna Teeninduskooli kokkade täiendkursustelt (Kaasaegne jõululaud, november 2008) Mina tegin neid ja tulid imehead. Kasutasin tavalist lehttainast. Kõik kiitsid ning ei arvanud, mis seal vahel on! (27.12.2010 11:48:30) Väga maitsvad saiakesed! Rullisin tavalise lehttainga üsna õhukeseks ja panin nii moosi kui ka verivorsti ohtralt. Isegi külmalt ja järgmisel päeval imehead. (16.01.2012 10:50:28) they were so tasty, we forgot to get a photo of the finished product! Thanks for the recipe Pille! (2.12.2012 17:53:10) Väga maitsvad, hea idee jõululauale. Teen kindlasti veel, lisasin ka peenikesi peekoniviile-sobis imehästi! (14.12.2013 22:11:44) Otsin retsepte jõululaupäeva brantšiks ja see retsept tundub ideaalne! Tekkis ainult üks pisike mõttekoht, et verivorst on enne ikka ju küpsetatud? Ja kas väga valmis või pooltoores? Igatahes läheb tegemiseks! (17.12.2013 9:23:50) Kodukatt, verivorst on juba poest ostes kuumtöödeldud, nii et võid siia piruka sisse panna otse pakist. Kui Sul aga jõululaual mõni vorst üle jääb, võid ka neid kasutada. Vahet pole!


text: Jude Wanniski Elulugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Tema raamat "The Way The World Works" (1978) aitas kaasa klassikalise majandusteooria taassünnile. National Review arvas selle raamatu 20. sajandi saja mõjukama raamatu hulka. Seal rääkis ta oma avastusest, et USA Senasti hääletused Smooti-Hawley tariifiakti üle langesid päevapealt kokku 1929. aasta musta neljapäevaga. Aastal 1978 asutas Wanniski ettevõtte Polyconomics, mis tegeleb investeerimisnõustamisega poliitilise ja majandusteadusliku analüüsi alusel. Aastal 1997 rajas ta veebiõppekeskuse Supply Side University. Aastal 1998 püüdis Wanniski kaasa aidata dialoogile Louis Farrakhani ja nende vahel, kes nimetasid Farrakhani antisemiidiks. Ta korraldas Farrakhani intervjueerimise reporter Jeffrey Goldbergi poold, kes oli teinud kaastööd juudi nädalalehele The Forward ja ajalehele New York Times. Et seda pikka intervjuud kuskil ei avaldatud, otsustas Wanniski panna selle üleskirjutuse üles oma veebisaidile seoses senaator Joseph Liebermani ühe memoga. 2003. aasta alguses vastustas Wanniski häälekalt kavatsetavat sõda Iraagis, mille tõttu ta muutus mõnevõrra kontroversiaalseks tegelaseks. Peale selle toetas ta 27. oktoobril 2004 avalikult demokraatide presidendikandidaati John Kerryt, öeldes: "hr Bush on muutunud imperialistiks – inimeseks, kelle otsused ülemjuhatajana on teinud maailma ohtlikumaks kohaks."


source: CulturaX

text: Vooremaa Pajusis saab teoks kaheksas mõisapäev Pajusis saab teoks kaheksas mõisapäev Eeloleval laupäeval, 18. juulil saab Pajusi mõisapargis teoks kaheksas mõisapäev. Pajusi külaseltsi juhtuse liige ja mõisapäeva korraldava toimkonna esindaja Aili Soolepp lausus, et päev algab traditsiooniliselt. Nagu varasematelgi aastatel, on ka seekord mõisapäeval kohal kauplejad. Samuti saavad kohaletulnud osaleda käsitöö õpitubades, sõita hobukaarikuga. Samas pole Pajusis mõisapäeval kauplemisele rõhku pandud, seal on hoopis tähtsamal kohal erinevad esinejad ning päevakohaste tegelaste väljaselgitamine mõisaproua ja mõisahärra ning mõisapreili ja noorhärra valimise näol. Samuti saab Pajusi mõisapäeval vaadata-kuulata erinevaid esinejaid, kus sealsel laval astuvad üles Marko Matvere ja Peep Raun, Grete Paia ning nii Pajusi kui ka kaugemad harrastusesinejad. Kui vihma hakkab kõvasti sadama, on mõisapäeva korraldjad ürituse läbiviimiseks broneerinud pargist teisel pool teed asuva Pajusi rahvamaja, kuhu mahub umbes paarsada külalist. Väike vihm mõisapäeva läbiviimist kindlasti ei sega, sest mõned aastad tagasi oli Gerli Padari esinemist vihmasajus kuulamas väga suur hulk mõisapäevalisi. Tavaliselt on Pajusi mõisapäeval 500-600 külastajat olnud, ühel väga ilusale ilmale juhtunud mõisapäeval küündis külastajate arv lausa 800ni. Pärast eeskava lõppemist süütavad Pajusi kaunite kodude esindajad ning Pajusist pärit tublid koolilõpetanud mõisapargis lõkke, mis soojendab ja valgustab päeva niikaua kuni inimestel tantsulusti jätkub. Aili Soolepa sõnul tahavd mõisapäeva korraldajad jätkata selle suveürituse korraldamist nii kaua, kuni inimestel huvi jätkub. Iga mõisapäeva lõpus on palutud, et aasta pärast järgmine pidu tuleks.


Jüri Ratas: kolmikliidul pole rahva mandaati kütuseaktsiisi tõstmiseks(69) Riigikogu aseesimees Jüri Ratas esines täna Keskerakonna Võrumaa aastakoosolekul ettekandega poliitilisest olukorrast. Ratas rõhutas, et ükski koalitsioonierakond ei küsinud rahvalt mandaati kütuseaktsiisi tõstmiseks. „Eesti inimesed hääletasid Riigikogu valimistel Reformierakonna, SDE ja IRLi poolt, sest erakonnad lubasid alandada madalapalgaliste maksukoormust ning suurendada erinevaid toetusi. Reaalsuses on valitsuskoalitsioon otsustanud eelarve puudujäägi katmiseks tõsta kütuseaktsiisi, mis toob lisaks diisli- ja bensiinihinna kallinemisele kaasa ka üleüldise hinnatõusu,“ lausus Keskerakonna juhatuse liige Jüri Ratas. „Olukorras, kus 2015. aasta majanduskasvu prognoosi on korduvalt kärbitud, tuleb valitsusel panustada ettevõtluskeskkonna parandamisse. Selle asemel tõstetakse kütusehindu, mis tähendab lisakulusid kõigile tarbijatele ja ettevõtjatele. Samuti pole siiani selget infot majutusteenuse käibemaksu võimaliku tõusu osas, mis suurendab ettevõtjate ebakindlust tuleviku suhtes veelgi,“ tõi Ratas välja. „Kõik positiivsed algatused on aga lubatust märksa tagasihoidlikumad.“ „Kolmikliidu osapooled teavad, et lähiajal pole valimisi tulemas ning seetõttu ei hoolita ka rahva arvamusest. Veel aasta aja eest toetas tänase kolmikliidu erakondi EMORi andmetel 72% valijatest, kuid märtsikuuks oli nende arv 18% võrra langenud. Inimestele selgelt pettumuse valmistanud koalitsioonilepingu ning ootamatute aktsiisitõusude valguses on enam kui tõenäoline, et juba lähikuudel ületab opositsiooni toetus koalitsioonierakondade oma,“ märkis Ratas. Valitsuskoalitsioon on kokku leppinud, et järgmisest aastast kerkib diislikütuse aktsiis 14% võrra ja sealt edasi igal aastal veel 10%. Ühtlasi kerkib kohe ka erimärgistatud diislikütuse aktsiis. Bensiini aktsiis kerkib järgneval neljal aastal 10% aastas.


008000 ELi ametid on ELi institutsioonidest erinevad asutused – need on eraldiseisvad juriidilised üksused, mis on asutatud ELi õigusest tulenevate konkreetsete ülesannete täitmiseks. Detsentraliseeritud ametid aitavad kaasa ELi poliitika rakendamisele. Need ametid toetavad ka koostööd ELi ja liikmesriikide valitsuste vahel, koondades ELi institutsioonide ja liikmesriikide asutuste tehnilisi ja erialaseid teadmisi. Detsentraliseeritud ametid on loodud määramata ajaks ning asuvad kõikjal ELis. Lisateave detsentraliseeritud ametite kohta Need ametid on loodud väga konkreetsete tehniliste, teaduslike ja haldusülesannete täitmiseks Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames. Euroopa Komisjon on rakendusametid loonud kindlaks ajavahemikuks, et täita ELi programmidega seotud konkreetseid ülesandeid. Need agentuurid ja asutused on loodud selleks, et aidata kaasa Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (EURATOM) sätestatud eesmärkide saavutamisele: koordineerida liikmesriikide uurimisprogramme tuumaenergia rahuotstarbeliseks kasutamiseks, jagada teadmisi, luua infrastruktuur ja kindlustada rahalised vahendid tuumaenergia valdkonnas ning tagada tuumaenergiavarude piisavus ja ohutus. Muude organisatsioonide hulka kuuluvad asutused, mis on loodud ELi programmide raames ning Euroopa Komisjoni ja tööstusvaldkonna vahelised avaliku ja erasektori partnerlused.


text: Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira L... 27-05-2011 Üritus: Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira Live! Pealeht > Club Prive > Club Privé & Jägermeister present: FREEZE! DJ Widenski & Teele Viira Live! Tulemas: 471 Kuupäev: 27.05.2011 12:00 Dolores Daniel Merit Käämer Greete Genrihov Hayley Laurisson Grete Janson Rity Roomets Kristina Nikitina 58% 273 Naist Jesper Mikael Enegrén Paul Louis Tanel Lindmaa Efdal Colpan Mahmut Oner Andrius Videnski Souri So 42% 198 Meest CO2 CANNON LAUNCH PARTY! IT'S ICE TO SEE YOU! Esimese klubina Eestis paigaldab Club Privé statsionaarelt tantsuplatsi kohale CO2 KAHURID! Alates sellest reedest, igal klubiööl kell 2 ja kell 3 toimub ekraanidel countdown ning seejärel paisatakse kahuritega tervele tantsuplatsile tohutu hulk effektset ning hetkega tervet saali jahutavat CO2 auru! ESIMENE SAHMAKAS SEL REEDEL ÜRITUSEL FREEEEEEEZE! TEELE VIIRA LIVE! (Eesti Otsib Superstaari 2011) Teele Viira oli "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 5. koha. Laulmisega alustas 16-aastaselt Laine Lehto juhendamisel huvikoolis Inspira. 2005. aastal osales Eesti Televisiooni laulusaates "Kaks takti ette" ning kolm aastat hiljem Nuku- ja Noorsooteatri segakoori koosseisus "Laululahingus". Eesti Laul 2011 konkursil astus neiu üles võiduloo "Rockefeller Street" taustalauljana.


INTERVJUU | Matthias Tass: Hachimura vastu mängimine näitas, mis taset on vaja, et pääseda NBA-sse – Korvpall24.ee INTERVJUU | Matthias Tass: Hachimura vastu mängimine näitas, mis taset on vaja, et pääseda NBA-sse Avaldatud 04.04.2019; 09:43 Autor Siim Semiskar 04.04.2019; 09:43 Neljast USA üliõpilasliigas mängivast noorest Eesti meeskorvpallurist oli tänavu võistkondlikult kõige edukam värskelt 20-aastaseks saanud suur äär Matthias Tass, kes koos Saint Mary’se ülikoolitiimiga võitis oma konverentsi ning pääses nuusutama ka finaalturniiri ehk märtsihulluse hõngu. Konverentsi finaalis mängiti seejuures 60:47 üle esimesena asetatud Gonzaga, kellele põhiturniiril kahel korral kaotati. Kui hooaega alustas Tass uustulnukale omaselt rahulikult, siis hooaja lõpuks kerkis eestlane oma tiimi üheks oluliseks lüliks. Eriti tänu kaitsele tuli Tassile ka mänguaeg ning tiitlikohtumises ülitugeva Gonzaga vastu rassis eestlane väljakul 29 minutit, mis oli ka noormehe tänavuse hooaja rekord. Korvpall24.ee portaal võttis Tassiga ühendust ning palus meenutada Saint Mary’se hooaja lõpuhetki, toonaseid emotsioone ning vaadata ka tulevikku nii ülikoolitiimi kui Eesti koondise kontekstis. Tulid oma esimesel ülikooliaastal kohe konverentsi meistriks, kui alistasite vastu ootusi kindlalt Gonzaga meeskonna. Palun meenuta ja kirjelda tundeid, mis meeskonnas pärast seda võitu valitsesid. Pärast Gonzaga mängu olid tunded ikka päris laes. Kohtumise viimaste minutite ajal oli adrenaliin täiesti üleval, et kas me suudamegi selle ära teha. Värin käis üle keha ja oli selline tunne, et reaalselt võimegi võita riigis esimesel kohal olevat meeskonda. Viimased kaheksa minutit (mängust) rääkisime meeskonnakaaslase Jordan Hunteriga pidevalt, et üks kaitse veel! Et ei lase neil skoori teha ja ise paneme rünnakul ära. Tavaliselt päris nii ei ole, et iga kord kaitses ütleme, et kaitse, kaitse. See oli nii tähtis hetk, et andsime endast kõik. Pärast mängu oli pidu ja lärm. Keegi ei oodanud seda (Saint Mary’se võitu – toim). See oli super ning paljudel oli pisar silmas. Pärast mängu ootasime treenerit, et talle vett pähe kallata, kuid selleks ei jäänud aega, kuna meediaga oli nii palju jagelemist. Pidu käis, nagu oleksime eestikad ära võitnud. Lõikasime võrgu maha ja kõik see. Raske sõnadesse panna, sest see oli meie jaoks suur saavutus, võtta maha nii tugev meeskond. Gonzaga oli tulnud konverentsi meistriks kuuel eelmisel hooajal ja seda suhteliselt mängleva kergusega. NCAA fännid peavad WCC-d ühe meeskonna konverentsiks. Kas teie võitu võib mingis mõttes pidada kogu konverentsi võiduks? Meie võitu võib konverentsi võiduks pidada küll. Hooaja lõpus me mängisime 3-4 korda paremat korvpalli kui hooaja alguses, kus saime mõned väga halvad kaotused – Harvardi, UV Irvine’i ja Pepperdine’i vastu. Olime lõpuks täiesti teine meeskond võrreldes hooaja algusega. Hooaja lõpus tulevad tähtsamad mängud ja siis sa näitad, kui kõva mees oled. Teistes riikides tulevad ka play-offid lõpus ja seetõttu pole tiimid need, kes nad hooaja alguses on. Seda tõestasime ka meie, kui kaotasime (Gonzagale) hooaja alguses 48-punktiga, kuid lõpuks olime võimelised nende tasemel mängima. Konverentsi turniir oli lühike, kuid tihe. Finaali ja poolfinaali mängu vahele jäi vähem kui 24 tundi. Kuidas te turniiriks ette valmistusite ja kuidas möödus nende kahe mängu vahele jäänud päev? Me tegelikult ootasime endale poolfinaalis vastaseks 3. asetusega BYU-d, sest San Diego oli alles 7. asetusega (BYU purustas San Diego koguni 80:57 – toim.). Teises veerandfinaalis üllatas Pepperdine, kes tegi Taavi Jurkatammele uut ja vana (Pepperdine võitis San Franciscot 89:72 – toim.). Me valmistusime rohkem BYU-ks, kuigi vahepeal rääkisime paar sõna ka San Diego kohta. Laupäeval oli nende mäng ja esmaspäeval juba meie poolfinaal. Seega palju aega ei jäänud, aga kohe kui too mäng lõpes, siis treenerid alustasid põhjalikku kodutööd San Diego kohta. Võib öelda, et nendega mäng läks rohkem nugade peale kui finaal. Finaalile vastu minnes olime kursis, mis Gonzaga teeb, kuna meil põhihooaja viimane mäng oli nendega ja pilt oli ees. Tehti väga põhjalik skauting ja see aitas meid võidule. Nemad mängisid kahe pikaga ja meie vastasime samaga – mina ja Jordan Hunter olime koos väljakul ning saime hästi Brandon Clarke’i ja Rui Hachimura vastu. Kas selle ühe aastaga on Sulle need NCAA süsteemid selgeks saanud ning mõistad, kui suure kaaluga mingi võit või turniirilepääs on? Või pole see Euoopa korvpallist tulnuna veel päris täpselt kõik kohale jõudnud? Võrreldes ameeriklastega ja nendega, kes siin kauem on olnud, ma kindlasti ei mõistnud nii hästi, kui suure kaaluga iga mäng või lõpuks finaalturniirile pääs tegelikult on. See selgus tuli mulle pähe, kui võitsime konverentsi. Esimese aastaga ma täielikku pilti ette ei saanudki, kuigi me jõudsime märtsihullusele (NCAA finaalturniiri hüüdnimi – toim.). Aga selgem pilt kogu NCAA korvpallist on ees küll, kuna alguses ei mõistnud kõiki reegleidki, mida Euroopa korvpallis pole. Juba veebruaris rääkisid Korvpall24 portaalile antud intervjuus, et sinust on Ameerikas saanud kaitsemängija. Võidumängus Gonzaga üle oli teie meeskonna peamine märksõna just kaitse. Kirjelda enda rolli kogu tänavuse hooaja vältel ning kuidas see muutus aja jooksul. Gonzaga hoida umbes poole peal sellest skoorist, mis nad tavaliselt viskavad ja hoida nende parimad mängijad, kes muidu viskavad 20 punkti, alla kümne punkti, selle peale patsutan endale seljale. Meie meeskonnas on kaitsel suur rõhk. Me ei mängi küll sellist kaitset nagu paljud teised, et vahetame palju, kuid meil töötavad oma asjad, mis teeme. Mind on just kaitse hoidnud platsil, kuna tundub, et mõistan seda meeskonnakaaslastest veidi kõrgemal tasemel. Aitäh nendele, kes mind selles vallas on koolitanud. Hooaja alguses me polnud kõige efektiivsem kaitsetiim ja lasime endale visata ka 80-punktiseid mänge, kuid hooaja viimased 7-8 mängu hoidsime vastased 50-60 peal. Kaitse on meil läbi hooaja arenenud. Gonzaga ridades on mitmeid mängijaid, nagu Rui Hachimura ja Brandon Clarke, kes oma noorele eale ja üliõpilaseks olemisele vaatamata on juba superstaari staatuses. Kui palju raskem selliste meeste vastu mängimine tegelikult on ja kas tunnetad ka väljakul, et sellistel meestel on mänguklassi? Rui Hachimura on NBA draftis tõenäoliselt top5 valik ja Brandon Clarke, ma ei taha öelda, et ta lihtsalt atleetlik on, aga see on suur osa, mis teda drafti poole aitab. Nende meeste vastu mängimine näitas, mis taset on reaalselt vaja, et pääseda NBA-sse. Veel ka Villanovast Eric Paschall. Hachimura on väga hea keskpositsiooniviskaja, füüsiline mängija ja tema positsioonil on tal väga hea pallikäsitsus. Suur osa Gonzaga mängust oli Hachimura ja Clarke’i peale ehitatud ning läbi nende mängiti. Seetõttu pidime ka meie kahe pikaga mängima, sest Malik Fitts (203 cm pikkune ääremängija – toim.) oleks meil Hachimuraga veidi hätta jäänud, siis pidi pingi pealt eestlase tooma... või no see ongi see parem variant (muigab – toim.). Finaalturniiril piirdusite küll vaid ühe mänguga, kuid andsite ränkingus kõrgemal asuvale Villanovale tugeva lahingu. Mis emotsioonid pärast seda mängu olid? Pärast Villanova mängu olid emotsioonid kõigil suhteliselt maas. Me ei mänginud oma parimat mängu ja kõigil olid pisarad silmas. Oli väga raske töö ja pikk teekond, et see üritus varakult lõpetada. Kindlasti oleksime suutnud mängida paremini ja proovisin minagi seda tulemust kuidagi muuta. Võib öelda, et see oli väga emotsionaalne kaotus. Järgmises ringis oleksime läinud kokku Purdue’ga, kes oleks meile sobinud väga palju paremini. Villanova oli vastane, kes vahetas praktiliselt kõik katted. Viimane nädal on olnud tunne nagu korvpall oleks elust kadunud, sest olen harjunud igapäevase kolmetunnise trenniga pluss mängud. Samas vaatad märtsihulluse mänge ja tunned, et võiks ise seal olla. Saint Mary’s Gaelsis on palju mitteameeriklasi, kas seetõttu on ka teie mängustiil kuidagi teistest ülikoolidest erinev? Kindlasti see muudab mängustiili. Selgelt on mängupildist näha, et kaks ameeriklast (Malik) Fitts ja (Jordan) Ford oskavad 1-1 olukordi paremini mängida, teised proovivad rohkem kaaslastele viskeid tekitada ja meeskondlikumalt mängida. Mitte, et Fitts ja Ford meeskondlikult ei mängiks, aga... eurooplased proovivad ikka tüüpilist Euroliiga mängu viljeleda. Seetõttu on meie mäng veidi aeglasem kui teistel ülikoolidel ja proovime igal rünnakul saada võimalikult head viset. Me jookseme palju kombinatsioone ja proovime nende pealt olukordi tekitada. Kas nüüd algas Sul juba ettevalmistus uueks hooajaks? Milline see hooajavaheline aeg ideaalis Sinu jaoks saab olema? Suur rõhk on sellel, et kaalu ja lihasmassi juurde saada. Individuaalsete oskuste arendamisel on rõhk pandud perimeetri oskuste arendamisele ning hakkan rohkem kaare taga mängima. Juunis-juulis on tulemas 6-nädalane laager ning praegu ka on kuni arvestustenädalani umbes 1,5 kuud rasket tööd. Ma proovin kasutada iga päeva selleks, et saada nii heaks mängijaks kui võimalik ja arendada neid oskuseid, mis mul puudulikud on. Tähistasid hiljuti 20. sünnipäeva. Selles vanuses peab hakkama juba ka meestekorvpallis tegusid tegema, kas tunnetad, et oled valmis lähiaastatel murdma ka Eesti koondise põhitegijate ringi? Eesti meestekoondise osas usun küll, et olen võimeline lähiajal murdma põhimeeste ringi. Eks näis, mis positsioonil ma seda teen, aga ma ei näe mingit takistust, et selle töö ja ajaga, mis ma olen sisse pannud ja veel valmis panema, et ei peaks murdma põhitegijate hulka. Suvel mängin ilmselt ka U20 B-divisjoni kaasa. Kõik pole veel kindel, aga suure tõenäosusega see võimalus Portugalis tekib. Eks mina ja kõik teised näevad siis, mis tasemel ma omavanuste raames olen, mitte 3-4 aastat vanematega nagu mul siin on. Kui töö ja tahe sisse panna korvpalliga tegelemiseks ja enda oskuste arendamiseks, siis ma ei näe, mis saaks mind takistada... võib-olla vaid see, kui Tiit (Sokk) ei taha mind mängitada (muigab – toim.). Aga see ei tule probleemiks, kui oskused, tahe ja mängulugemine on olemas. Previous Post Varakult initsiatiivi haaranud Tenerife pääses rabedale lõpule vaatamata Meistrite liigas poolfinaali Next PostEsiliigas alustatakse veerandfinaalidega, esimesena alustavad Tallinn-Tartu vastasseisud


VIP KüSITLUS: MIDA TEGI PETER UUE AASTAGA? - ARTIKLID Peetrus I reformis uue aasta tähistamist. Ta reformis üldiselt kõike, nagu on teada. Kõik või väga palju, mis oli tema ees. Kõik see traditsiooniline vene elu ja vene puhkus. Ta tuli isegi uue pealinna juurde - ta vihkas Moskva ja sai endale uue pealinna, mille ta seadis soode. Peterburi nimetas selle oma pühakonna auks. Ta reformis kõike. Eriti otsustas ta, et kui Euroopa aasta tähistas, kuidas uut aastat tähistati, otsustas seda puhkust reformida. Venemaal tähistati uut aastat erinevatel aegadel erinevalt. Paganlikus Venemaal tähistati teda märtsis. Tõenäoliselt oli see 22. sajandi kevadise võrdväärse päeva päev, kui selle ajastu inimestele maa lähedal on taastus pärast talve. Kursus hakkab lendama ja siis tähistati uut aastat. Kristlikus Venemaal hakkasid alates 15. sajandi lõpust suurhertsoga Ivan III all 1. septembril tähistama Bütsantsi traditsiooni. Ja tähistati 1. septembril, kuid see oli kirikupüha. Puud ei olnud, midagi sellist. Jah, ja kus nad tulevad 1. septembrist? Muidugi pole jõuluvana. Kõik, mida me oleme harjunud seostama uueaastaga, on traditsioon, mis läks Peetrusest I. Ta andis välja dekreedi, mille kohaselt on vaja kõigepealt vastu võtta uus kalender, sest enne seda elas Venemaa vastavalt kalendrile maailma loomine. 1699 - see oli 7208 aastat maailma loomisest. Ma ütlesin, et nüüd elame teisiti. Me loeme Kristuse sünnist, järgmine aasta on 1700. ja loeme uue aasta 1. jaanuarist. Ta riietas kõiki muidugi. Esiteks, jõukas klass. Ta käskis kõigile riietuda Euroopa riietesse. Ja siin on teda ümbritsetud Semenovi ja Preobrazhensky rügemendid Euroopa vormirõivastes, tema ümber on poisid-aadlikud, kes on ka Euroopa stiilis ja juba habemeta. Ta käskis kaunistada oma maju kuuskide või kadakate harudega - või paremate puudega - ja põletada kedagi nii palju. Alates relvadest, pishchalist. Samuti paluti igal moel tähistada. Ja ta ise maksis talle suurt austust vastavalt oma harjumustele. Tema ja tema rändaja sõitsid boaride kodudesse, jõid, huumorit ja mängisid igati ebamugavusi erineva ebakindluse ja vastutustundega. Selline kord esitati siin. Kõigepealt reageerisid inimesed sellele ülimalt uskumatult - ja ka uuendustele. Kuna midagi, mida me peame traditsiooniks, oli see lihtsalt hull moodne, mida konservatiivne patriarhaalne riik ei saanud kohe vastu võtta. Me vaatasime seda kui mingit noormehe täiesti arusaamatut ekstsentrilisust. Kuid järk-järgult kasutasite. Ja nüüd on meil raske ette kujutada uut aastavahetust - teisel päeval ja muul viisil. Ma kahtlustan, et ta pidas uue aasta tähistamisel mõningaid purustamisvõimalusi nendele traditsioonidele, mis olid Venemaal. Ta murdis need traditsioonid, need tavad, need Venemaa reeglid, meelitades kõik talle kättesaadavad vahendid. Loomulikult pidi ta valima religioosselt neutraalse, sest ta kartis preestreid, kartes illusoorset religioossust, mis tundus talle Venemaal. Seepärast oli muidugi sunnitud isoleerima uue aasta religioosselt neutraalne puhkus. Samal ajal on uusaasta iseenesest kiriku kalender, kuid seda tähistatakse septembris. Ja ilma patoseta, ilma jõulupuudeta, salatites pallid või lamavad näod. Peter tegi suurepärase valiku. Ta uuris selle uue aastaga mitmeid vene traditsioone. Kõigepealt lõi ta selle paastumise ajal, kui tundub, et õigeusu ei oota süüa, lõbutseda, käituda firecrackereid ja kopuleerida ettevõtte riiete tualettruumides. Ma arvan, et see oli teine tema sabotaažist. Kuna ta on meie russophobe number üks, peamine, kõrgeim russofoob, siis mida veel temalt oodati. Sarnaselt sellele, mida Peetrus Venemaale tegin, tõusis ta järsult. Terav ja karm. Uue aasta puhul - juba kolm kuud. Siin ei saa rääkida isegi kujutlusliku hüppe kohta, vaid kõige sõnasõnalisemas mõttes - kalendri kohta. Enne kui Peter I andis 1. jaanuaril uue aasta tähistamise määruse - ja see juhtus 1699. aastal ning 1700. aastal tähistati selle aasta ja sajandi saabumist esimest korda - tähistati uut aastat Venemaal septembris. Peetrus I viskasin talle kolm kuud. Loomulikult põhjustas see üsna keerulise reaktsiooni. Nagu kõik, mida Peetrus tegi, alates habemeajamist habemest kuni laevastiku ehitamiseni. Aga see oli nii siis, kui loodi euroopalik või lihtsalt Euroopa võidukäik, mis oli segatud paganliku rituaaliga. Kuid enne seda väga suurt hulka paganlikke rituaale kuulus septembris tähistatud uue aasta tähistamiseks. Kuna kartulist sai koorega kõige olulisem Vene roog, sai Vene uusaasta vene festivalide sümboliks, mitte mõnele muule hilisemale kihile, sealhulgas Nõukogude ajastu kihile. Muide, just Püha Suure ajal tähistati 6.-7. Jaanuaril 1700 esimest korda väga ebatavaliselt. Lääne-aastavahetuse tähistamine 1. jaanuaril läks siiski jõuliselt ja sujuvalt üle jõulude pidustustesse ristisõiduga Moskvas. Jällegi säilitati ja mitmekordistati Euroopa ja Venemaa edukas kombinatsioon, vene mentaliteedi teatud järjepidevus paganlusest kristluseni. See on ikka nii, nagu me tähistame. On vaja pöörata tähelepanu keerukatele ümberkujundustele, mida ta tegi. Indykt, kiriku novolet, mis oli varem aset leidnud, ilmselt ei juurdunud Venemaa euroopastumise kontekstis. Ma arvan, et see on põhjus. Enne uut aastat oli seotud uue põllumajandusaasta. See oli september ja siis kõik muutus.


text: Mihhail Hodorkovski (sündinud 26. juunil 1963 Moskvas) on Venemaa päritoluga ärimees, endine oligarh ja endine poliitvang. Ajakirja Forbes andmetel oli ta 2003. aastal Venemaa rikkaim inimene ja maailmas rikkuselt 26. kohal. Tema varanduse põhiosa moodustasid Venemaa naftakompanii Jukose aktsiad. Aastatel 2003–2013 kandis Hodorkovski vanglakaristust. Ta vabanes 20. detsembril 2013. aastal. Isiklikku Hodorkovski kasvas üles Moskvas tüüpilises Nõukogude keskkonnas kahetoalises korteris. Tema vanemad olid insenerid. Mihhaili isa, Boriss Hodorkovski, oli kasvanud vanemateta. Teadaolevalt oli Mihhaili isapoolne vanaisa Moissei Hodorkovski, kes oli tõenäoliselt pärit Kiievi lähistelt pärinevate juutide seast. Ema Marina Filippovna (sündinud Petrova) on õigeusklik venelanna, kelle esivanemate seas oli ka Vene aadlikke. Noor Hodorkovski õppis hästi. Mendelejevi-nimelises Keemiatehnoloogia Instituudis oli ta komsomolisekretäri asetäitja. Mihhail Hodorkovski esimene abikaasa oli Jelena Dobrovolskaja. Nad abiellusid juba ülikooli ajal. Nende poeg Pavel Hodorkovski (sündinud 1985) ja pojatütar Diana (sündinud 2009) elavad praegu Ameerika Ühendriikides. Mihhaili ja Jelena abielu on lahutatud. 1991. aastal abiellus Hodorkovski Inna Hodorkovskajaga (sündinud 1969), kes toona oli Menatepi pangaametnik. Neil on tütar Anastassija (sündinud 1991) ning kaksikutest pojad Ilja ja Gleb (sündinud 1999). Hodorkovski vangistuse ajal 2013. aastal elas perekond Šveitsis. Majandustegevuse algusaastad Perestroika tuules avas Hodorkovski 1986. aastal koos komsomolist pärit partneritega oma esimese äri, kooperatiivkohviku. Lisaks imporditi arvuteid ja tehnikat, konjakit ning muud kaupa. 1988. aastaks oli ettevõtte käive 80 miljonit rubla. Ärist saadud sularahaga ostis Hodorkovski koos oma partneritega panganduslitsentsi ja rajas 1989. aastal Menatepi panga. Venemaa ühe esimese erapangana laienes Menatep kiiresti, kasutades suurema osa hoiustest Hodorkovski edukate import- ja eksporttehingute rahastamiseks. Menatep sai ka õiguse hallata fonde, mis olid ette nähtud Tšornobõli katastroofis kannatanute abistamiseks. 1990. aastate algul räägiti, et pank on aidanud kaasa Nõukogude riigikassa fondide tühjaksvarastamisele suures ulatuses. Need vargused olevat leidnud aset Nõukogude Liidu kokkuvarisemise (1991) eel ja järel. Privatiseerimisel põhinev varandus Kui Boriss Jeltsin 1991. aastal võimule tuli, kiirenesid Gorbatšovi ajal alustatud turumajanduslikud reformid ja Venemaal tekkis Hodorkovski taoliste ettevõtjate jaoks soodne keskkond. Tolleks ajaks oli erapank Menatep Venemaa mõistes hästi arenenud finantsasutus ja sellest sai pärast Oktoobrirevolutsiooni esimene ettevõte, mille aktsiaid oli võimalik osta. Pank kasvas kiiresti, võites üha enam väärtuslikke kliente, nagu rahandusministeerium, maksuamet, Moskva linnavalitsus ja Venemaa relvaekspordiagentuur. Nende deponeeritud fonde kasutas Hodorkovski põhiliselt oma kaubandusimpeeriumi laiendamiseks. Hodorkovski ostis naftakompanii Jukos enda panga Menatep toel. Jukose andmetel osteti varad umbes 1,5 miljardi USA dollari eest. Kompanii turukapitalisatsioon oli 31 miljardit USA dollarit. 1995. aastal otsustas Jeltsini kabinet privatiseerida riiklikud ettevõtted, sealhulgas riikliku naftakompanii Jukos. Avaliku oksjoni läbiviijaks määrati Menatep. Oksjonil, kus müüdi 45% aktsiatest, oli alghind 150 miljonit dollarit. Seal osales vaid kaks ettevõtet. Kolme panga konsortsium pakkus 350 miljonit dollarit ja Menatepi varifirma 159 miljonit dollarit. Menatep kõrvaldas konkurentsist kolme panga konsortsiumi, lükates tagasi üle kahe korra parema pakkumise, viidates tehnilistele vigadele (osa deposiidist oli T-võlakirjades). Naftafirma jäi oksjonikorraldajale. Kokku maksis Menatep 309 miljonit USA dollarit kompanii 78% aktsiate eest. Nende väärtuseks arvati 450 miljonit dollarit. Kaks aastat hiljem hinnati kompanii väärtuseks 9 miljardit dollarit. See tehing, nagu ka kümned teised sarnased tehingud, kus oksjonikorraldajad võitsid oma oksjonid, tekitas paljudes Venemaa elanikes ebaõiglustunnet ja umbusku. Välismaa äripartnerite kaebused Hodorkovski naftaäri algusaegadel paistis ta käituvat tüüpilise Vene röövelparunina. Amoco, mille hiljem võttis üle British Petroleum, oli algul Jukose partner ühes väga perspektiivses Siberi naftamaardlas. Amoco kulutas maardla arendamiseks 300 miljonit dollarit, kuid Hodorkovski pigistas Amoco tühjaks, kasutades meetodeid, mis on arenenud maailmas enamasti ebaseaduslikud. Praegu saadakse sellest maardlast 90 miljonit barrelit päevas. Kui Vene rubla 1998. aastal kokku varises, varises kokku ka Menatep, sest laenu oli võetud välisvaluutas. Pank kaotas panganduslitsentsi. Kolm panka, (Lõuna-Aafrika Vabariigi Standard Bank, Jaapani Daiwa pank ja Saksa pank West LB), olid laenanud Menatepile 266 miljonit dollarit Jukose aktsiate tagatisel. Hodorkovski pakkus nende asemel naftat. Pangad keeldusid ja võtsid aktsiad enda valdusse. Nad müüsid aktsiad väga kiiresti maha alandatud hinnaga, saades alla poole laenusummast, sest Hodorkovski ähvardas avalikult emiteerida uusi aktsiaid, et aktsiate väärtust alandada. Selline samm oli Venemaal tol ajal seaduslik, kuigi suuremas osas arenenud maailmas oleks see olnud ebaseaduslik. Jukose põhiliste filiaalide aktsiaid müüdi ka offshore riiulifirmadele, mis arvatakse olevat seotud Hodorkovskiga. Need kaks tehingut tegid Hodorkovski Menatepi ja Jukose omanikuna Lääne finantsringkondades kurikuulsaks. Alles 2003. aastal julges Hodorkovski uuesti Lääne pankadelt laenu küsida. Uus läbipaistvuse ajastu Hodorkovski oli üks esimestest oligarhidest, kes mõistis, et globaalne äri nõuab välisinvesteeringuid. Selleks, et välisinvesteeringuid ligi tõmmata, tuleb investoreid motiveerida nii ahnuse kui ka hirmuga. Karm kohtlemine, mis sai osaks mõnele Lääne suuremale ja võimsamale ettevõttele, tekitas enamikus investorites suurt hirmu. Teised oligarhid käitusid mõnikord samamoodi, kui mitte hullemini. Kui rubla 1998. aastal kokku kukkus oli vähe investoreid, naftakompaniisid ja panku, kes oleks olnud huvitatud Venemaal äri tegemisest. Hodorkovski muutis Jukose äritegevuse enneolematult läbipaistvaks. Varem oli ta eitanud, et tal on Menatepis ja Jukoses aktsiaid, nüüd ta tunnistas, et tema käes on aktsiate kontrollpakk. Esimest korda avaldati Jukose aktsionäride nimed ja rahvusvahelistele standarditele GAAP vastavad aruanded ning hakati maksma makse ja suuri dividende. Hodorkovski võttis tööle palju ärijuhte Lääne naftakompaniidest ja määras Jukose direktorite nõukogusse palju auväärseid mittetegevdirektoreid. Menatepi pank, mis taasrajati Peterburis ühe filiaalina, oli jäänud maksevõimeliseks. Pank hakkas isegi laenama raha ettevõtetele, mis ei kuulunud Hodorkovskile. Panga väitel antakse praegu ainult 15% laenudest Hodorkovski grupi ettevõtetele. Nagu Hodorkovski välisnõuandjad olid ennustanud, tõid uued juhtimismeetodid kaasa aktsiahinna kiire tõusu, sest välisinvestorid unustasid mineviku ja ostsid Jukose aktsiaid, mis on endiselt tugevasti alahinnatud. Kui konkureerival Alfa pangal õnnestus 2003. aastal panna BP investeerima miljardeid oma naftafiliaali, pidasid paljud Läänes seda pöördepunktiks, kuna julgeti taas Venemaale investeerida. Allakirjutamistseremoonial viibisid nii president Vladimir Putin kui ka Briti peaminister Tony Blair, andes märku, et äri muutub Venemaal rentaablimaks. Poliitilised ambitsioonid Hodorkovskist sai filantroop, kes varustas õpetajate internetikoolituse keskusi, finantseeris reformi- ja demokraatiateemalisi ajakirjanike diskussioone, rajas fonde arheoloogiliste kaevamiste, kultuurivahetuse ning laste suvelaagrite finantseerimiseks. Hodorkovski kriitikud nägid selles poliitilist poseerimist, sest ta finantseeris 2003. aasta lõpu Riigiduuma valimiste eel mitut parteid. Hodorkovski on avalikult kriitiline Venemaa „juhitava demokraatia" suhtes. Tavaliselt hoidub ta kritiseerimast valitud juhte, kuid ütleb, et sõjaväel ja julgeolekuteenistusel on liiga palju võimu. Ta ütles ajalehele Times: "Singapuri mudel, see on termin, millest Venemaal praegu aru saadakse. See tähendab, et teoreetiliselt on olemas vaba ajakirjandus, kuid praktikas on enesetsensuur. Teoreetiliselt on olemas kohtud, praktikas teevad need ülaltpoolt dikteeritud otsuseid. Teoreetiliselt on kodanikuõigused konstitutsioonis kirjas, praktikas ei saa neid õigusi kasutada." Ühinemine Aprillis 2003 teatas Hodorkovski, et Jukos ühineb Sibneftiga, moodustades naftakompanii, mille reservid on võrdsed Lääne hargmaiste naftakompaniide omadega. Hodorkovski olevat pidanud läbirääkimisi ExxonMobili ja ChevronTexacoga, et nad ostaksid suure paki Jukose aktsiaid. Sibneft oli rajatud 1995. aastal Boriss Berezovski ettepanekul. Sibneftile kuulusid riikliku naftakompanii mõned kõige väärtuslikumad varad. Vastuolulise oksjoni käigus omandas Berezovski 50% kompaniist hinnaga, mida enamik vaatlejaid peab väga madalaks. Berezovski läks Putiniga tülli ja oli sunnitud lahkuma Venemaalt Londonisse, kus talle anti asüüli. Ta loovutas oma aktsiad Sibneftis Roman Abramovitšile, kes nõustus ühinemisega. Ühinenud firma käsutuses oli maailmas teisel kohal olevad nafta- ja gaasivarud (19,4 miljonit barrelit) ExxonMobili järel. JukosSibneftist sai tootmise poolest maailmas suuruselt neljas firma, kus toodeti 2,3 miljonit barrelit toornaftat päevas. Kremli vastulöögid Hodorkovski partneri ja aktsiate arvult teisel kohal oleva Jukose aktsionäri Platon Lebedevi vahistamine juulis 2003, kahtlustatuna riikliku väetisefirma aktsiapaki illegaalses omandamises 1994. aastal, kutsus esile Jukose aktsiate languse. 25. oktoobril 2003 arreteeriti Hodorkovski Novosibirskis Tolmatšovo lennujaamas süüdistatuna maksudest kõrvalehoidmises. 31. oktoobril 2003 külmutas Venemaa parlament Jukose aktsiad. Sellist sammu peeti osaks Venemaa juhtide püüdest võtta oligarhidelt võim tagasi. Oligarhid olid 1990. aastate erastamise käigus omandanud suuri varandusi ja hoidsid enda kontrolli all suuremat osa Venemaa majandusest. Väidetavate maksuvõlgade katteks pandi kõigepealt müüki Jukose peamine tootmisüksus Juganskneftegaz, mis müüdi oksjonil ettevõttele Baikalfinansgrup. Baikalfinansgrupi ostis neli päeva hiljem riiklik ettevõte Rosneft. 1. augustil 2006 kuulutas kohus välja Jukose pankroti. Oksjonitel müüdi maha kogu Jukose vara. Pankrot lõppes firma likvideerimisega 2007. aasta oktoobris. 76 miljardi rubla eest võlausaldajate nõudeid jäi rahuldamata. Vangistus 31. mail 2005 mõistis Moskva linna Meštšanski kohus Hodorkovski süüdi kuues süüdistuspunktis seitsmest ja karistas teda üheksa aasta pikkuse vangistusega. Muu hulgas tunnistati ta süüdi maksutulude varjamises, maksudest kõrvalehoidmises, Jukosest raha väljakantimises, kohtu nõuete eiramises ja aktsiate ebaseaduslikus omastamises. Täpselt samade punktide eest täpselt sama pikaks ajaks mõisteti vangi ka tema äripartner Platon Lebedev. Süüdimõistmise hetkeks olid mõlemad vanglas olnud juba 583 päeva ehk poolteist aastat, selle võrra vähendati vanglas istuda jäävat aega. Lisaks tuli mõlemal tsiviilhagi raames maksta 17,4 miljardit rubla ehk 7,6 miljardit Eesti krooni. Teise astme kohtus vähendati karistust kaheksale aastale. Hodorkovski saadeti karistust kandma Tšita oblastis Krasnokamenski linnas asuvasse üldrežiimiga parandusliku töö kolooniasse. 2007. aastal alustati Hodorkovski vastu uut kohtuprotsessi uute süüdistuste alusel. 2003. aastal peaministri ametit pidanud Mihhail Kasjanovi tunnistuse kohaselt oli Hodorkovski ja Lebedevi vahistamise tegelik põhjus see, et nad olid rahaliselt toetanud Kommunistliku Partei tegevust. Kohtuprotsess Hodorkovski ja Lebedevi üle äratas suurt tähelepanu välismaal. Näiteks Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee saatis Sabine Leutheusser-Schnarrenbergeri oma raportandina Jukose afääri asjus Moskvasse Hodorkovski ja Lebedeviga kohtuma. Meštšanski kohus keeldus 28. septembril 2004 selleks kohtumiseks luba andmast. 2011. aasta juunis saadeti Hodorkovski Kesk-Karjalas Segeža linnas asuvasse parandusliku töö kolooniasse. 20. detsembril 2013 kirjutas Vladimir Putin alla Hodorkovski armuandmispalvele ja ta vabastati vanglast. Tunnustus 2010 – ajakirja Znamja kirjandusauhind (kategoorias "Gloobus") 2010 – Rainer Hildebrandt International Human Rights Award 2011 – Andrei Sahharovi auhinna "Ajakirjanduslik tegu" nominent 2013 – Lech Wałęsa auhind (vangistuses viibiv Hodorkovski teatas, et soovib auhinnaga kaasnevad 100 000 USA dollarit annetada heategevuseks) Raamatud 1992 – Ходорковский М., Невзлин Л. "Человек с рублём". Москва: Менатеп -Информ (50 000 eks) 2010 – Ходорковский М. Михаил Ходорковский. "Статьи. Диалоги. Интервью: Авторский сборник". Москва: Эксмо, ISBN 978-5699436859 (192 lk) 2012 – Ходорковский М., Геворкян Н. "Тюрьма и воля". Москва: Говард Рорк, ISBN 978-5906067012 (400 lk) 2014 – Ходорковский М. Б. "Тюремные люди". Москва: Альпина Паблишер, ISBN 978-5961447569 (131 lk) Tõlked eesti keelde 2011 – Mihhail Hodorkovski. "Kirjad vanglast. Artiklid, dialoogid, intervjuud" (Статьи. Диалоги. Интервью). Tõlkinud Ilmar Rattus, toimetanud Siiri Rebane. Tänapäev, Tallinn, 232 lk; ISBN 978-9949270927; kättesaadav ka helisalvestisena: Pimedate Infoühing Helikiri, Võru 2012, 1 CD (8 tundi 59 minutit), esitaja: Anu Grünberg 2015 – Mihhail Hodorkovski. "Vanglas" (Тюремные люди). Tõlkinud Sabina Trankmann, toimetanud Maret Kampus. Ajakirjade Kirjastus, Tallinn, 132 lk; ISBN 978-9949390687 2015 – Mihhail Hodorkovski ja Natalja Gevorkjan. "Vangla ja vabadus" (Тюрмa и воля). Tõlkinud Harri Kingo. Ajakirjade Kirjastus, Tallinn, 432 lk; ISBN 978-9949390960 Viited Kirjandus Valeri Panjuškin, "Mihhail Hodorkovski: vaikuse vang" (Михаил Ходорковский: узник тишины). Vene keelest tõlkinud Enel Ormus; toimetaja Irma Aren; eessõna: Marko Mihkelson. Pegasus, Tallinn 2007, 232 lk; ISBN 9789949425754. Välislingid Mihhail Hodorkovski videoblogi. youtube.com Mihhail Hodorkovski: elu Siberi vanglas Hodorkovski sai noomituse käte vale asendi pärast 2003. aasta. Intervjuu Hodorkovskiga üks kuu enne arreteerimist. youtube.com Katrin Jüriso. Arvo Pärt pühendas sümfoonia Hodorkovskile, ERR, 19. detsember 2008 Hodorkovski endine kongikaaslane kaebas seksuaalset ahistamist Postimees 14. jaanuar 2009 Jaanus Piirsalu. Hodorkovskil jätkub uuel protsessil enesekindlust EPL.ee, 2. aprill 2009 Hodorkovski alustab näljastreiki – Postimees, 18. mai 2010 Hodorkovski ema palub poja vabastamiseks Lääne abi – Postimees, 21. august 2010 Mikhail Khodorkovsky breaks political silence, saying he would lead Russia, theguardian.com, 21. september 2014 Ksenija Sobtšaki intervjuu Mihhail Hodorkovskiga 22. detsembril 2013 Berliinis, päev pärast vangist vabanemist. youtube.com Hodorkovski äsja lõppenud presidendivalimistest. youtube.com, 22. märts 2018 Venemaa ettevõtjad Sündinud 1963


Tänane kuupäev 01 Juun 2020 22:39 [ 350 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35 Järgmine Postitatud: 21 Apr 2016 20:15 Seda jah,et kõik kohad on vingumist,valet ja jampsi täis,ei tasu aega viita. Liigume lõbusalt edasi. See kui vahest natuke vasta sääri saada,ainult ergutab. Mul lihtne reegel,et kui kellegagi asjad ei suju siis sinnapoole rahad ei liigu lihtsalt. Postitatud: 21 Mai 2016 16:29 Liitunud: 30 Mai 2014 15:03 Läti Vabariigis kihutab selline isend ringi. Postitatud: 21 Mai 2016 20:40 No nägin siis ka selle "punase paruni" oma silmaga ära. Ei ole midagi nuriseda,kõik kena. Originaalitsejatel võib kobisemist olla aga kuna autu tehtud omale sõidu jaoks siis ei ole midagi õiendada. Omanik teeb ju endale,mitte teistele. Loodan siis vahest ka linnavahel trehvata seda autot. Igaljuhul Lepik,sa ei saa selle autuga märkamatult liikuda. .... Postitatud: 23 Mai 2016 00:30 Ilus punane Läti numbrimärgiga auto. Aga tundub, et sõidab siiski Eestimaal, silt KESKLINN nagu viitaks ikka meie riigile. Autol all 412-e esisild, seega ümberehitatud. Sellisel juhul ei ole võimatu ka see, et meie riigi karmide seaduste vältimiseks auto lihtsalt arvele võetud Lätis. Miks ma nii arvan? ,Ega palju ei puudunud, et ka minu masinatel oleks ees sellised numbrid olnud. Kui Eesti riigis ümberehituse seadused inimlikumaks ei muutu tulebki oma masinapark naabrite juurde viia. Oma masinatest niipalju, et lõpuks ometi viitsisin neile teha ka astmelauad, ülejäänud vaba aeg on aga kulunud isa garaaze korrastades. Sealsed huvitavamad leiud on olnud 6-pudelit valget viina ja Starka aastast 1985 ja 2 Riia sampust 1988 aasta toodang. Alkoholi propagandat ei tee ,aga ühe sampuse jõime ära- maitse ja aroom-fantastilised. Viimati muutis Lepik, 03 Dets 2017 21:10, muudetud 1 kord kokku. Postitatud: 23 Mai 2016 10:25 Kahjuks on ka lätlased piiri peale pannud - et läti registris autot omada, peab auto seal viibima vähemalt 180 päeva aastas... leedu on parem selle kohapealt auto on jätkuvalt ilus Postitatud: 23 Mai 2016 12:44 Jah. Ma mõtlesin selle all seda,et kui oled teinud piiridest üle ümberehituse ,mida siin bürokraadid keelduvad vormistama,siis leiad Läti poolelt tuttava, kellele auto müüd, siis vormistatakse uus pass tegelike näitajatega ja siis omakorda ostad selle auto lätlaselt tagasi õigete näitajatega passis. Valgas elab eestlasi teiselpool piiri küllaga.Kahju,et niimoodi vangerdama peab,aga kuidagi peab ju lahenduse leidma. Selline vangerdus ei ole minu väljamõeldis, inf. lõuna eesti autoehitajatelt. Aga mul poleks ka selle vastu midagi,kui auto talvituks 180 päeva Lätis. Hea äriidee lätlastele. Postitatud: 23 Mai 2016 14:44 see on jah jamasti, et meie riigis autokultuuri ei toetata ja koguaeg nuputa. Aga no loodame parimat. Postitatud: 23 Mai 2016 16:32 kindel et selline asi läbi läheb? Välisriigist ostetud sõidukile tuleb eestis teha registreerimiseelne kontroll, ja nad seal ikka huiavad päris korralikult! Postitatud: 23 Mai 2016 19:06 Mis registreerimiseelne kontroll ? Olen teisest riigist 2 autot ostnud ,vaadati vaid VIN koodi,sellises vanuses mosse puhul vaadatakse siis kere nr.-t. ja sedagi vaid selleks, et kindlaks teha , ega auto varastatud ei ole. Ostad ju Euro liidu sees teisest riigist. Hoopis teine teema , kui ostad sõiduki teispoolt maakera. Ja kui siis öeldakse, et seda autot Eestis arvele ei saa, võetakse masin laevast maha Leedus,võetakse seal arvele ja tuuakse ikkagi Eestisse. Siis on ta toodud teisest euro-liidu riigist ja kõik OK. Nutma ajab sihuke lolli mängimine. Täna said mõlemad Mossed lõpuks külge ka välis-peeglid, pole just päris need mida tahaks, aga eks näis, vahetada jõuab alati. Postitatud: 23 Mai 2016 21:56 ma ei tea, ma tõin enda masina EU liikmesriigist ja ei saanud juba puhtalt sp arvele et krdi tuledel polnud E märget


Kohtuarstidest eksperdid märgivad, et Meril (89) ei ole soovitatav osaleda vaimset ja füüsilist ülepinget tekitavates toimingutes, mille hulka kuuluvad kindlasti kohtuistungid ning tema süüdimõistmise korral ka karistuse kandmine. Meri kaitsja vandeadvokaat Sven Sillar ütles, et ta taotleb Pärnu maakohtult kohtumenetluse peatamist kuni Meri tervise paranemiseni. Arnold Meri ütles eelmisel nädalal, et tema tervis on pärast ekspertiisi veelgi halvemaks läinud. «Vaatan aga sellele ikka külma kõhuga,» märkis ta. Pärnu maakohtu Kärdla kohtumaja kohtunik Mart Reino sai Meri terviseekspertiisi kätte oktoobri lõpus ning otsustab nüüd, kas ja kuidas protsessiga edasi minna. Kohtunik Reino rahuldas 20. mail Meri kaitsja Sillari taotluse ning katkestas kohtuprotsessi süüdistatava terviseekspertiisi ajaks. Sillar taotles Merile uut terviseekspertiisi, sest viimatine hinnang tema kaitsealuse tervisele anti 4,5 aastat tagasi ning see oli advokaadi sõnul ilmselgelt aegunud. «Advokaadi taotlus tuli nii ehk naa rahuldada, sest 4,5 aastaga inimese tervis paremaks ei lähe,» lausus Reino toona. Sillari sõnul põeb Meri kopsuvähki ja vahetult enne kohtuprotsessi ütles tema arst, et pikem sõit ei ole mehele soovitatav. Sillari taotlusega nõustus ka Lääne ringkonnaprokurör Sirje Hunt. Mais Kärdlas alanud kohtuprotsessil ütles Meri pärast süüdistuse ettelugemist, et ta ei tunnista end genotsiidis süüdi. Süüdistuse järgi küüditati toonase ELKNÜ keskkomitee esimese sekretäri Arnold Meri juhtimisel 1949. aasta märtsis Hiiumaalt Venemaale Novosibirski oblastisse Tatarski rajooni 251 inimest. Küüditatutest olid 13 üle 75-aastased vanurid, kellest 11 surid teel. 16 küüditatut olid alla 18-aastased lapsed. Arnold Meri sai 1941. aastal Nõukogude Liidu kangelaseks, 1942-1945 oli ta Eesti laskurkorpuse poliitosakonna ülema abi. 1948. aastal sai Meri Lenini ordeni, 1961. aastal oli ta Eesti NSV haridusministri asetäitja. Arnold Meri on sõjajärgse Eesti esimese presidendi Lennart Meri onupoeg. Märtsiküüditamise ajal 25.-27. märtsini 1949 viidi Eestist teadaolevatel andmetel ära 20 702 inimest, kellest Siberis hukkus ligikaudu 3000.


USA tudengid protesteerisid õppemaksu tõstmise vastu(8) USAs toimusid ulatuslikud meeleavaldused, kus üliõpilased protesteerisid kõrgkoolide õppemaksu tõstmise jätkamise kava vastu. Inimesed avaldasid pahameelt niigi kallites eraülikoolides pidevalt kasvava õppemaksu pärast — see tõuseb üldjuhul kiiremini kui inflatsioon, vahendavad ERR Uudised “Aktuaalset kaamerat”. Pace’i ülikoolis, mis ei ole linna tuntumate koolide seas, maksab õppeaasta — õppemaks ja muud kulud — kokkuarvutatult tänavu 46 834 dollarit (536 905 Eesti krooni). Teravalt kritiseeriti ka ametivõimude plaane kärpida kriisiajal haridusele ja õppuritele tehtavaid kulutusi. Näiteks oldi vastu New Yorgi juhtide kavale lõpetada kooliõpilastele tasuta metroo- ja bussipiletide jagamine. Tudengite ja aktivistide meeleavaldused toimusid üle kogu USA New Yorgist Californiani. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29592993