text: Mullu novembris tegi Euroopa Komisjon ettepaneku käivitada kogu Euroopa Liitu (EL) kattev uus kultuuri-ja meediaprogramm Loov Euroopa. Näiteks ühe ideena soovib komisjon toetada Euroopa filmide näitamist Euroopa kinodes. Euroopa Parlamendi (EP) kultuuri- ja hariduskomisjonis 26. aprillil toimunud kuulamisel toetasid saadikud ja eksperdid komisjoni ettepanekuid, kuid märkisid samas, et programm peab olema selgem ja täpsem. Komisjoni ettepanekute järgi toetaks uus programm Euroopa kino ning kultuuri- ja loomesektoreid ning aitaks suurendada nende panust tööhõive ja majanduskasvu vallas. Uuringute põhjal annab kultuuri- ja loomemajandus ligikaudu 4,5 protsenti ELi sisemajanduse koguproduktist ja 3,8 protsenti tööhõivest. Aastateks 2014–2020 kavandab komisjon Loova Euroopa eelarveks 1,8 miljardit eurot. Lisaks soovib komisjoni ühendada eraldiseisvad ELi kultuuriprogrammid Kultuur, MEDIA 2007 ja MEDIA Mundus. Filmid, raamatud, autorid Uus kultuuri toetusprogramm rahastaks 2500 Euroopa kino, et nood näitaks vähemalt 50 protsendi ulatuses Euroopa filme. Lisaks plaanib komisjon programmi abil toetada enam kui 5500 raamatu ja kirjandusteose tõlkimist ning 300.000 kunstniku ja kultuuritegelase rahalist abistamist, et nende teosed saaksid tuntuks laiemale publikule väljaspool kodumaad. EPs Loova Euroopa kohta raportit koostava sotsiaaldemokraadi Silvia Costa sõnul on see hea märk, et hariduse, teadusuuringute ja kultuuri rahastamise suurendamine on päevakorral ning Euroopa Komisjon väärtustab kultuuri- ja loomesektorit. Samas märkis Costa, et Euroopa Komisjoni esitatud tekst on ebamäärane ning erinevate kultuuri toetusprogrammide ühendamine tekitab rohkem segadust kui positiivseid tulemusi. "Me peaks tegema ettepaneku luua erinevad programmid kultuurisektori ja meedia jaoks ning sektoritele, mis jäävad nende kahe vahele," lisas parlamendis Itaaliat esindav Costa. Eelarve vajab täpsustamist Kultuurikomisjoni juhi Doris Packi sõnul on ELil varasemate programmide põhjal olemas laiaulatuslik kogemus, mida saab kasutada. "Aga meil on vaja täpsemat ja detailsemat informatsiooni programmi eelarve kohta," lausus Euroopa Rahvapartei fraktsiooni kuuluv ja Saksamaad esindav Pack. Prantsuse-Rumeenia päritolu režissööri Radu Mihaileanu sõnul tulebki kultuuri eelarvet suurendada. "Kultuur aitab tegeleda maailma keerukusega ning sellest saavad kasu ka tulevased põlvkonnad. Me ei tohi unustada, et me oleme kultuuri vallas endiselt maailma liidrid," lisas Mihaileanu, kes on sel aastal EP filmiauhinna Lux Prize valikukomisjoni esimees.


Kommentaarid - Isamaa soovib tõsta kaitsekulutused tõstmist 2,5 protsendini - DELFI Isamaa soovib tõsta kaitsekulutused tõstmist 2,5 protsendini - kommentaare 1-20 Registreeritud (69) Anonüümne (147) Tõstame 50%-ni ja asi klaar miks 50?parem juba 100 ja võtame teine 100 võlgu,siis tükk aega rahulik olla ei pea enam seda teemat arendama. Kas IRL' il näpud põhjas vä? Koktutäiturid ei too piisavslt plekki vä oma jaburate priviligeeritud ebainimlike seaduste eest? Hea sõjatöösturitelt ka lisa saada.Reinsalu pidi ju venelastelt raha NÕUDMA, pangu viimane kui saadud sent sõjarditele, äkki siis saab rahus magada! Hilja tulete oma jutuga. Te istute Ossinovski ja Stalnuhhinuga ühes ruumis! Koma unustasid panna ;D) parandan, olen Meele Härma jutuga 100 % nõus ! Ei no mis te nüüd. Võtame penskaritelt pensionid üldse ära ja tõstame kaitsekulutusi. Mida need penskarid seal allapoole vaesuspiiri ikka ingitsevad, parem pangu juba kohe kõrvad pea alla, sest kõikidel teistel on ju seda raha , mida neile hingitsemiseks makstakse, rohkem vaja. Ainult et arusaamatuks jääb keda ja kelle eest kaitsta on vaja, kui eestlased asendatakse nagunii juba muulastega. Kunagi jah, kaitsesid meie esivanemad oma riiki aga kelle riiki me varsti kaitseme, kui rahvas välja vahetatakse, kas EESTI 200 soroslaste riiki? Tead mis, hoia toolist kinni, et maha ei kukku: Ma olen 33 aastat pensionil ja mul on kõik olemas mida vajan ja söönud end raskekaaluliseks! On vaja teha korraliku sissetulekuga tööd ja palju, et pension vähemalt 500+ kätte tuleks, sellega elab ka ära, aga rohkem liiga ei ole teinud! Töötasin paralleelselt veel umbes 20 aastat juba eraettevõtja juures koguni metallitöölisena väljamõtlejast joonestamiseni ja valmistajana kuni värvimiseni kui vaja, kuigi erialad olid elektrist (ka kõrgepinge) kuni automaatikani ja valvemehena kaevanduses kes pidi valdama elektri, automaatika, sildkraana, elektriveduri, keevitaja ja vajadusel ka treiali tööd, sest öises vahetuses teisi ei olnud ja maaall ei tohtinud kaevurid minutitki liiga olema, sest 24 h jutti kordusid tsüklid: puuriad, lõhkajad ja laadimine-väljastamine. USKUMATU ja ikka ELUS ja paned Scotch-i ja DAAMID om TÜTRED ? Lugesin 2 korda üle --uskumatu , et lasti mingi 20 aastaselt pinsile ---- oot , oot ..teglt õige , VIGA om külges ! Haigele virisejale ja rumalale kes ei oska matemaatikat isegi 2 kohaliste arvudega, härra eid_155826ac2d2ac5 ! Pane nüüd hästi tähele! Tööle läksin 16 aastaselt kohe kui passi sain, sest isa oli kutseline kaitseväelane ja punaste tulekuga tegi kiire fiktiivse lahutuse, et meil temas pärast sekeldusi ei tuleks. Ta teenis aega Narvas ja vanemate kodu oli Narva-Jõesuus ning ta tundis vasjade alatust ja varenu peensusteni ja õieti tegi! Teda otsiti taga ja sõdis hoopis õigel poolel ning lahkus õigel ajal üle ookeani. Seega pidin mina hakkama peret toitma, Vanaema oli haige ja ema tööle ei võetud kui rahvavaenlase endine naine. 19 aastani töötasin alguses raadiomeistrina ja umbes aasta kinomehhaanikuna linna kinos. Siis lõpetasin treiali kursused ja õhtuti ALMAVÜ autokooli kutselise juhina, ja kutsuti tööle katsekaevandusse nr. 2 kus katsetati igasuguseid kaevandamise uuendusi. Mina tundsin hästi elektroonikat ja tegin esimesed automatiseerimised vist nõukogude liidus. Nimelt viisin kõik tuulutusventilaatorid mis annavad maaalla õhku ja vajadusel lõhketööde ajal osa tõmbavad gaasid välja, kaugjuhtimisele ja varustasin enda leiutatud anduritega mis teatavad kui näiteks sulanud pinnas varises augu servast kaevandusse ja ventilaator krutib samast võetud õhku, mitte ei tõmba suitsu maaalt välja. Varem olid seal baabad kes teostasid ümberlülitusi, mina kasutasin neid telefoniliine lisaks ventilaatorite juhtimiseks kaevanduse kõrgepinge alajaama dispetšerit lisades sinna vastava puldi 10 ventilaatorile. Lisaks kontrolltuled ja telefonist võetud kella mis heliga märku annab. Järgmine samm oli lambikojas kaevurite lampide akude laadimine mitte alajaamast elektrivedurite 300 voldise alalisvooluga läbi takistite, mis äärmiselt eluohtlik, vaid 6 voldise trafoga läbi dioodalaldite mis hiljuti leiutati ja tootma hakati. Seejärel võitsin kutse võistlused ja esindasin koondise võistlusel oma kaevandust ja võitsin selle ka. Seni tehtut märgati koondises ja seoses kaevanduse ammendumisega kutsuti just käiku läinudülimoodsasse nn, ,,komputeriseeritud'' kaevandusse ESTONIA. Olin siis umbes 36 aastane, seal tegin palju muudatusi inimtõste masina ja muude mehhanismide juhtimises ja asendasin undavad generaatorid võimsate dioodalalditega, et masinistidel uhkes kahhelkividega vooderdatud saalis oleks vaikne, mitte 6 tundi järjest müra. Saades seal 50 aastaseks sain pensionile ja läksin minema. Ehitasin Tartus tsaariaegse kuulsa sugulase maja kapitaalselt ringi, tõin sisse vee, kanalisatsiooni, lasin gaasi tuua, tegin gaasiküütel katlaruumi ja varem oma projekti järgi enda ehitatud maja kuni viimse vidinani sai müüdud ja läksime iga roju oma teed. Tütar lõpetas kunstikooli ja olles juba mehel, jäi Tartu koos emaga, mina oma vana emaga läksin Toila kanti kus pakuti korterit ja head tööd, olin aasta kodus kuni matsin ema ja asusin seal tööle 55 aastaselt ja tõin koju mitu aastat hoolega valitud ja proovitud 10 aastat noorema daami. Töötades koondise põllumajandustehnika autopargis treialina ja muudel töödel kuni autode värvijana, värvisin suure kaugesõidu IKARUS bussi, sest keegi ei julgenud ja kui läks ettevõtte laiali ja era kättesse, töötasin 70 aastaseks saamiseni universaalina ega tahetud mu lahkumist. Nüüd olen 83 aastane. Mis siin ei klappi? Kahju haigest inimesest kes ei saa vist magadagi kui ei saa norida! Ma olen näinud igasuguseid kui sõitsin motokrossi ja möödumisel keerati ette kuni värvifotoklubi loomiseni kus rikuti mu parim pilt enne üles riputamist. Aga mul oli tagavara! Sina oled mannetu lapsuke nende kõrval, sest sul pole millegiga mind ,,nullida!'' Sinu õnneks on sarnaseid veel, aga see on nende mure, mina jätkan oma teed. Olen rääkinud! Aamen. Kurat aitab küll! Me oleme vaene riik, sest ei suuda oma nõrgematele ühiskonnaliikmetele väärikat elu pakkuda aga näe tanke ostame aga juurde ja radarijaama mis paarikümne km kaugusel raketti ei näe, selleks on meil raha küll. Juba täna on meie kaitsekulud üle 2%. Mitte lubada kaitsekulutusi minna suuremaks kui NATO nõutud 2%! Enne, kui kõik teised EL-i riigid selle tasemini on jõudnud. Sisuliselt saavad nad turvaliselt elada meie rahva arvel. minu mu sõprade ja tütre vaatsi järgi .. kumb neist DAAMIDEST siis TÜTAR om ..Ivi või Anne ? Ma saan seda sugulaselt küsida, tal peab see peas olema. Amet selline. Ära temaga tegemist teha soovi, võid rahakotti kergendama hakata! Tundus nagu ähvardus olema , tea kas peaks ka oma juristi poole pöörduma ?Pappi pleks vaja küll ! mnjahh , sellest saaks hagi küll ! Miks te siis ei tõstnud kui IRL oli korduvalt valitsuses ja isegi peaminister? Millegi pärast tekivad sellised tahtmised alati umbes pool aasta enne valimisi. ... tõsta tõstmist ... ? Tänan, ei soovi. Küsige teiste käest ka. Eesti ei ole Isamaaliit. Minu pärast tõstku või 5% kui vahendid bürokraatia ja ladvikute arvelt tulevad. ́Aga miklleks, kas mujal siis juba kõike ülearu? Ja vähihaigetele ja lastele kerjame? Et Laar ja co saaksid pumppüsse paugutada - padrunid on sigakallid ju Padrunid on kerjustele kallid, sõjaväele kõige odavamad asjad mundrinööpide järel! Ammu oli vaja tõsta ja kas-või 5%, et lõpuks kaasaegne õhutõrje muretseda ja rannakaitse! Siiani võib veeall hapnikuballoonidega allveelaevadelt saata öö või pimedas õhtul sadu kuni tuhandeid eriväelasi ja hommikuks on oblast valmis ja pooled väeosad meil nagu Kuperjanovlased saavad lõunaks vastuhakkamise kellele? Neile, kes nüüd ,,künkal'' valitsevad, seega sellele alluvad ja kuni Kuperjanovlsed appi ruttavad, tulevad Pihkva tankid paraadrivistuses kagueestist peale. See minu, isegi mitte aega nõukade armees teeninu mõtteavaldus. Mitut moodi saab meid ,,omastada'' ilma märkimisväärsete kaotusteta. Isegi relvastamatas inimmasside naiste ja laste varjus ka relvis siseneda. Kes avab tule sellele massile? Kes avas tule miljonilisele ,,põgenejate armaadale'' kes veel täna siia valgub? Nii mannetu relvastusega ja kümmekonna NATO hävitajaga ei kaitse ühtegi linna, riigist rääkimata! Padrunid on kerjustele kallid Küsi Laa"l"i käest , jui kalliks need omal ajal rahvale läksid ! arvuti taga tööpäeval istud. Vot too oli päeva nali , mis reede õkta kell 19.44 kõlas ! nojahh, anname andeks , eks too Scotch exi järgi igatsedes aja hulluks nii mõnegi . Isamaal ei ole raha...enne, kui ei ole tehtud kaitseministeeriumi revisjoni ei tohi midagi suurendada. mitte keegi ei tea, kuidas neid tohutuid summasid kasutatakse/on kasutatud... Isegi, kui tõsta kaitsekulutused 200%-ni SKP-st siis meie vaesuse juures erilist kaitsevõimekuse kasvu ma selles ka ei näe. On mille üle mõelda ja seda hoolega! Miks te siis ei tõsta? Valitsusparteidel võiks olla KEELATUD anda valimislubadusi, mis nende hetke tegevusega kuidagi ei haaku. Üldiselt: 2,5% oleks mõttekas küll. Kui selle valitsuse algatatud Läti osturalli oleks olemata, siis oleks see +0,5% mitmekordselt olemas. "Isamaa" on ju valitsuspartei. Miks ei ole tõstetud? ei väsi need ullikesed jaburdusi pritsimast. Kuniks ei ole vene mõjuagendid (vaata KAPO aastaraamatut) ja nende juhitav okupatsioonijäänukitest koosnev V kolonn neutraliseeritud, absurdselt suur kolmanda riigi kodanikest, eriti kurjategijategijatest koosnev mass kodumaale saadetud ja gei- ning multikulti promo lõpetatud, võib tõsta kaitsekulutused 2,5, 25 või 50% le, pole sellest niikuinii mingit kasu. Protsentidest tähtsam on kaitsetahe, mida eestlust hävitades hävitatakse, mitte paar Javelini, Abramsit või mõnisada NATO sõdurit. Huvitav kuidas sa selle omasooiharluse ja multikulti kavatsed lõpetada kui see surutakse praeguse peremehe poolt peale? Sellele vastuhakk tähendab automaatselt värvilisi üritusi ja muid toredaid ettevõtmisi. Käsk tuleb tõsta kaitsekulusid ja ka vähemuste teemat ja seda tehakse naeratus näol ja miski suus, sh suurim naeratus täissuuga on sul enesel. Just selleks ongi vaja tõsta, et viinaralli avanud ministrid mägedel põranda alt võetud tääkide ja täristajatega künkale kõrgemat tooli võtma ei saaks tulla. Ülejäänud punt kerjuserakonnadi murendavad valijaid laiali ja kindlad künkalased saavad valimistel oma tahtmise, nad ei jaga oma hääli igale uuele tuututajale mis ei sisalda ühtegi ,,mägede'' esindajat! mine Lätti ja osa jälle oma Scotch jälkust ! vaata kiilakas , sinna "mäe " otsa on saadud ainult populismiga .PUNKT ! Ausad "mägede " mehed , naised teevad tööd riigi arendamisel ja ei tahagi ennast lolliks sinna "mäe " ots tegema minna ! Meil pole sellist sõjavägegi et peaksime seda tõstma :D Aga NATO lennukid. Kas sa arvad, et nad käivad siin äitähh eest siin lendamas. Kõik see kütus tuleb eesti maksumaksjatel kinnimaksta ja ka see rakett mis kaduma läks. Isamaa on koguaeg majandust lihtsalt eitanud. Muide sõda juba algas, majanduslik, sest tuumatuhaks keegi muutuda ei soovi. Huvitav kuidas see kõik Eestil läheb ilma majanduseta? Õige. Eesti vajab keskmaa õhutõrjet. Isamaa kaitsekulud: Aaviksoo klaaspeenis 100+ milli krooni... (selle eest saanuks 5 tanki)


Vahva mõte: kooruvad tibud! 01.04.2018 | Martiina Anni 10 0 kommentaari Täidetud munad on teada-tuntud pidulauaroog, mille retsept igal perenaisel veidi omasugune on, just nii, nagu perekonnale maitseb. Nami-Namis on mitmeid täidetud mune retsepte, näiteks klassikalised täidetud munad, krevetitäidisega munad, juustukreemiga täidetud munad jne. Täidise maitset muutes muutub roog oluliselt. Tänane postitus ei räägi aga muna erinevatest täidistest, vaid sellest, et ka muna välimust saab muuta ;) Veidikese noatöö abil saab tavaliselt täidetud munast lustakas tibu, mis just koorumas on. Vahva idee näiteks nii kevadpühade lauale kui ka laste sünnipäevadele. Proovige järgi! Kooruvaid tibusid võib valmistada nii tavalistest munadest kui ka vutimunadest (pildil) - viimasel juhul peab olema ettevaatlik munakollaste väljatõstmisel, et munavalge katki ei läheks! Tibude puhul soovitan kasutada klassikaliste täidetud munade munakreemi, mis on just parajalt tahke. Jänku käpajäljed kevadpühadelauale Munateadus - kuidas mune mitte üle keeta! Kuidas sibulakoortega mune keeta Kõik kevadpühade-teemalised artiklid täidetud munad munadepühad lihavõtted vutimunad postitatud 01.04.2018 14:30 LISA KOMMENTAAR


film, täis, teenie, tool, super


" Tänu " lubadustele ja muidugi priskele rahakotile, et propagandat teha , on võimule taaskord saanud Kallase usinad õpilased, kes loovad riiki, mis pole rahva jaoks, vaid vastupidi. Ikka järjepidevuse alusel . Jumal hurjutab. Referendum iga maksu kohta? Aktsiis ja käibemaks on mõlemad tarbimismaksud. Ressursi kasutamise maksud. Maksavad tarbijad. Riik tarbimismaksuga piirab ülemäärast tarbimist. Või ebaotstarbekohast tarbimist. Kuidas Ratas arvab referendumiga, mis ongi rahva mandaadi näittaja, sekkuda valitsuse tegevusse? Valitsus viib ellu riigi majandamist tema igapäeva kitsaskohad üles leides ja sealkohast tarbimist piirates. Toasooja saab kätte kasutades päikeseenergiat, kuhu tuleb suunata investeeringud. lisaks siinjuures teavet tarbimismaksude üldmaksuudest arusaamu. Aktiis ja käibemaks on mõlemad sama mõistega maksud, mis vajavad kasutamise piiritlemist valdkonniti või ressursi määratlemisega. Praegune käibemaksu lisamine aktsiisile, mis toimub elektrienergia tarbimise juures, on absurd! Jääb mulje, et aktsiis on tarbijale teenus, mis koormatakse omakorda käibemaksuga. Maksude definitsioonid tuleb selgelt piiritleda.


source: CulturaX

text: Kollapalavik - Keemia - 2021 A kollapalavik on nakkushaigus, mida põhjustab a flavivirus (viirus) kollapalavik), mille jaoks on saadaval ülitõhus vaktsiin. Haigust levivad sääsed ja see toimub eranditult Kesk-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas ja Aafrikas. Brasiilias kollapalavik omandatakse tavaliselt siis, kui vaktsineerimata inimene siseneb levimispiirkonda metsik (cerrado piirkonnad, metsad). Inimene ei edasta kollapalavik otse teisele. Selle tekkimiseks peab sääsk hammustama nakatunud inimest ja pärast viiruse paljunemist hammustama isikut, kellel seda haigust veel pole olnud ja keda pole vaktsineeritud. Seda tuntakse ka kui "musta oksendamist", kuna nakatunud inimese oksendamine on sisemise verejooksu (verekaotuse) tõttu tume. Nakkuse edastamine kollapalavik sisse kõrbeala on tehtud perekonna sääskede kaudu (peamiselt) Haemagogus. Viiruse tsükkel looduslikud alad neid hoitakse ahvide nakatumise ja transovariaalse leviku (sääskede kaudu nende järglastele, lastele) kaudu sääskes endas. Inimese nakatumine toimub siis, kui inimene immuniseerimata siseneb cerrado või metsaga kaetud aladele. Pärast nakatumist võib inimene naastes olla selle nakkuse allikaks Aëdes aegypti, mis võib seejärel edastust alustada kollapalavik sisse linnapiirkond. Isik võib olla sääsenakkuse allikas vahetult enne sümptomite ilmnemist kuni viienda nakkuspäevani. Aëdes aegypti saab edasi kanduda viirusesse kollapalavik 9-12 päeva pärast nakatunud inimese hammustamist. Brasiilias: kollapalavik sisse linnapiirkonnad Seda pole toimunud alates 1942. aastast. Põllumajanduse arendamise piirialadel võib metsloomade saatja kohaneda uuega elupaik ja sellest tulenev edastamise võimalus kollapalavik sisse maapiirkonnad ("vahepealne").


Bergmann võib riigilt saada valuraha(60) Euroopa inimõiguste kohus (EIK) on teinud Eesti riigile ettepaneku teha ERA panga eksjuhiga, pettuse ja riisumise eest vanglas istunud Andres Bergmanniga kompromisslepingu, mille sisuks on rahaline kompensatsioon Bergmannile, kuna riik on rikkunud tema õigusi.Otsuse lepingu kohta peab langetama valitsus ja vastava ettepaneku teeb selleks välisministeerium. Summat ja täpset lahenduse sisu pooled ei avalikusta enne selle sõlmimist ja valitsuse otsust, kirjutab Eesti Päevaleht. “Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 38 lõike 2 kohaselt on sõbraliku lahenduse menetlus rangelt konfidentsiaalne. Seega ei ole pooltel õigust ega võimalust sõbraliku kokkuleppe menetluse kohta käivat informatsiooni edastada kolmandatele isikutele,” selgitas välisministeeriumi pressiesindaja Mariann Sudakov. 2004. aastal vahetult pärast kohtuotsuse väljakuulutamist ütles Bergmann, et sõlmis lihtmenetluse lepingu ainult seetõttu, et on kinnipeetav. “Üks asi on kriminaalprotsessis osaleda, olles vanglas, hoopis teine asi oleks olnud selles osaleda vabaduses olles,” ütles Bergmann ning teatas, et on vaidlustanud enda vahistamise otsuse EIK-s. Bergmann võeti vahi alla, kui ta ei osalenud ühel istungil ning vaatamata sellele, et tema advokaat esitas oma kliendi kohta haiguslehe. Nimelt sai mõni päev enne istungit Saksamaal viibinud Bergmann vigastada. EIK menetleb välisministeeriumi teatel kolme küsimust: kas Bergmann toimetati pärast kinnipidamist viivitamatult kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette, kas kinnipidamise vaidlustamise menetlus toimus kiires korras ning kas pooltel olid menetluses võrdsed võimalused. Sierra Leones töötava Bergmanniga ei õnnestunud Eesti Päevalehel kontakti saada. Riisumise eest vangi •• ERA panga eksjuhti Andres Bergmanni karistati 2004. aastal lihtmenetluse korras kolme ja poole aasta pikkuse vanglakaristusega. •• Bergmann tunnistas end süüdi riisumises ametiseisundi kuritarvitamise teel, ametialases võltsimises, ametiseisundi kuritarvitamises, dokumentide võltsimises ja pettuse teel varalise kahju põhjustamise katses. •• Lisaks tunnustas Bergmann enda vastu esitatud tsiviil-nõudeid kokku 15,7 miljoni krooni eest, millest osa tuli tasuda solidaarselt ERA panga endise finantsjuhi Peep Akkeliga. •• Kuna kohtuotsuse väljakuulutamise ajaks oli Bergmann vahi all viibinud juba kümme ja pool kuud, jäi reaalseks karistuseks kaks aastat ning seitse kuud. 2005. aasta detsembris vabastati Bergmann ennetähtaegselt. •• Mammutprotsess ERA panga üheksa töötaja üle algas 2002. aasta septembris ning ühe osalise — Jaak Kiikeri puhul — kestab see tänaseni. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17162841


source: fineweb

text: Reisijatele, kes soovivad koguda linna Surabaya vaatamisväärsusi ja helisid, on Sahid Surabaya ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Monumen Kapal Selam, Delta Teater, Saksamaa Liitvabariigi saatkond, läheduses. Sahid Surabaya's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Külalised võivad valida 195 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Sahid Surabaya'st perfektse baasi Sinu Surabaya's viibimise nautimiseks.


Elkor.ee | Privacy Policy | Elkor.ee Elkor Kaubamaja-internetipood ETTEVÕTTE ELKOR PRIVAATSUSPOLIITIKA Põhineb isikuandmete kaitset käsitleval määrusel nr 2016/679 Isikuandmete töötlemise kategooriad Isikuandmete töötlemise põhjused Isikuandmete hankimine Isikuandmete ühine kasutamine Isikuandmed tähendavad mis tahes teavet, mis puudutab tuvastatud või tuvastatavat isikut (andmesubjekt); Isikuandmete töötlemine tähendab mis tahes tegevust või tegevusi, mis on seotud isikuandmete või isikuandmete kogumiga ja mis viiakse läbi automatiseeritud ressurssidega või ilma nendeta; see tähendab selliseid tegevusi nagu andmete kogumine, registreerimine, organiseerimine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine või muutmine, taastamine, läbivaatamine, kasutamine, avaldamine, saatmine, levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine, ühtlustamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine; Klient on üksikisik (andmesubjekt), keda saab identifikaatorit kasutades otseselt või kaudselt identifitseerida, kasutades seega tema kohta andmetöötlussüsteemis sisalduvaid isikuandmeid; Kliendi nõusolek tähendab mis tahes vabalt antud konkreetset, teadlikku ja üheselt mõistetavat avaldust andmesubjekti soovidest, kusjuures andmesubjekt kinnitab selgelt oma nõusolekut asjaomaste isikuandmete töötlemiseks; Inspektor on isik või juriidiline isik, agentuur või muu struktuur, mis, üksi või koos teistega, määrab isikuandmete töötlemise eesmärgid ja ressursid ning tagab juurdepääsu isikuandmetele; Volitatud isik on füüsiline või juriidiline isik, avalik asutus, agentuur või muu struktuur, mille nimel isikuandmeid töödeldakse; Mikroandmed (küpsised) on väikesed tekstiandmed (seotud veebisaitide külastamisega), mis luuakse ja salvestatakse kliendi seadmesse (arvuti, tahvelarvuti, mobiiltelefon jne) ettevõtte ELKOR veebisaitide külastamisel. Rohkem informatsiooni; Õigustatud huvid tähendavad ettevõtte ELKOR huvisid kvaliteetsete teenuste pakkumise vastu ning õiguslikku alust reegli suhtes, mille kohaselt ei ole andmesubjekti huvid, põhiõigused ja põhivabadused olulisemad kui ettevõtte omad. Ettevõte ELKOR jätab endale õiguse töödelda isikuandmeid ulatuses, mis on objektiivselt vajalik ja piisav, et tagada õigeaegsed, kvaliteetsed ja mugavad teenused ning luua ja toetada ettevõtte siseprotsesse, mis aitavad vältida pettusi seoses nendega; Profileerimine tähendab mis tahes automatiseeritud isikuandmete töötlemist, mis avaldub andmete kasutamisel, et hinnata isiku konkreetseid isiklikke aspekte, eriti nende aspektide analüüsimist ja prognoosimist, mis on seotud isiku isiklike soovidega: huvid, usaldusväärsus, käitumine, asukoht või liikumine. Profileerimist kasutatakse, et pakkuda boonuseid ning kehtestada ja levitada üksikpakkumisi, samuti nende sõnumite edastamiseks, mida pakutakse ainult otseturunduse eesmärgil (ärilised eesmärgid) ning mis ei too kliendi jaoks kaasa õiguslikke tagajärgi. Ettevõte ELKOR kogub, töötleb, salvestab, kopeerib, kustutab ja kaitseb klientide isikuandmeid isikuandmete kaitset käsitleva määruse nr 2016/679 ja muude Läti Vabariigis kehtivate normatiivaktide alusel. Vastavalt olemasolevatele üksikisikute andmetöötlussüsteemidega seotud seadustele järgib ettevõte ELKOR järgmisi põhimõtteid: Isikuandmete töötlemine on seaduslik ja aus; Saadud isikuandmeid töödeldakse konkreetsel eesmärgil; Saadud isikuandmed on piisavad ja asjakohased; Saadud isikuandmed on täpsed; Andmeid ei salvestata kauem kui vaja ja need kustutatakse, kui eesmärk on saavutatud; Isikuandmete töötlemisel tagatakse üksikisikute õigused; Isikuandmete säilitamine on turvaline; Isikuandmeid ei jagata teiste ettevõtetega ega väljaspool Euroopa Liitu, kindlustades alati turvalist ja piisavat kaitset, lähtudes Läti kehtivatest õigusaktidest ja määrusest nr 2016/679 isikuandmete kaitse kohta. Privaatsuspoliitikat kohaldatakse iga kliendi isikuandmete töötlemise suhtes, samuti kliendile pakutavatele teenustele. Poliitika annab teavet selle kohta, kuidas ELKOR kogub, töötleb, salvestab, kopeerib, kustutab ja kaitseb kliendi isikuandmeid. ELKOR tagab alati isikuandmete seadusliku ja ausa töötlemise. Isikuandmete kategooriad sõltuvad kliendi poolt kasutatavatest teenustest ja toodetest; ELKORil on õigus töödelda järgmisi isikuandmete kategooriaid: Andmed, mida klient esitab ettevõttele ELKOR; Eesnimi, perekonnanimi, isikukood või sünnikuupäev; Aadress, telefoninumber ja e-posti aadress; Pangaandmed; Videoseire salvestused ja pildid; Sidekanalite andmed, sealhulgas teave e-kirjadest või kirjadest, mis on seotud kliendi kommunikatsiooniga ettevõttega; Mikroandmed ettevõtte ELKOR veebisaitide külastuste kohta; Klient saab soovi korral keelata mikroandmete kasutamise enda veebibrauseri seadetes, kuid sel juhul võib juurdepääs saidile olla piiratud; Kuupäevad ja kellaajad, mil klient oli Internetis ning seal veedetud aeg. Kliendilt saadud nõusolek või temaga sõlmitud leping – isikuandmete subjekt nõustub (andmesubjekti nõusolek) isikuandmete kogumise ja töötlemisega kindlate eesmärkide jaoks, kusjuures nimetatud leping põhineb vabal tahtel ja isiklikul otsusel, mida saab sõlmida või tühistada igal ajal, võimaldades seega ettevõttel ELKOR töödelda isikuandmeid. Kui leping tühistatakse, ei mõjuta see mingil moel töötlemise õiguspärasust või pakutud teenuste kvaliteeti, mis põhinevad lepingul enne selle tagasivõtmist. Ettevõtte ELKOR õigustatud huvid, mis tagavad kvaliteetsete teenuste pakkumise, kusjuures ettevõte jätab endale õiguse töödelda isikuandmeid ulatuses, mis on objektiivselt vajalik ja piisav, et tagada õigeaegsed, kvaliteetsed ja mugavad teenused ning luua ja toetada ettevõtte siseprotsesse. Ettevõtte juriidiilised kohustused, mis tähendavad, et ELKORil on õigus töödelda klientide isikuandmeid, et täita seaduslikke nõudeid ja vastata seaduslikele teabenõuetele riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt. Lepingu sõlmimine ja rakendamine tähendab, et ettevõte ELKOR korreleerib ja töötleb teatud andmeid, mis on kogutud enne lepingu sõlmimist või lepingu kehtivusaja jooksul, et pakkuda klientidele kvaliteetset teenust. Avalike huvide rahuldamine või avaliku võimu teostamine tähendab, et ettevõttel ELKOR on õigus töödelda isikuandmeid ja sellistel juhtidel on isikuandmete töötlemise alused toodud ja kirjeldatud normatiivaktides. Kliendi isikuandmete töötlemisel võib ettevõte läbi viia profileerimist, et pakkuda boonuseid ja saata automaatseid üksikpakkumisi, mida pakutakse ainult ärilistel eesmärkidel ja mis ei too kliendi jaoks kaasa õiguslikke tagajärgi. Et sõlmida kliendiga leping ja see rakendada; Et hinnata kliendi suutlikkust täita lepingulisi kohustusi; Et tagada efektiivne rahavoogude juhtimine, sh klientide maksed ja võlgade haldamine; Et pakkuda tehnilist tuge seoses pakutavate teenustega; Et teostada videovalvet ja kaitsta ettevõtte ELKOR õigustatud huvisid (vara turvalisuse tagamine); Et aidata kaasa sektori arengule ja teha uusi teenuspakkumisi; Et töödelda statistilisi andmeid ja analüüsida turgu. Ettevõte ELKOR hangib isikuandmeid, kui klient: Liitub listiga, kellele ettevõte saadab uudiseid; Ostab ja kasutab ettevõtte tooteid ja teenuseid; Osaleb võistlustes, loteriides või uuringutes; Külastab ettevõtte veebisaite; Teda filmitakse videovalve varustusega. Ettevõttel ELKOR ja selle volitatud esindajatel on õigus töödelda klientide isikuandmeid, mis on saadud kolmandatelt isikutelt (nt liisingufirma), kui klient on sellega nõustunud ja seda tehakse isikuandmete kaitset käsitleva määruse nr 2016/679 alusel. Ettevõttel ELKOR ja selle volitatud esindajatel on õigus töödelda klientidelt saadud klientide isikuandmeid, tehes seda isikuandmete kaitset käsitleva määruse nr 2016/679 alusel. Ettevõttel ELKOR on õigus töödelda ja säilitada isikuandmeid kuni: Klient on tühistanud õiguse töödelda oma andmeid; Kätte on jõudnud ettevõtte õigustatud huvide rakendamiseks ja kaitsmiseks määratud tähtaeg; Kätte on jõudnud isikuandmete säilitamise tähtaeg, mis on määratud normatiivaktides; Kliendi ja ELKORi lepingulised kohustused aegusid; Isikuandmete kasutamise eesmärgid on saavutatud – see on määratletud eesmärkide määramise ajal. Ettevõte ELKOR edastab kliendi isikuandmeid ainult vajalikul ja piisaval määral vastavalt seaduse nõuetele ja võttes arvesse konkreetse olukorra objektiivseid asjaolusid; Vajadusel edastab ELKOR isikuandmeid ettevõtte volitatud esindajatele, tehes seda määruse nr 2016/679 alusel, ja/või partneritele, agentidele või teenuseosutajatele, kes on kaasatud kliendi tellitud või kasutatud kaupade või teenuste kvaliteeti tagamisse või parandamisesse; Ettevõtel on õigus edastada kliendiandmeid õiguskaitseasutustele ja teistele teistele riigi- või kohaliku omavalitsuse asutustele, kui see on nõutud seadusega või pärast asjaomaselt institutsioonilt teabenõue saamist. Ettevõte ELKOR kasutab kaasaegseid tehnoloogiaid ning võtab arvesse tehnilisi ja organisatsioonilisi nõudeid, et kaitsta klientide isikuandmeid volitamata juurdepääsu, andmete juhusliku kadumise, hävitamise või avalikustamise eest; Ettevõte kontrollib hoolikalt kõiki volitatud isikuid, partnereid, agente, teenusepakkujaid ja ettevõtte töötajaid, kes töötlevad klientide isikuandmeid ning hindab asjakohaste turbemeetemete kasutamist ja isikuandmete säilitamist kooskõlas seaduslike nõuetega; Ettevõte ei vastuta mis tahes loata juurdepääsu eest isikuandmetele ja/või isikuandmete kadumise eest, kui see ei sõltu ettevõttest (nt on olukord põhjustatud kliendi süül ja/või hooletusest). Kliendil on õigus igal ajal taganeda õigusest saada kommertsteadaandeid ja esitada vastuväiteid oma andmete profileerimisele; Selline taganemine ei mõjuta isikuandmete töötlemise õiguspärasust ja/või pakutud teenuste kvaliteeti, mis põhinevad lepingul enne selle tagasivõtmist; Kliendil on õigus muuta ettevõtte käsutuses olevaid isikuandmeid tema kohta; Kliendil on õigus nõuda isikuandmete kustutamist või nende töötlemise piiramist, kui need ei ole enam vajalikud põhjuste alusel, miks need koguti ja töödeldi pärast taotluse esitamist („õigus olla unustatud“); Kliendil on õigus saada teavet füüsiliste või juriidiliste isikute kohta, kes on saanud teavet kliendi kohta; Kliendil on õigus saada oma isikuandmed või edastada need teisele andmeinspektorile („andmete edastatavus“). See õigus hõlmab ainult neid andmeid, mida klient on ettevõttele andnud tema nõusoleku või lepingu alusel ning kui töötlemine on automatiseeritud; eespool nimetatud õiguste saamiseks tuleb esitada kirjalikud taotlused.


JUHTKIRI: Sotsiaalministeerium, digiprojektide haud(23) Taas kord on ravimiostjad seisnud silmitsi olukorraga, kus neil on tulnud apteegis kümneid minuteid oma retseptiravimit oodata. Mitte sellepärast, et järjekord nii pikk on olnud. Pika ootuse põhjuseks on olnud järjekordsed tõrked tasahilju kurikuulsaks moodustuva digiretsepti süsteemis. Digiretsept võeti kasutusele selle aasta alguses. Sotsiaalminister Hanno Pevkur oli nädal pärast uuendust digiretsepti süsteemiga rahul ning leidis, et “üksikud tõrked esialgu on normaalsed.” Ministri entusiasmi ei jaganud sugugi retseptide reaalsed kasutajad ehk arstid ja patsiendid. Jättes kõrvale pikantsed episoodid imikule digitaalselt määratud narkootikumidega, tekkis digiretsepti süsteemis esimene laiaulatuslik tõrge jaanuari teisel nädalal. Selle järel on süsteemi perutamine osutunud pidevaks probleemiks, mis jõuab kulminatsioonini peamiselt kuu algul. Siis ostetakse ravimeid tänu palga- ja pensionipäevadele eriti ohtralt. Alanud märts ei ole erandiks. Hea seegi, et paberretsepti kasutamist digiretsepti alternatiivina otsustati veebruaris 1. maini pikendada. Vastasel juhul oleks mõlemat varianti lubav üleminekuperiood lõppenud juba märtsi alguses ning segadus apteekides olnud sel nädalal palju suurem. Me ei tea, kas probleem on lihtsalt halvasti ehitatud digisüsteemis või koormuse tipphetki mitte arvestavas taluvuspiiris. Nii ehk naa märgib Delfi hämmeldunult, et “kinni jooksevad” just nimelt sotsiaalministeeriumi haldusalas toimuvad infotehnoloogiaga seotud uuendused. Puuetega inimeste toetused, tööturuameti it-võimetus, digiretsept... Kui asi nii edasi läheb, saab sotsiaalministeeriumist ebaõnnestunud it-projektide sünonüüm. Kuid palju rohkem kui ühe ministeeriumi mainekujundus teeb meile muret lugematute arstide-patsientide, töötute ja puuetega inimeste ning pensionäride käekäik. Masu-Eestis on igasuguste avalike teenuste toimivus eriti olulise tähtsusega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29652069


27) teenustasu on jäätmete valdaja poolt jäätmevedajale makstav tasu osutatud teenuste eest;


text: Venemaa pimeduses, Herbert George Wells, Kultuurileht 2017 | vanaraamat.ee Venemaa pimeduses, Herbert George Klõpsa siia , et näha täielikku loendit! Venemaa pimeduses, Herbert George Wells, Kultuurileht 2017 | vanaraamat. ee Venemaa pimeduses Pealkiri: Venemaa pimeduses ISBN: 9789949563685 2016. aastal tähistati kogu maailmas paljude uustrükkidega suure inglise kirjaniku 150. sünniaastapäeva ja 70. surma-aastapäeva. Eesti keeles on võimalik lugeda hulka H. G. Wellsi fantastilisi romaane, kuid tema visiitidest Venemaale oleme siiani lugenud ainult ümberjutustusi ja kommentaare. 1920. aasta sügise vaatlused noorest nõukogude võimust Petrogradis ja Moskvas ning kohtumine «Kremli unistajaga» aga pakuvad kahtlemata huvi ka sada aastat hiljem.


Aasia Tüdruk Squirting Kõik Üle Pärit Tema Ti...


Juba aastas, kuidas koik liigesed on haiged. Märgiks immuunvastuse häirest on reumatoidartriidihaigete veres sageli reumatoidfaktor, vahel ka teised autoantikehad, eriti anti-CCP. Artroskoopilised lõikused olid populaarsed Kui last ravitakse baas- ehk põhiravimitega, tuleks kaitsepookimine elavaid mikroorganisme sisaldavate vaktsiinidega edasi lükata, et vältida nõrgenenud vastupanuvõime tõttu infektsiooniriski. Tihti tuntakse jäikust, kuidas koik liigesed on haiged kestab tavaliselt alla poole tunni ja mille korral on liikumise alustamine raske. Haiguse arenedes valu tugevneb ja kestab kauem. Luumurdumine olalihises ravis


kliitori, kahmama, clit, tuss söömine, tupp, magamistuba, sõrmestus, kobras, tool, pussylick, avatud tuss, suur türa


text: - Hualurooni liigeste raviks Hualurooni liigeste raviks, Hüalurooni biorevitaliseerumine Keemilise struktuuri kohaselt on hüaluroonhape: väikese molekulmassiga, mis on "Kogutud" lühikese ahelaga molekulide ja põletikuvastast toimet, mis võimaldab kasutada sellise happe akne, psoriaas, herpes, pindmised erosioonid ja haavandid; keskmiselt molekulaarne, millel on toime, mis inhibeerib rakkude jagunemist ja paljunemist. Toime tugevneb koos B-vitamiinidega. Need on jagatud sõltuvalt aine keemilisest struktuurist ja valmistise päritolust. Lisage ka retinool, mida leidub paljudes nahahooldustoodetes. Hingede sissepritse võib olla veidi valus, kuid paljud väidavad, et sellest tulenev mõju jätab välja kõik ebameeldivad aistingud: huuled muutuvad oluliselt nooremaks, paksemaks ja värskemaks. Sinu naha parim sõber - hüaluroon | koleri2.ee - apteek Sinu taskus! Omega-3 aminohapetel, mida see sisaldab, on kompleksne toime kogu kehale, sealhulgas nahale ja juustele. IHerbi hind on umbes rubla. Toime tugevneb koos B-vitamiinidega. Natrol, biotiin, maksimaalne tugevus, 10 mcg, tabletti. Vandenou valus spin on viis, elus! Hind - umbes rubla iHerbil. Mirtesen Kuidas suurendada kollageeni tootmist nahas? Kollageen ja elastiin on kaks valku, mis annavad nahale tugevuse ja muudavad teid nooremaks. Alates Kuidas seda protsessi peatada ja kollageeni tootmist nahas suurendada? Selleks soovitavad paljud eksperdid kasutada looduslikke aineid, mis stimuleerivad kollageeni looduslikku tootmist. Stimuleerib looduslikult Hualurooni liigeste raviks ja elastiini tootmist Kollageen ja elastiin on meie naha ehitusplokid. Suurendage aminohapete tarbimist. Proliini aminohapet leidub munavalgetes ja nisuidudes. Paljud dermatoloogid soovitavad tarbida toitu, mis on rikas C-vitamiini sisaldusega, et suurendada kollageeni tootmist. Teine populaarne meetod on mesoteraapia, mis stimuleerib uute kollageenikiudude regenereerimist, uuendamist ja loomist. Lisaks on saadaval kollageeni ja elastiini tootmise stimuleerimiseks mitmesuguseid tablette, mis tavaliselt ei toimi. Seega pole toidulisandid ja kreemid valik. Kollageen ja hüaluroon - koleri2.ee Lisage ka retinool, mida leidub paljudes nahahooldustoodetes. Retinool on A-vitamiini aktiivne derivaat.


EASi vastulause loomakaitsjate kriitikale Meritähe ookeanikalade akvaariumi pihta: rahastusotsust pole langetatud, suhtleme loomakaitsjatega aktiivselt - ärileht.ee EASi vastulause loomakaitsjate kriitikale Meritähe ookeanikalade akvaariumi pihta: rahastusotsust pole langetatud, suhtleme loomakaitsjatega aktiivselt EAS teatab, et loomakaitsjate kriitikarahe alla langenud Dirhami Meritähe ookeanikalade akvaariumi projekti hindamiseks on kaasatud Eesti ja rahvusvahelised eksperdid, samuti suheldakse pidevalt ka loomakaitsjatega. EAS ei ole rahastamise kohta veel lõplikku otsust langetanud, see juhtub lähikuudel sõltuvalt menetluse käigust. Täna toimub ka loomakaitsjate meeleavaldus. „Kui ettevõte on meile taotluse esitanud, siis on meil kohustus seda menetleda teistega võrdsetel alustel. Praegu käib põhitaotluste menetlemine ja EAS on sellesse protsessi kaasanud nii Eesti kui ka rahvusvahelised eksperdid, samuti oleme pidevas suhtluses Eesti loomakaitsjatega ning jaganud nii palju informatsiooni, kui see on võimalik,“ ütles EASi turismiarenduskeskuse direktori kohusetäitja Annely Vürmer seoses tänase loomakaitsjate meeleavaldusega. „Loomade ja kalade heaolu on väga oluline ning nende igasugusel avalikul näitamisel peab see olema tagatud esimeses järjekorras,“ lausus Vürmer. „Ka antud juhul peab Mellson Grupp igati jälgima nõudeid ning kindlasti jälgib ka EAS seda põhitaotluse menetlemisel, et oleks järgitud tavasid ja reegleid kõiges, mis on seotud loomadega,“ rõhutas Vürmer. EAS on kaasanud nii Eesti kui ka rahvusvahelised eksperdid, et analüüsida projekti elluviimisega seotud erinevaid asjaolusid, sealhulgas keskusesse kavandatud akvaariumi vastavust rahvusvahelistele nõuetele, taoliste atraktsioonide globaalset praktikat ning projekti elluviimisega seotud kulusid. Aktivistid seljatasid ettevõtja. Dirhami veekeskus Meritäht tuleb merilõvideta (25) 17.03.2018 Dirhami Meritähe külastuskeskus sai vallalt ehitusloa (11) 26.07.2017 Eestis reguleerib valdkonda loomakaitseseadus ning selle alusel on loomade avaliku näitamiseks seitsme või enama päeva puhul aastas vajalik taotleda loomaaialuba. Eestis väljastab sellise loa Keskkonnaamet. EAS: suhtleme loomakaitsjatega Vürmer kinnitab, et EAS on vastanud kõikidele MTÜ Loomus saadetud infopäringutele ning suhelnud loomakaitsjatega ka enda algatusel. Samuti edastas EAS möödunud aastal MTÜ Loomuse poolt rajatava akvaariumi vastu esitatud pöördumise koos kogutud allkirjadega Mellson Grupile, et taotlejal oleks võimalik seda arvestada. Läänemaale Dirhamisse plaanitava külastuskeskuse Meritäht arendaja on juba ajakirjanduse vahendusel teatanud plaanist loobuda mereimetajate eksponeerimisest. „Mis puudutab kokkuleppeid huvigruppidega, sealhulgas piirkonna kohalike elanikega, siis see on ja jääb taotleja kohustuseks. EAS ei ole projekti elluviija ning ei sõlmi kokkuleppeid kolmandate osapooltega,“ lisas Vürmer. „EAS on olnud erinevate osalistega suhtlemises võimalikult avatud, aga tuleb mõista, et vastavalt seadusele ei saa me enne rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse jõustumist avaldada taotluse ja menetlusprotsessi kohta detailsemat infot,“ nentis Vürmer. ÜRITUS | Tallinnas toimub meeleavaldus haide kaitseks Eestisse planeeritud haide akvaarium "Meritäht" tekitab pahameeletormi Meritähe külastuskeskuse rahastamisotsus venib Kas 2,3 miljonist toetuseurost ilma jäänud Dirhami merekeskus kerkib siiski? Arendaja:...


olemasolevate monopolide lõhkumine ning uute monopolide tekke vältimine Euroopa lepingu § 65 ja 6. Ühisdeklaratsiooni tähtaegse rakendamise teel


3. Riikliku infopoliitika põhialused on dokument, mis kirjeldab ühiskonnas jagatud väärtusi ja mille põhjal on võimalik teha halduspoliitilisi otsuseid, aitamaks kaasa infoühiskonna kujunemisele. Saanud heakskiidu erinevatelt poliitilistelt jõududelt, tagab see riigi ja ühiskonna stabiilse liikumise infoühiskonna poole.


Politsei korraldab kolmapäeva varahommikul Tallinnas õppuse (2016-08-15 15:45:30) Kolmapäeva, 17. augusti varahommikul toimub Põhja-Tallinnas ja Harku alevikus õppus, kus politsei harjutab relvastatud kurjategijate kinnipidamist. Õppusega kaasneb liikluspiiranguid ja müra. Kolmapäeva hommikul kell 4-10 toimuval õppusel harjutab politsei kurjategijate kinnipidamist Tallinnas Kalaranna tänava ja mere vahelisel alal ning Linnahalli ümbruses, Tallinna kordoni territooriumil Süsta tänaval ning Harku ja Murru vanglas Harku alevikus. Politsei kasutab õppusel pürotehnikat ja imitatsioonivahendeid. Ohutuse tagamiseks piirab politsei õppuse ajal nii sõidukite kui ka jalakäijate ligipääsu Kalaranna tänava ja mere vahelisele alale ning Kalaranna tänav on ajutiselt liiklusele suletud. Süsta tänaval ja Harku alevikus õppusega seoses liikluspiiranguid ei ole. "Palume vabandust ebamugavuste ja müra pärast, mis õppusega kaasnevad," ütles PPA valmisoleku ja reageerimise büroo juht Marti Magnus. "Tähistame õppuse ala politseilindi ja ajutiste liiklusmärkidega ning ristmikel töötavad õppuse ajal politseinikud, kes liiklust suunavad ning inimesi abistavad. Ohutuse huvides palume inimestel mitte tulla õppust politseilindi äärde uudistama, sest õppusel kasutatakse pürotehnikat." Marti Magnuse sõnul on õppuse eesmärk harjutada relvastatud kurjategijate kinnipidamist linnatingimustes. "Harjutame õppusel üksuste koostööd ja juhtimist olukorras, kus politseil tuleb samaaegselt lahendada kriisiolukordi kolmes eri asukohas. Õppuse stsenaariumi järgi on tegemist ohtlike kurjategijate grupiga, kes on relvastatud ning kinnipidamisel ründavad politseinikke." "Kolmapäevasel õppusel harjutame esmakordselt reaalses linnakeskkonnas nii mahuka ja keerulise politseioperatsiooni korraldamist ning õppus on seotud ettevalmistustega Euroopa Liidu eesistumisperioodiks järgmisel aastal," lisas Magnus. Õppusega seoses on alates keskööst kuni kolmapäeva hommikul kella 10ni liiklusele suletud Kalaranna tänav ning piiratud on jalakäijate ligipääs Kalaranna tänava ja mere vahelisele alale. Suur-Patarei ja Tööstuse tänav jäävad liiklusele avatuks ning Odra tänavale pääseb Küti tänava kaudu. Õppuse ajal on ajutisi liikluspiiranguid ka Linnahalli vahetus ümbruses ning sadamasse ja Linda Line`i laevade randumiskohta saab läbi Rumbi tänava taguse parkla. Ajutised liiklusmärgid paigaldatakse 16. augusti õhtul. Süsta tänaval ning Harku vallas õppusega seotud liikluspiiranguid ei ole, kuna seal toimub õppus Tallinna kordoni ning Harku ja Murru vangla kinnisel territooriumil. Õppusel kasutatakse politsei helikopterit. Seetõttu on ohutuse huvides keelatud õppuse alal droonide lennutamine. Lisaks politseiüksustele osalevad õppusel Päästeameti Demineerimiskeskus, Tallinna Kiirabi, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ning Ida-Tallinna Keskhaigla. Allikas: Politsei- ja Piirivalveameti 15.08.2016 pressiteade


1. Käesolevas protokollis määratletakse puhta arengu mehhanism.


source: wikipedia

text: Peet Vallak (kodanikunimega Peeter Pedajas; 23. juuni 1893 Männiku talu, Suitsuküla (tänapäevane Väljaküla), Voltveti vald (hilisem Tihemetsa), Saarde kihelkond, Pärnumaa – 17. märts 1959 Tartu) oli eesti prosaist ja tõlkija. Elulugu Peet Vallak sündis talumehe pojana. Tema isa Jaan Pedajast (1861–1926) iseloomustati kui vaikse iseloomu ja hea huumorimeelega töökat talupoega. Ema Miina Pedajas (1863–1944, neiupõlvenimega Siitan) oli heasüdamlik ja jutukas inimene, kes armastas väga seltskonda. Oma kirjanikuande päris Peet oma vanematelt. Jaanil ja Miinal oli neli last: poeg Hans (sündinud 1886), tütar Leena (1887), tütar Juula (1890) ja poeg Peeter (1893). Peedu lapsepõlveaastad olid hõlpsad ja mõnusad. Tal oli harmooniline ning töökas kodu, talle jätkus nii ema armastust kui isa tarkust. Tema noorusaastate aeg oli harmooniline, ilma eriliste raskuste ja viperusteta. Peeter oli tagasihoidlik, vaikne poiss, kes õppis hästi ning torkas koolis silma oma joonistusoskuse ja karikatuuridega. Ilukirjanduse ja kunsti kõrval tundis Peeter huvi muusika vastu. Kooliõpilasena harrastas ta viiulimängu. Peeter õppis Voltveti ministeeriumikoolis 1903–1906 ja Pärnu progümnaasiumis 1906–1911. Pärast progümnaasiumi läks Peeter lühikeseks ajaks Pärnu kunstniku Rudolf Lepiku juurde. 1913. kevadpoolaastal pühendus kunstiõpingutele Tartus Kristjan Raua õppestuudios ja sama aasta sügisel astus Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli (õppis vahemikus 1913–1916). Esimese maailmasõja ajal tegutses ajakirjanikuna Tartus ja Tallinnas, tegi Päevalehe kirjasaatjana reisi Siberisse. 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast, õppis 1920–1922 Tartus Kunstiühingu Pallas kunstikoolis. Pärast seda töötas kirjanikuna Tartus. 1929. aastal liitus orbiitlaste kirjanikerühmitusega, kuid jäi selle üritustes passiivseks. 1927. aasta 2. aprillist Eesti Kirjanike Liidu liige ja 1930. aastail juhatuse sekretär. 1940–1941 Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu orgbüroo asjaaja. 1937. aastal reisis Poolas ja 1938. aastal Soomes. Esialgu töötas Vallak ajakirjanikuna ja joonistajana. 1938–1940 aastatel töötas Vanemuise teatri dramaturgina. Pärast sõda tegeles Vallak peamiselt tõlketööga. 1953. aastal haigestus raskelt, millest tekkis osaline mälukaotus. 1959. aastal suri Tartus ja ta on maetud Raadi-Maarja kalmistule. Pärnumaal Väljaküla (Voltveti) koolis oli Vallaku memoriaaltuba, mis likvideeriti koos kooliga. Looming Peet Vallaku esimesed karikatuurid, illustratsioonid ja vinjetid ilmusid juba tema kooli ajal käsitsikirjutatud ajakirjas Laine, mida toimetas tema sõber Daniel Palgi. Õige pea hakkas Peeter Pedajas kirjutama õpilasalbumile humoorikaid, sageli terava irooniaga pipardatud pisipalasid tolleaegsete noorte elust ja püüdlustest ning selles esilekerkivatest raskustest. Albumis ilmusid ka tema esimesed luuletused, aforismid ning följetonid. 1920. aastate alguses avaldati rohkelt tema jutte ajakirjanduses (Postimees, Päevaleht, Vaba Maa, Agu jne). 1918. aastal süngevõitu meeleoludes kirjutas novelli "Tühjas löövis", mis püsib kindlalt tema loomingu varasalves. 1920. aastate alguses valis ta oma peamiseks tegevusalaks kirjanduse. 1. detsembril 1920 ilmus Postimehes tema novellett "Nälg ja surm", allkirjaks Peet Vallak, mida ta hakkas sellest ajast alates pidevalt kasutama. Peet Vallaku varjunime all ilmusid: "Tühjas löövis", "Maanaine", "Matuse päeval", "Laip metsas", "Pettumus", "Kolmas" ja "Põgenemine öösel". 1922. aastast algas Peet Vallakul elukutselise kirjaniku põlv, mis kestis 1938. aastani. 1922. aasta lõpp ning 1923. aasta olid tal väga viljakad. Sel ajavahemikul kirjutas ta järgmised novellid: "Vasikatapja", "Puusepp Reos", "Korvitegija Siimu õnn", "Must rist" ning "Parukas". Tema esikraamat "Luupainajad" ilmus 1924. aastal Tallinnas Egon Närepi pseudonüümi all. 1925. aasta oli Peet Vallakule tähtis: siis ilmusid esikkogu "Must rist", teisena kogu "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas". 1926. aastal andis kirjastusühisus Loodus välja tema kogu "Ajude mäss", kuhu on koondatud Vallaku varasemad tööd. 1927. aastal ilmus Vallaku romaan "Hulgus". Pärast seda, kui Noor-Eesti Kirjastus avaldas Peet Vallaku esikteose "Must rist", tõusis Vallak äkki kirjandustaevas üsna kõrgele. Temast sai silmapaistev novellikirjanik, kelle teostes valitseb üldiselt realistlik käsitluslaad. Mõjukust suurendavad huumor ja isikupärane stiil. Ta asetas tähelepanu keskmesse tavalised inimesed ja maalis värvikalt nende pingelistes olukordades avalduvaid karaktereid. Vallakul on oluline inimene ja tema hingeelu. Peamiselt kujutab ta mehi, eriti ätte, naisi esineb aktiivsemas osas umbes paarikümnes teoses. Naised on peategelasteks novellettides "Maanaine", "Ema", "Oma leib" ja "Lodjavahi surm". Tema loomingus on tähtsal kohal hulgus, vanapoiss ja ätt. Vallaku teostes kirjeldatakse väga vähe armastust mehe ja naise vahel. Tema teostes esineb armastuskolmnurka ja selles kombinatsioonis on juhtiv tähtsus armukadedusel. Peet Vallak ei kasuta oma teostes kuigi palju haruldast ainet, suuri sündmusi, erakordseid karaktereid, dramaatilisi tundeid ning kokkupõrkeid. Tema teoste ainestiku kõige tähtsam komponent on karakter. Vallak pole sündmustiku arendaja, seikluste sepitseja, intriigide jälgija, konfliktide meisterdaja. Temale on tähtis inimene oma iseloomuga ja oma hingeeluliste sõlmedega. Peet Vallak oli tähelepanelik eluvaatleja, veendunud realist. Tema tegelaste puhul võib väga sügava veendumusega ütelda: nad on elulised. Nad pole kopeeritud, kuid nad on niivõrd täis tõelist elu, et nende kirjanduslikkude kujude järgi võiks luua elavaid inimesi ja nad ei tunneks endas midagi kunstlikku ja väljemõeldut. Autor käsitleb seejuures oma tegelasi elulises situatsioonis, harva arengus. Noore Vallaku loomingus domineeris hulguse tüüp. See oli sõjatapmised läbinud mees – egoistlik, hoolimatu, toores, kinnine, asotsiaalne (Mattias Viilart romaanist "Hulgus", Mathias Urbel "Mustast ristist"). Tal oli veel teinegi hulgus, kes kuskilt ilmus, pidi elust otsekui nõelasilmast läbi minema ja kadus siis komeedina kuhugi ("Laip metsas", "Nälg ja surm", "Raudne sõber", "Parukas"). Hilisemas loomingus tüüpide kujundamine järjest tugevneb. Seal on näiteks endamisi, kitsa, passiivse elusfääriga inimene, kes tahab elada oma koopas, elu on tema vastu vaenulik. Vallaku tegelased on enamasti kuidagi hädas, kas neil ei ole raha, või on nad lihtsalt vanunud ja kulunud, veidrate kinnisideedega. Vallaku novelle ("Lodjavahi surm", "Relvad vastamisi", "Laip metsas", "Omakohus", "Saladus") on lavastatud teatrites. "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas" (Endla 1991) sai tunnustuse osaliseks rahvusvahelistel teatrifestivalidel. Tema novelli "Teise eest" järgi on tehtud telefilm "Viimne võitlus" (1999, režissöör M. Kalmet). Vallaku üksikuid novelle on tõlgitud prantsuse, kreeka, läti, ukraina, tšuvaši, saksa, bulgaaria, soome ja rootsi keelde . Teosed Raamatud 1924 "Luupainajad" (varjunimega Egon Närep; komöödia) 1927 "Hulgus" (romaan); 2. trükk 2005 Lühiproosa Kogumikud "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas" (1925; samanimeline komöödia 1937) "Must rist" (1925) "Ajude mäss" (1926) "Relvad vastamisi" (1929) "Omakohus" (1932) "Neli tuult jalge all" (1934) "Teod pahurpidi" (1935) "Armuleib" (1936) "Lambavarga Näpsi lorijutte" (1938) "Vilja mitmest salvest" I (1945) "Vilja mitmest salvest" II (1946) "Vilja mitmest salvest" III (1948) "Valitud novelle" (1955) "Valitud novellid" (Stockholm 1959) "Tuuled ümber maja" (1968) "Hinge taud" (1983) "Elu nullpunkt" (1985) Reisikiri "Ostjakkide ja samojeedlaste maale" (1916) Isiklikku Tema abikaasa oli 1927. aastast tõlkija ja ajakirjanik (Marie Vasar) Marje Pedajas (1895–1992). Viited Kirjandus Daniel Palgi. "Peet Vallak. Elu ja looming" (aastal 1965 lõpetatud monograafia). Saateks: Hando Runnel. Sari Eesti kirjanikke. Ilmamaa. Tartu 2011, 640 lk; ISBN 9789985773994 Artikleid Daniel Palgi, "Peet Vallaku noorpõlvetööd (1908–1918)" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 2, lk 72–80 Daniel Palgi, "Peet Vallaku loomingulisest protsessist" – Keel ja Kirjandus 1967, nr 5, lk 257–268 August Pill, "Mälestusi Peet Vallakust" – Keel ja Kirjandus 1967, nr 10, lk 624–630 Enn Lillemets, "Daniel Palgi ja Peet Vallak" – Looming 1987, nr 10, lk 1404–14 Jaan Kruusvall, "Ristialune elu" (Peet Vallaku novellidest) – Looming 1993, nr 6, lk 828–834 Daniel Palgi, "Sissejuhatus Peet Vallakusse" – Akadeemia 1999, nr 3-4 Mehis Heinsaar, "Sünge naeru raamat" (romaani "Hulgus" kordustrüki arvustus) – Vikerkaar 2006, nr 9, lk 121–124 Maarja Vaino, "Visa hing ja ajude mäss" (Daniel Palgi monograafiast "Peet Vallak. Elu ja looming") – Keel ja Kirjandus 2012, nr 6, lk 457–459 Välislingid Priit Pedajas, "Punjaba teekond – rahuliku traaviga kesk kappavat aega" Eesti kirjanikud Eesti karikaturistid Vabadussõja veteranid Maarja kalmistule maetud Sündinud 1893 Surnud 1959


„Ükskord fikseerisid meie eriteenistused otsekontaktid Põhja-Kaukaasia mässuliste ja USA eriteenistuste esindajate vahel Aserbaidžaanis. Seal reaalselt isegi aidati transpordiga,“ ütles Putin filmis „President“, mida näidati telekanalis Rossija 1, vahendab Interfax. Putin rääkis, et teavitas sellest USA presidenti, kes olevat vastanud: „No ma teen neil tagumikud tuliseks.“ „Kümne päeva pärast said minu alluvad – FSB juhid – oma kolleegidelt Washingtonist kirja: „Me oleme toetanud ja toetame tulevikus suhteid kõigi Vene opositsioonijõududega. Me leiame, et meil on õigus seda teha ja teeme seda ka edaspidi,““ ütles Putin. Putin pakkus, et läänes arvati, et kui keegi tegutseb nende peamise geopoliitilise vastase vastu, milleks Venemaa on nende teadvuses alati jäänud, tuleb see üldiselt neile kasuks. „Selgus, et see ei ole nii,“ ütles Putin. Putini hinnangul ei olnud mõtet arvestada lääne Venemaasse suhtumise kardinaalse muutumisega, kuigi alguses kõik seda ei mõistnud. „Meil olid kõigil illusioonid: meile tundus siis, et pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja pärast seda, kui Venemaa läks vabatahtlikult ja teadlikult välja absoluutselt ajaloolistele piirangutele, mis olid seotud oma territooriumist, tootmisvõimsustest jne loobumisega, tundus meile, et ideoloogilise sisu kadumisega, mis eraldas Nõukogude Liitu ja ülejäänud tsiviliseeritud maailma, et nüüd on köidikud langenud ning vabadus tervitab meid rõõmsalt sissepääsu juures ja vennad annavad meile mõõga,“ rääkis Putin. „Isegi mulle tundus, et koos selle ideoloogilise tõkke langemisega kommunistliku partei võimumonopoli näol muutub kõik kardinaalselt. Ei. Ei muutunud kardinaalselt, sest selgub, et on veel geopoliitilised huvid, mis pole üldse seotud mingi ideoloogiaga.“ Putin rõhutas, et lääne partneritel tuleb aru saada, et sellisel riigil nagu Venemaa on ja ei saa kuidagi mitte olla oma geopoliitilised huvid ning teineteisesse tuleb suhtuda austusega ja otsida vastastikku vastuvõetavaid lahendusi.


Kodu: Veisekari, Mis Koosneb Kariloomade Paneelidest - 2019 | Et.Interior-Designy.com Põhiline > Kodu > Veisekari, Mis Koosneb Kariloomade Paneelidest Kas olete haige ja väsinud nendest spindlitest väikestest tomati puuridest, mis langevad peaaegu ajaks, kui puu on valmis koristama? Kasutad bambusekarpe, mis löövad midseasoni? Võibolla on aeg mõned rasked seadmed. Kariloomade paneelid keelduvad vallutama isegi kõige jõulisema veisepiima. Veisepaneelid võimaldavad teil luua tomatite seina. Kariloomade paneelid on üks liikuvatest piirded, mida kasutatakse kariloomade korrastamiseks. Need on tavaliselt 4 jalga kõrgused ja 16 meetri pikkused ja on valmistatud raskesti mõõdetud traadist. Juhtmed pole kootud, vaid pigem keevitatakse, kui nad puutuvad, et luua 6 -6-tollised ruudud. Väiksemate avadega paneelid on saadaval ka teiste kariloomade jaoks, näiteks lambad, kitsed ja hagid. Kuna need on mõeldud loomade pidamiseks kinni, on kariloomade paneelid väga tugevad, mis muudab need tomatite toetamiseks väga kasulikuks. Kui teil on ainult mõned tomatitaimed, võivad kariloomade paneelid teie aia jaoks olla ülekoormatud, kuid kui te lähete suurtes konserveerimisrežiimis, võivad need olla tõeliseks abiks. Loomade paneeli saab kasutada nii nagu on, painutatud või lõigatud eri kuju. Kui pikendate oma tomati pikkade ridadega, lihtsalt koo kolm või neli T-postitust maa alla rea keskele. Kinnitage kariloomade paneel T-postide jaoks, kasutades kaabliteid või juhtmeid. Paigaldage tomatid jalale üksteisest paneeli mõlemal küljel. Lohista istutamine nii, et ükski teine taim pole otse üksteise vastas. Kui tomatid kasvavad, ühendage need varrastega traatidele. Selleks ajaks, kui tomatid on valmis valima, on teil tomatite sein. Kui olete tõstnud voodid või väiksemad ruumid, lõigake kariloomade paneelid oma aia sisse. Veisekasvatuspaneelid võib moodustada ka ringi, kusjuures tomatipinnad on istutatud ja toetatud väljapoole. Kuna traadid moodustavad 6-tollise ruudu, on sellel piisavalt ruumi, et jõuda ja valada vilja, kui see valmib. Kariloomade paneelid võimaldavad teil tomatid tihedamalt kokku hoida, mis aitab umbrohu välja tõrjuda. Veisepaneelid on suured, nii et nende transportimiseks on vaja veoautot. Need ei ole tavaliselt aianduskeskustes saadaval, kuid need peaksid olema varud põllumajandusettevõtete varustuse ja sööda kauplustes. Paneelid on kallimad kui väiksemad tomati puurid, kuid need on väga vastupidavad, seega peate neid ostma ainult üks kord. Paneelid on natuke koormavad, nii et nende liigutamisel on abi. Kui otsustate neid lõigata, töötab metall-lõiketera lõikur hästi.


Kas on olemas tõestatud viis luua e-kaubanduse jaoks kõrge PR-asutuse lingid? Olgem sellega silmitsi - kõrgete PR-asutuste tagasilinkide loomine ei ole kunagi olnud lihtne ülesanne, eriti e-kaubanduse veebipoest. Asi on selles, et nüüd enamus vana stiili tehnikat ei suuda nii hästi teha. Veelgi enam - see võib teie e-kaubanduse projekti jaoks isegi kahjulik olla. Nii et allpool ma kavatsen loetleda mitu tõestatud raamistikku koos sisu ja põhilised vahendid edukat tegevust, et lõpuks saada kõrge PR volikogu tagasilinkide oma veebisaiti. Siin on nad - lõplikud juhendid, ekspertide ülevaated ja külalistega seotud blogid. Aga enne midagi muud, vaadake seda veel kord - mis e-kaubanduse sisuturg tähistab. Pea meeles, et SEO ütleb meile sageli, et kvaliteetne sisu on kuningas, eks? Nii et ka link hoone! Ma mõtlen, et see pole ainult heli sisu loomine. Selleks, et teenida kõrge sissetulekuga PR-asutuste lingid oma sisuga, on teil vaja sellist plaani: teie sisuvõrgu eesmärgid - liikluse ja konversiooni valimine; mõelda oma "ideaalse kliendi", tema vajaduste, tunde ja kavatsuste kohta; otsima tööstusharu mõjutegureid ja tutvustada neid; kujutab kõige asjakohasemat sisu ja muudab selle visuaalselt atraktiivseks; ärge unustage töötada sisu optimeerimisega enne, kui see jõuab otse; reklaamivad ja rekonstrueerivad teie sisu peamisi võlke; teha korduvate postituste ajakava tulevaste väljaannete jaoks. Miski pole kasulik kõrgete PR-asutuste tagasilinkide loomiseks kui hästi tehtud ja korralikult uuritud lõplik lõplik juhend. Ma pean silmas, et kui keegi peab kuulda tööstuse tegelikku häält - miks see ei peaks lõppude lõpuks olema? Siin on vaid investeerida mõnda aega ja jõupingutusi selle loomiseks. Ärge aga pettunute pärast, sest te ei pea tegelikult ainulaadset häält muutma. Mõelge endale kui juhendajale või kuraatorile - tõmmake kõike kokku ja anna inimestele ainult parimat parimat. Kui te arvate jätkuvalt seda oma aja suhteliselt tõsist investeeringut, kinnitan teile, et pikema aja jooksul annab kindel juhend teile looduslike kõrge PR-asutuste tagasilinkide. Ekspertöörühmad ei ole mitte ainult tõestatud viis, kuidas kõrgete PR-asutuste tagasilinkide saamiseks, vaid edukaks teavitamiseks ja suhete loomiseks teie sihtrühmaga. Ja kõik on palju lihtsam kui võite arvata, sest trikk on valida õige ja kitsas küsimus või probleem. Seejärel valige oma ekspertide jaoks paar küsimust vastamiseks. Nii pidage meeles, et teie eesmärk on anda konkreetsele küsimusele üksikasjalik vastus või sammhaaval lahendus. Kui see on tehtud, paluge lihtsalt tööstusharuga seotud ekspertidelt teavet ja olete valmis. Online-väljaannete jaoks spetsiaalselt kohandatud kõrgekvaliteedilise sisu loomine on alati olnud kindel viis saada mõnda kõrge PR-asutuse lingid. Nii nagu vana kooliartikliturundusega, on külalispostamine vastastikku kasulik suhe, mis pakub alati mõlemale poolele palju võimalusi. Seal on teie peamised sisu raamistikud. Ja kõik, mida siin on vaja, on luua positiivsed suhted oma sihtivate tööstusharude mõjukate inimestega, muuta nad oma sisu armastaksid, postitada ja loomulikult saada mõne väärtusliku kõrge PR-asutuse lingid teie veebisaidile Source .


text: Opel Astra "Sinust ongi see laul" plaadi koostöö 8. mai oli kõigil kalendrites kenasti punaseks märgitud. Just sellel erilisel päeval olid kõik lapsed, emad, vanaemad kutsutud Telia emadepäeva kontserdile tuliuue lastelaulude plaadi "Sinust ongi mu laul" esmaesitlusele. Iga plaadiostja toetab Eesti Lasterikaste Perede Liitu ning Viking Motors koostöös Opeliga andis oma panusena täiesti uhiuue Opel Astra plaadil üles astunud Eesti artistide sõidutamiseks.


võiks mingi pilt olla kus on see pimedas toas.


text: Aegukga (애국가, 愛國歌) on Lõuna-Korea (Korea Vabariigi) riigihümn. Pealkiri tähendab 'Laul armastusest [kodu]maa vastu'. Võeti kasutusele riigihümnina 1948. Sõnade autorid on Yun Ch'I-Ho (윤치호, 尹致昊) (1865–1946) ja An Ch'Ang-Ho (안창호, 安昌浩) (1878–1938), muusika kirjutas An Ik Tae (안익태, 安益泰) (5. detsember 1906 – 16. september 1965). Sõnad 동해 물과 백두산이 마르고 닳도록 하느님이 보우하사 우리나라 만세 Refrään: 무궁화 삼천리 화려강산 대한사람 대한으로 길이 보전하세 남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯 바람서리 불변함은 우리 기상일세 Refrään. 가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이 밝은 달은 우리 가슴 일편단심일세 Refrään. 이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여 괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세 Refrään. Ladina transkriptsioon 1. Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok Haneunimi bouhasa urinara manse< Refrään: Mugunghwa samcheonli hwaryeogangsan Daehansaram daehaneuro giri bojeonhase 2. Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut Baram seori bulbyeonhameun uri gisangilse Refrään. 3. Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi Balgeun dareun uri gaseum ilpyeondansimilse Refrään. 4. I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo Goerouna jeulgeouna nara saranghase Refrään. Riigihümnid Lõuna-Korea sümboolika Lõuna-Korea muusika


Välisministeerium: meile on hetkel teada vaid Kohveri advokaadi edastatud info, konsul plaanib eestlasega kohtuda mais(7) Välisministeeriumi teatel on neil hetkel vaid Eston Kohveri advokaadi edastatud info ja ametkond ootab sellele ametlikku kinnitust. Eesti konsul plaanib aga taotleda vangistuses viibiva kaitsepolitseinikuga kohtumist mai alguses. Välisministeerium sai samuti Kohveri advokaadilt Jevgeni Aksjonovilt info, et Kohver on lisaks spionaažisüüdistusele saanud ka uued süüdistused relva salakaubaveos ja Venemaa riigipiiri ebaseaduslikus ületamises, ütles välisministeeriumi pressiesindaja Delfile. Ministeeriumi andmetel jätkub Kohveri ülekuulamine kolmapäeval. Peale seda ilmselt esitatakse Kohverile lõpuks ka süüdistus ning ministeeriumi esindaja sõnutsi üritatakse sellele siis ametlikku kinnitust saada. Samuti plaanib Eesti konsul Moskvas Kohverit hiljemalt mai alguses ka külastada. Eesti-Vene piirilt röövitud kaitsepolitseinik Eston Kohveri advokaat Jevgeni Aksjonov ütles eile Delfile, et FSB uurijad süüdistavad Kohverit relvade salakaubaveos, sest väidetavalt ületas ta Eesti-Vene piiri koos relvaga. Lisasüüdistused, mis Kohverile reedel esitati, seisnevad ebaseaduslikus piiriületuses ja relvade salakaubaveos. "Kinni pidamise ajal oli Kohveril kaasas püstol koos laskemoonaga, uurijad süüdistavad teda selles, et ta ületas riigipiiri koos relvaga vastava loata," täpsustas Aksjonov. Reedesel ülekuulamisel näidati Kohveri väidetavast piiririkkumisest tehtud videosalvestisi, Aksjonov ei täpsustanud, kus ja kelle poolt videod salvestatud olid. Rohkemat ülekuulamise käigust ta samuti ei avalikustanud. Kaitsepolitsei pressiesindaja ütles Kohveri uusi süüdistusi kommenteerides Delfile, et ametkond jääb varem avalikult öeldu juurde ja neil ei ole midagi uut lisada. Järgmine ülekuulamine toimub eeldatavasti kolmapäeval. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71293045


text: Lennunduse juhtimine, Ülenurme, Eesti 2020 Spetsialist Aviation Management kannab vastutust juhtimise ja arendamise ettevõte või selle allüksuste. Eesmärk on nende töö, et tagada koordineeritud ja tõrgeteta toimimine kogu oma allüksuste seega hõlbustada nende toimimist kogu ettevõtte tervikuna. Õpingute ajal õpilaste eriala Aviation Management õppida töökorralduse erinevate lennufirmadega. Teoreetilises ainekursuste õpilastele antakse vajalikku teoreetilist tausta: - üldained lennunduses: Basics Lennuohutuse Lennundusmeteoroloogia, aerodünaamika, õhusõidukite tarindite, käitamisprotseduuridest ja lennu planeerimine, jne Üldine ettevõtlusega seotud kursused, mille käigus õppijad keskenduvad lennutegevuse korraldamine: Basics of Aviation Company klienditeeninduse, turunduse, põhitõed Majandus Raamatupidamine - Lennundus ja keskkonnakaitse logistika alused jne Eriala-ained: Broneerimine Systems Management, Airport tehnoloogia ja seadmete Aviation Company Management, jne On äärmiselt oluline, et tsiviillennunduses juhtivtöötajad on hea inglise keele oskus ja äri etikett.


text: Juurdepääsuvahendid Saidi tööriistad Keelevalik Navigatsioonitee Teave ei ole valitud keeles kättesaadav. Palun valige mõni muu keel. Veebisaidil järgitakse portaali EUROPA üldist keelepoliitikat. Püüame avaldada nii palju teavet kui võimalik ELi 24 keeles. Tulenevalt piiratud tõlkevõimalustest ja asjaolust, et teatud tekstid (näiteks uudised) tuleb kiiresti avaldada, on mõnikord teave kättesaadav ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles. Õigusaktid ja ametlikud dokumendid on kättesaadavad kõigis ELi ametlikes keeltes Euroopa Komisjoni veebisaidil EUR-Lex.


text: Pealtnägija 26.10.2011 lugu lingibörsi abil SEO-teenust pakkuvast firmast Optim Technology väärib veidi pikemat taustaselgitust – nii sisulises kui tehnilises mõttes (mh sai tutvutud saates mainitud vallaveebi häkiga seestpoolt ja aidatud neil pättvara veebist eemaldada). Lühike sisuline sünops on järgnev: Optim Technology nimeline seltskond pakub väidetavalt oma SEO-laboris väljatöötatud lahendust aitamaks saitidel skoorida Google’is jt otsimootorites [...] Viimane veergMina olen Peeter Marvet (email@example.com). Ei saa täielikult välistada, et see siin oli kunagi minu ajaveeb. Kirjapandu ei pruugi väljendada seisu- ega istmekohti. Seoses surutisega esilehe mahtu vähendatud 8%. Lisandub käibemaks, Tallinna elanikel ka müügi- ja paadimaks. Pakendatud gaasikeskkonda. Valmistatud arvutis milles võib leiduda väheses koguses piima- ja pähklitükke. Ei sisalda hüdrogeenitud (transarasvavabasid) taimseid rasvhappeid, sisaldab vahustatud lämmastikku.


21. november / Laupäeval, 24. novembril toimub Tartus juba 18. korda rahvusvaheline breigi- ja tänavatantsude võistlus Battle of EST 2018 (BOE18). Maailma breiktantsu paremik koguneb laupäeval Tartusse 7. detsember


text: Ehitusuudised • 31 jaanuar 2019 Moodulamaja tehas Kumna külas. Foto: Andras Kralla Äripäev uuris, kuidas leppeta Brexiti järellaine jõuab ka Eesti majandusse ja kas see mõjutaks muu hulgas ka puitmajade eksportijaid. EB majandusanalüütik Mihkel Nestor tõdes, et Brexiti majanduslikest mõjudest rääkides ei saa kuidagi mööda vaadata asjaolust, et isegi Briti peaminister Theresa May ei tea, kas, kuidas ja millal Suurbritannia Euroopa Liidust tegelikult lahkub. "Seetõttu on kõiksuguste numbrite omistamine Brexiti majanduslikule mõjule parimal juhul matemaatiline mõtteharjutus, millele päriselus just liialt panustada ei maksa," rõhutas Nestor. Eestile avaldaks leppeta Brexit üksjagu suurt mõju Rootsi kaudu, sest Eesti ekspordist läheb Suurbritanniasse otse vaid 3%. Samas läheb Eesti ekspordist Rootsi veidi enam kui kümnendik. Rootsile omakorda on Suurbritannia väga oluline sihtriik: eelmisel aastal läks Suurbritanniasse 6% Rootsi ekspordist. Rootsile on Suurbritannia suuruselt seitsmes kaubanduspartner. LHV majandusanalüütik Kristo Aab selgitas, et Rootsi majandusele tuleks karmi Brexiti korral kõige tugevamad tagasilöögid tõenäoliselt masinatööstusest, paberi- ja puidutööstusest ning autotööstusest, mille toodang moodustab kokku ligikaudu poole Suurbritannia ekspordist. SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor märkis, et ekspordinäitajatest ainult ei piisa ning majanduspilt on hoopis keerulisem, sest Suurbritannia on tähtis kaubanduspartner ka paljudele teistele riikidele, kuhu Rootsi ekspordib. "Otse on Rootsi ettevõtted Suurbritanniasse viinud valdavalt kütust, puittooteid ning masinaid ja seadmeid. Osaliselt on need kaubavood võimalik kindlasti ümber suunata," hindas Nestor. Puitmajaliidu tegevjuht Lauri Kivil ütles, et ilmselt saab karmi Brexiti mõju Eesti puitmajatootjatele Rootsi kaudu olema tagasihoidlik. Kivil selgitas, et Eesti puitmajasektori toodang on üldjuhul lõpptoode, mitte poolprodukt ning hooned tarnitakse otse lõppkliendile – praegusel juhul otse Rootsi. Seetõttu avaldaks Brexit Eesti puitmajatootjatele mõju Rootsi kaudu ainult siis, kui Rootsi enda puitmajatootjad jätaksid tollide tõttu oma kauba Suurbritanniasse tarnimata. See tähendaks omakorda, et need Rootsi puitmajatootjad keskenduksid potentsiaalselt rohkem oma koduturule ehk Rootsile ning konkurents seal tiheneks. Samas nentis Kivil, et kuigi Rootsi on Eesti puitmajatootjate üks peamistest sihtturgudest, mõjutaks niisugune stsenaarium meie firmasid marginaalselt, sest Rootsi puitmajatootjad ei tarni praegu Suurbritanniasse suures mahus puitmaju.


Finnairi lennuk pidi Eesti kohalt tagasi pöörduma(14) Taisse teel olnud Finnairi reisilennuk pöördus öösel Eesti kohalt tagasi ja naasis Helsingi-Vantaa lennuväljale. Lennuki juhtimissüsteemis avastati viga, mis siiski ei mõjutanud juhitavust. Finnairi teatel reisijad ohus ei olnud. Lennuki juhtimissüsteemis avastati viga, kuid mõlemad varusüsteemid töötasid laitmatult. Finnairi teatel oleks leinud võinud ilma reisijaid ohtu seadmata ka sihtpunkti lennata, kuid kommunikatsioonijuht Maria Mroue sõnul pöörduti tagasi, sest vea parandamine on Soomes märgatavalt kergem ja kiirem, teatab YLE Uutiset. Lennuk tegi enne maandumist Porvoo kohal ringe. Probleem oli lennujuhtimises. Reisijad paigutati hotelli ja nad saavad uuesti lendu alustada teisipäeva hommikul.


text: Lucius Aelius (Imperator Caesar Divi Lucius Aelius Augustus; sünninimi Lucius Ceionius Commodus; 13. jaanuar 101 – 1. jaanuar 138) oli rooma poliitik. Ta oleks pidanud pärast Hadrianuse surma saama Vana-Rooma keisriks, kuid ta jõudis enne seda surra loomulikku surma. Vana-Rooma konsulid Sündinud 101 Surnud 138


VIDEO: Austraalias Sydneys möllab orkaanEestlane Austraalias, jaga pilte ja muljeid!(25) Austraalia ilmateate andmetel on Sydneysse murdmas laastavad tuuleiilid ja lained, samuti on tugev vihmasadu. Delfi lugeja sõnul, kes parasjagu kohapeal viibib, on Austraalias Sydneys möllamas viimaste aastate suurim orkaan ning hetkel on ookeanil lained 8 kuni 10 meetri kõrgused ning ähvardavad madalamad linnaosad üle ujutada. Tormi haripunkt pidi Sydneysse saabuma keskööl. Kohalikud on valmis võimalikuks evakuatsiooniks. Austraalias viibiva, kuid praeguseks hetkeks Sydneyst lahkunud Martini sõnul sadas hommikul Sydneys kõvasti vihma ja oli väga tuuline, samuti olid osad puud murdunud. "Sydneys oli juba paar päeva vihmane ja tuuline, aga poleks arvanud, et nii hulluks asi läheb," ütles ta. Veel üks Delfile muljeid jaganud lugeja Sydney lähedalt ütles, et tänavatel oli palju katkiseid vihmavarjusid ja suuri murdunud puuoksi. "Inimesi evakueeritakse ja Sydney kõrvallinnas Dungogis on kolm inimest üleujutuse tõttu hukkunud." Hea lugeja! Kui sina või mõni su tuttav viibib Sydneys, jaga pilte ja kirjeldusi aadressil rahvahaal@delfi.ee See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71294561


text: Opole vojevoodkond on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Haldusjaotus Vojevoodkond jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks: Opole ja 11 maakonnaks: Brzegi maakond Głubczyce maakond Kędzierzyn-Koźle maakond Kluczborki maakond Krapkowice maakond Namysłówi maakond Nysa maakond Olesno maakond Opole maakond Prudniki maakond Strzelce Opolskie maakond Vaata ka Sileesia Välislingid Koduleht Poola vojevoodkonnad


Must-toonekure pesas käib kevadine armuelu — Eestimaa Looduse Fond Must-toonekure pesas käib kevadine armuelu 10.04.2016 Eestimaa Looduse Fond on tänavu võtnud oma talguhooaja fookusesse must-toonekure, et juhtida tähelepanu selle linnuliigi elupaikade, seal hulgas toitumisalade seisundile ning suurendada teadlikkust looduskaitsest. Talguhooaja raames saavad haruldase linnu pesitsemist nüüd jälgida kõik huvilised läbi äsja ühte must-toonekure pessa paigaldatud looduskaamera. Must-toonekure pesakaamera pildi nägemiseks klõpsa pildil ELFi talgukorraldaja Jaanus Libeki sõnul on kurepaar praeguseks kohale jõudnud ja toimetab oma pesas agaralt. „Isakurg jõudis mõned päevad varem kohale ja sättis pesa kenasti valmis. Paar päeva tagasi saabus ka kureemand ja nüüd käib pesas aktiivne armuelu," kirjeldas Libek. Pesas toimuvat on võimalik jälgida veebilehelt http://www.talgud.ee/must-toonekure-aasta/pesakaamera Must-toonekure talguaasta jätkub aprillis ja mais retkedega must-toonekure elupaikadesse, et tutvuda linnule sobilike pesitsus- ja toitumisaladega. Suve keskpaigas on tulemas ka pikem rattaretk, mille käigus saab põhjalikumalt ühe toonela linnu elupaigaga tutvuda. „Päris must-toonekure pesa alla me nende retkede käigus kindlasti ei lähe. Tegemist on väga ohustatud ja ühtlasi ka inimpelgliku linnuga ning me ei taha teda kuidagimoodi oma tegevusega häirida. Pigem on retkede eesmärgiks tutvustada inimestele loodust ja selgitada, millised tegurid on kurele olulised, et ta just teatud kohtades meile pesitsema on jäänud," selgitas talgukorraldaja. Täpsem info must-toonekure talguhooajast: http://www.talgud.ee/must-toonekure-aasta


Rakenduse värskendus võimaldab teil luua Prisma uue videofunktsiooniga liikuvaid esemeid - Mobiilne - 2019 Kunstifototööriist Prisma saab nüüd luua liikuvaid kunstiteoseid - avaldatud rakenduse värskendus neljapäeval võimaldab iOS-i kasutajatel lisada videole efekte. Reede Android-uuendus ei sisalda veel videot, kuid nüüd saavad kasutajad juurdepääsu välitingimustele juurde pääseda. Erinevate kunstistiilide poolt inspireeritud Prisma filtrid on andnud rakendusele suure kasutajabaasi, kasutades kunstintelligentsi, et fotod maalidele kiiresti ja lihtsalt sisse lülitada. Nüüd on nendest filtritest videosõbralik. Prisma Video tutvustamine! Nüüd saadaval iOS-i jaoks ja 100% töötab võrguühenduseta! Android on varsti saadaval. (@ohwondermusic @ tuckerdossi algne video), mida töödeldi Tokyo. #prisma #prismavideo #nature #waterfall #girl #music #travel #adventure #oregon #usa Prisma (@prisma) postitatud video 7. oktoobril 2016 kell 01:07 PDT IOS-i värskendus võimaldab kasutajatel kuni 15 sekundit videot redigeerida. Kuna tarkvara on sisemiselt salvestatud, saavad kasutajad oma videosid ilma internetiühenduseta redigeerida - ilma suure koguse andmeteta. Rakenduse abil saab videot redigeerides kasutajatel videot ilma rakendusest lahkuda. Filtrite rakendamine videotele võtab natuke kauem kui ühe piltidega töötamine - iPhone 7 saab seda teha umbes 30 sekundit, 6 sekundit minutis ja 6 korda kahekordset. Kuigi Android-versiooni videomoodulisus on ikka veel töös, võimaldab Google Play poe uus versioon rakendusele juurde pääseda ilma internetiühenduseta. Rakenduse arendajatel on rohkem kui pool saadaolevatest filtritest saadaval allalaadimiseks kasutamiseks võrguühenduseta, funktsiooniga iOS-i kasutajad on olnud rohkem kui kuu aega. Arendajad kavatsevad video ühilduvust jätkata, laiendades iOS-i videofailide üheksa saadaolevat filtrit, kuni kõik efektid saavad kasutada nii fotosid kui ka videot. Ettevõte teatas ka, et ühilduvus GIFidega on ka töös. Video uuendus ühildub iPhone 6 ja hilisemate mudelitega, samas kui uusim Android-versioon vajab Android 4.1 ja uuemat versiooni.


text: Soome Vabariik on riik Põhja-Euroopas Rootsi ja Venemaa vahel, üks Põhjamaadest. Soome piirneb idas Venemaaga (piiri pikkus 1313 km), põhjas Norraga (727 km) ja läänes Rootsiga (586 km). Lõunas on teisel pool Soome lahte lähim riik Eesti. Soome pindala on 338 455 km2 (303 921 km2 maad, 34 534 km2 siseveekogusid). Maakerke tagajärjel kasvab Soome pindala u 7 km2 aastas. Soome on pindala järgi Euroopa riikidest kaheksandal kohal. Asustus on üpris hõre, rahvastiku tihedus on madalaim Euroopa Liidus. Rahvastiku enamik paikneb riigi lõunaosas. Rahvaarv on 5,5 miljonit, umbes üks miljon elab Suur-Helsingis. Põhiseaduse järgi on riigikeeled soome (2017. aastal rääkis seda emakeelena 87,9% elanikkonnast) ja rootsi keel (5,2%). 1812. aastast on Soome pealinn Helsingi. Esimene pealinn oli Turu (1809–1812). Suuruselt teine linn Helsingi järel on Espoo. 12. sajandist kuni 19. sajandi alguseni kuulus Soome Rootsi kuningriigi alla. Seejärel Soome Suurvürstiriigina Vene Keisririigi alla. 1917. aastal kuulutati välja iseseisvus. Pärast iseseisvumist on peetud neli sõda: Soome kodusõda (1918), Talvesõda (1939–1940), Jätkusõda (1941–1944) ja Lapi sõda (1944–1945). Igas sõjas juhtis Soome Vabariigi armeed marssal C. G. E. Mannerheim. Ahvenamaa saared kuuluvad küll Soome koosseisu, kuid neil on laialdane autonoomia. Soome on ÜRO 2017. aasta inimarengu indeksi järgi maailma riikidest 15. kohal. Soome liitus Euroopa Liiduga 1995. aastal ja NATO-ga 2023. aastal. 2022. aasta 12. mail tehtud ühisavalduses teatasid Soome president Sauli Niinistö ja peaminister Sanna Marin, et soovivad Soome astumist NATO-sse. Soome liidrite otsust tervitasid esimeste seas Taani ja Eesti peaminister. Nimi Nime Suomi päritolu ei ole kindel. Võimalikuks päritolusõnaks on peetud balti sõna zeme ('maa, pind'). Soome keeles tähendab suo 'sood', mis on tavaline Soome biotüüp. Arvatakse, et muistsed soomlased kutsusid Soomet Suomaa'ks ('soomaa'). Nime kasutati 2. aastatuhande esimesel poolel edelapoolsete rannikualade (Päris-Soome) ja aastatuhande keskpaiku Lõuna-Soome kohta; lõpuks laienes see kogu tänapäevase riigi nimeks. Eksonüüm Finland sarnaneb selliste Skandinaavia kohanimedega nagu Finnmark, Finnveden ja Finnskogen, mis tulevad germaani sõnast finn küttide-korilaste kohta. On teadmata, miks ja millal hakkas see tähendama soomlasi. Asend Soome on maailma põhjapoolseimaid riike. Riik asub laias laastus 60. ja 70. põhjalaiuskraadi vahel. Veerand territooriumist asub põhjapolaarjoone taga, kus esinevad polaarpäev ja polaaröö. Soome põhjapoolseimas tipus ei looju päike suvel 73 päeva ega tõuse talvel 51 päeva jooksul. Soomel puudub juurdepääs Põhja-Jäämerele. Lõuna- (Hanko) ja põhjapoolseima (Nuorgam Utsjoki vallas) punkti vahemaa on 1160 km. Loodus Soome on tuntud tuhande järve maana, seal on 187 888 järve (pindalaga üle 500 m2). Suurim järv Saimaa on Euroopas neljandal kohal. Soomele kuulub 179 584 saart, neid on kõige tihedamini Saaristomeres mandri ja Ahvenamaa vahel. Valdav osa maastikust on tasane. Kõrgemad mäed asuvad riigi põhjaosas Norra piiril, kus on Soome kõrgeim punkt Halti (1324 m). Lõuna-Soomes võib täheldada mandrijää taandumisel tekkinud oose (Salpausselkä). Levinuim kivim on graniit, mis paljandub paljudes paikades. Põllupidamiseks sobivat maad on suhteliselt vähe, peamiselt leidub seda lõunapiirkondades. Kliima Põhja-Atlandi hoovuse ja madalikulise pinnamoe tõttu on kliima suhteliselt pehme. Põhja-Soomes, eriti Lapi maakonnas, on lähisarktiline kliima, mida iseloomustavad külmad talved ja üsnagi soojad suved. Lõuna-Soomes kestavad talved (ööpäeva keskmine temperatuur alla 0 °C) tavaliselt umbes 100 päeva, lumi on maas novembri lõpust kuni aprillini. Temperatuuri miinimum võib langeda –30 kraadini. Suvi (päeva keskmine temperatuur üle 10 °C) kestab Lõuna-Soomes tavaliselt mai lõpust septembrini ja sisemaal võib temperatuur tõusta 35 kraadini. Põhja-Soomes, eriti Lapimaal, on talved pikad ja külmad. Temperatuuri miinimum võib küündida –45 kraadini. Talv kestab umbes 200 päeva, lumi on maas oktoobri keskpaigast mai alguseni. Suved on lühikesed, kuid võrdlemisi soojad, maksimumtemperatuur võib tõusta ka üle 25 kraadi. Taimestik ja loomastik 86% riigist on kaetud metsaaladega, mis teeb Soomest Euroopa kõige metsarikkama riigi. Suuremat osa Kesk- ja Põhja-Soomest katab taiga. Edelaosas on rohkem segametsa, mis on iseloomulik ka Baltimaadele. Peamised puuliigid on mänd, kuusk ja kask. Loomastiku hulgas on vähemalt 60 imetajaliiki (suurtest imetajatest näiteks pruunkaru, hallhunt ja põder), ligi 250 linnuliiki (tuntumad näiteks rahvuslind laululuik, metsis ja kassikakk), üle 70 kalaliigi (mageveekaladest nt haug ja ahven). Rahvuspargid Soomes on 40 rahvusparki, mille kogupindala on 9892 ruutkilomeetrit, moodustades Soome pindalast 2,7 %. Riik Soomemaa ajaloolised piirkonnad enne Rootsi kuningriigiga liitmist: Päris-Soome maakond (Turu linnalään), Ahvenamaa (Kastelholmi linnalään), Satakunna maakond (Kokemäenkartanon linnalään), Uusimaa maakond (Raasepori ja Porvoo linnalään), Karjala maakond (Viiburi linnalään), Häme maakond (Hämeenlinna linnalään), Pohjanmaa (Korsholmi linnalään) ja Savo (Savonlinna linnalään). Vaata ka Soome ajaloolised maakonnad. Rootsi Kuningriigi osana Soome hertsogiriik Soome Suurvürstiriik Soome Kuningriik Soome Vabariik Haldusjaotus Soomes on 1. jaanuari 2010 seisuga 20 maakonda ja 342 valda (neist 108 nimetatakse linnaks). Poliitika Soome poliitika põhialused määrab Soome põhiseadus. Soomes on parlamentaarne demokraatia, kõige suurema võimuga poliitik on peaminister. President on põhiseaduse järgi riigipea, kuid tegelikult on tal peamiselt esindusfunktsioon. President valitakse otsevalimistel kuueks aastaks. Alates 1. märtsist 2012 on presidendiks Sauli Niinistö. Ühekojalises parlamendis on 200 liiget. Parlament valitakse neljaks aastaks. Valimiste järel moodustavad parlamendierakonnad valitsuse ja kinnitavad selle ametisse. Valitsust juhib peaminister (2021. aasta seisuga Sanna Marin). Majandus Peale II maailmasõda määrasid Soome majandussuhted ja -poliitika suhted Nõukogude Liiduga ja Soome riigi ametlik neutraalsus. Kuigi sõjaliselt võimas naaberriik mõneti piiras Soome majanduse arengut, siis võrreldes idabloki riikidega võimaldas Soome säilitatud iseseisvus saada põhjanaabril lõpuks globaliseerunud riigiks; 1970ndate alguseks jõudis Soome SKT inimese kohta sarnasele tasemele Jaapani ja Ühendkuningriigiga. Tänapäeval on Soome kõrgelt industrialiseeritud segamajandusega riik, mille SKT ühe inimese kohta on pea samal tasemel Prantsusmaaga. Tähtsaimad majandusharud on puidu- ja metallitööstus, telekommunikatsioon ja elektriseadmed. Eksport moodustab umbes kolmandiku SKT-st. Põhjamaise kliima tingimustes põllumajandus Lõuna-Soomest põhja poole palju ei laiene. Maaelanikkond leiab tööd metsanduses. Soome oli üks üheteistkümnest riigist, mis liitusid eurotsooniga 1. jaanuaril 1999. Endine rahaühik mark asendati täielikult euroga 2002. aasta alguseks. Soome tunnistati kõige konkurentsivõimelisemaks riigiks kolm aastat järjest (2003–2005). Nokia oli seejuures telekommunikatsioonisektori tähtsaimaks osaks. Aastatel 1998–2007 aitas Nokia kaasa Soome majanduskasvule 25% ulatuses. Viimatistel aastatel on rõhk olnud arendus- ja teadustööl, eriti infotehnoloogias. Rahvastik Soomes on umbes 5,5 miljonit elanikku. Rahvastiku tihedus on 18 inimest maapindala ruutkilomeetri kohta. Soome on Venemaa, Norra ja Islandi järel üks kõige hõredamalt asustatud riike Euroopas. Suurem osa elanikkonnast on alati asunud Soome lõunaosas, eriti pärast linnastumist 20. sajandil. Soome tähtsaimad linnad on Helsingi, Espoo, Vantaa, Tampere, Turu ja Oulu. Pärast Talvesõda pidi 12% Soome elanikkonnast Karjala kannaselt ümber asuma. Emigreerus umbes 400 000 soomlast, neid asutati ümber Soome. Alates 1970. aastate algusest on Soome võtnud vastu pagulasi ja teisi sisserändajaid. Keel Enamik Soome elanikke (87,64%) räägib emakeelena soome keelt, suurimaks vähemuskeeleks on rootsi keel (5,22%). Riigi põhjaosas räägitakse saami keeli (0,036%). Rootsi ja saami keeltel (Lapi maakonna mõnes vallas) on Soomes ametliku keele staatus. Enamik soomlasi oskab ka inglise keelt. Sagedane on ka saksa, prantsuse ja rootsi keele oskus, vähem osatakse eesti, vene ja norra keelt. Sisserändajad moodustavad ligi 7% elanikkonnast. Suurimad rühmad on venelased, eestlased, rootslased, somaallased ja mitme endise Jugoslaavia rahva esindajad. On ka inglise ja tatari keelt rääkivaid vähemusi. Soome rahvastik emakeele järgi (31. detsembril 2018), 20 enim kõneldavat keelt: Soome keel on koos eesti, ungari ja malta keelega üks vähestest Euroopa Liidu ametlikest keeltest, mis ei ole indoeuroopa päritolu. Usk Enamik soomlasi (65,2%) kuulub Soome Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse, 1,1% Soome Õigeusu Kirikusse. Need on ka Soome riigikirikud. Vähemuste hulka kuuluvad muud protestandid, katoliiklased, muslimid ja juudiusulised. Ajalugu Esiaeg Arheoloogiliste allikate järgi asustati Soome ala esimest korda kiviajal, 8500 eKr. Esimesed inimesed olid kütid-korilased, kes elasid tundra- ja mereandidest. Keraamikat on leitud 5300 eKr (kammkeraamika kultuur). Soome-ugri keeli rääkivad inimesed saabusid kiviaja jooksul. Nöörkeraamika kultuuri esindajate saabumist Soome lõunaossa 3200 eKr peetakse ka põllumajanduse algusajaks. Jahtimine ja kalastus jäid tähtsaks eriti riigi põhja- ja idaosas. Pronksiajal (1500–500 eKr) ja rauaajal (500 eKr – 1200 pKr) olid asukatel kokkupuuted Skandinaaviaga, Põhja-Venemaaga ja Baltimaadega. Soome elanikke, näiteks kveene, ja nende kuningaid mainitakse kroonikates ja teistes kirjutistes, nagu Skandinaavia saagades. Kirjalikke allikaid on leitud juba 13. sajandist. Rahvasterände ajal liikusid läänemeresoomlased tänapäeva Soome, tõrjudes kaugemale põhja varasemad elanikud saamid. Soomes hõimud jagunesid: Edela-Soomes pärissoomlased, Kesk-Soomes hämelased ja Ida-Soomes karjalased. Soome ristiusku pööramine ning vallutamine Rootsi ja Taani poolt Arheoloogilised leiud näitavad juba ristiusueelsest ajast pärinevaid kristlikke mõjutusi Soome edelaosas (suhted Rootsiga) ja kaguosas (suhted Novgorodiga). Soome 700-aastane seotus Rootsiga algas Rootsi valitseja Erik Püha esimese ristiretkega, mis pärimuse järgi leidis aset aastal 1155. Teine ristiretk toimus alles 13. sajandi teisel veerandil, 1249. aastal vallutasid rootslased Häme. 9. jaanuaril 1275 kuulutas Rooma paavst Gregorius X välja ristisõja Soome paganate vastu. Kolmas ristiretk sooritati Rootsist Torgils Knutssoni ja Rootsi piiskopi Västeråsi Peteri juhtimisel Soome 1293. aastal, vallutati Äyräpää, Jääski ja Savo ning rajati Viiburi linnus Karjalas. Kõiki Soome tehtud sõjaretki ei nimetata siiski ristisõdadeks, näiteks taanlaste 1191. ja 1202. aasta sõjakäigud Soome. 1209. aastal otsustas Rooma paavst anda Taani kuningale Knud Suurele ja Lundi peapiiskopile õiguse määrata Soome oma piiskop ja nimetada ametisse preestreid selle eest, et taanlased on pööranud kristlusse Läänemere põhjakalda rahvaid. Soome Rootsi Kuningriigi koosseisus (1154–1809) Ajalooliselt loetakse Soome Rootsiga liidetuks Birger Jarli juhitud Teise ristisõja tulemusel 1249–1250, mille käigus ta alistas hämelased, pani aluse Häme kindlusele ning liitis Hämemaa ja Päris-Soome lõplikult Rootsiga. Idapoolse territooriumi Karjala hõivamisel ning edasitungil ida poole põrkusid Rootsi kuningriigi huvid Loode-Venemaal valitsenud ja Ingerisse laienenud Novgorodi vabariigi huvidega. Rootsi edasitungil ida suunas toimus 1240. aastal Novgorodi vürsti Aleksander Jaroslavitši juhitavate Novgorodi vägedega Ižora jõe Neevasse suubumiskohas toimunud Neeva lahing. 1295. aastal tungisid rootslased Käkisalmi ning alustasid seal kindluse ehitamist, kuid vasturünnakuga hävitasid novgorodlaste väed rootsi väesalga ja vallutasid kindluse. Rootsi ja Novgorodi vahelised piirisõjad lõpetas 1323. aasta 12. augustil Orešekis/Pähkinälinnas sõlmitud Pähkinäsaari rahu. Piirijoon valduste vahel märgiti Soome lahest mööda Sestra jõge, põhja pool Saima järveni ja seejärel loodes kuni Põhjalaheni. Soome keskaeg Soome Rootsi Kuningriigi koosseisus 1581. aastast oli Soome, Rootsi Kuningriigi koosseisu kuuluv Soome Suurvürstiriik. Rootsi tahtis laiendada oma riigi piire ida suunas, mis viis sõdadeni Moskva suurvürstiriigi ja Vene tsaaririigiga. , Vene-Rootsi sõda (1554–1557), Vene-Rootsi sõda (1570–1595) ehk Kahekümneviieaastane sõda (1570–1595), Vene-Rootsi sõda (1590–1595), Ingeri sõda (1610–1617), Teine Põhjasõda (1655–1661), Vene-Rootsi sõda (1656–1658), Vene-Rootsi sõda (1656–1661) Põhjasõja käigus vallutas Venemaa Keisririik pea kogu Soome. 1743. aasta Abo rahulepingu järgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soomest, hilisema Viiburi kubermangu. 1807. aastal Venemaa keisri Aleksander I ja Prantsuse keisri Napoleon I vahel sõlmitud Tilsiti rahulepingu alusel nõuti Rootsilt ühinemist Suurbritannia-vastase kontinentaalblokaadiga, millest keeldumise järel alustas Venemaa Vene-Rootsi sõda, mille tulemusena vallutas Venemaa 1808–1809 ülejäänud Soome, Rootsis kukutati kuningas Gustav IV Adolf ja uus Rootsi kuningas Karl XIV Johani nime all Rootsi kuningaks valitud Jean-Baptiste Bernadotte ja Venemaa keiser Aleksander I sõlmisid 1810. aastal mõjusfääride lepingu, mille kohaselt Rootsi tunnistas Soomet Venemaa osana ning Venemaa kinnitas ning lubas toetust Rootsile seni Taanile kuulunud Norra liitmiseks Rootsi Kuningriigiga. Soome Venemaa Keisririigi koosseisus (1809–1917) 29. märtsil 1809 lõi Aleksander I pärast kogu Soome vallutamist autonoomse Soome Suurvürstiriigi Venemaa Keisririigi koosseisus. Keiser ei lõhkunud Soome haldus- ja valitsemissüsteemi ega võtnud aadelkonnalt ja vaimulikelt ära seniseid privileege. Soomel olid oma valitsus ehk senat, parlament (käis koos vaid korra ja siis oli 50 aastane paus), ametnikkond, õigussüsteem ja armee. Luteri kirik säilitas oma positsiooni ja rootsi keel jäi ametlikuks keeleks. 1811. aastal liideti sellega Viiburi kubermang ja selline Soome Suurvürstiriik jäi püsima aastani 1917. Venemaa koosseisus algas rahvuslik ärkamisaeg. Esialgu küllaltki vabas õhkkonnas elanud soomlaste identiteeti ja vastuseisu keisrivõimule kasvatasid mitu venestamisperioodi. Iseseisvumine ja Soome Vabariik Viimastel Venemaa keisririigi senati valimistel 1.–2. juulil 1916 said Soome sotsiaaldemokraadid 103 kohta 203 kohast, Soome partei 33, Noor-Soome partei 23, Rootsi rahvapartei 21 ja Agraar- ehk Põllumeeste Liit 19 kohta. 6. detsembril 1917, pärast Oktoobrirevolutsiooni, kiitis Soome parlament heaks valitsuse poolt paar päeva varem koostatud iseseisvusmanifesti. Seda päeva hakati tähistama riigi iseseisvuspäevana. Soome iseseisvust tunnustas ka Vladimir Lenini juhitav bolševike ja esseeride koalitsioonivalitsus 24. detsembril 1917. Osade ajaloolaste hinnangul tegi Lenin seda seetõttu, et lootis, et see viib riigipöördeni ja Soome pöördumiseni Nõukogude Venemaa koosseisu. 18. jaanuaril 1918 asutati Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei. Ametiühingud ja Punane kaardivägi (Soome Tööliste Täitevkomitee) soovisid Soomes võimu haarata. 1918 toimus lühike Soome kodusõda valgete, keda toetas Saksamaa Keisririik, ja punaste vahel, keda toetas Nõukogude Venemaa. Kuigi pärast iseseisvumist kuulutati Soome vabariigiks, kuulutas parlament pärast kodusõda välja loodava Soome Kuningriigi. Kuningaks valiti Hesseni prints Friedrich Karl. Pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas loobus Friedrich Karl troonist. Soomest vabariik, mille esimeseks presidendiks valiti 1919 Kaarlo Juho Ståhlberg. Soome kodusõja lõpetas Tartu rahulepinguga aastal 1920, millega määrati kindlaks ka Soome-Vene piir. Teise maailmasõja ajal võitles Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: Talvesõjas (1939–1940) ja Jätkusõjas (1941–1944), Operatsiooni Barbarossa käigus, kus Saksamaa väed sisenesid Nõukogude Liitu. Sellele järgnes Lapi sõda (1944–1945), mille käigus soomlased tõrjusid Põhja-Soomest välja sakslased. Nõukogude Liiduga 1947 ja 1948 sõlmitud lepingud sisaldasid Soomele kohustusi, piiranguid ja reparatsiooni, millega anti ära ka maa-alasid. Soome andis ära Karjala, Salla ja Petsamo. Evakueeriti 400 000 inimest. Lähiajalugu Suhete arenemisel Nõukogude Liiduga toimus nn finlandiseerumine. Soome säilitas demokraatliku valitsuse ja turumajanduse. Soome hakkas majanduslikult kiiresti arenema ning muutus üha rikkamaks, stabiilsemaks ja arenenumaks. Riik omandas keeruka sotsiaalhoolekande süsteemi. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist aastal 1991 tekkis bilateraalse majanduse kadumisega lama. Siiski majandus paranes ja hakkas taas kiiresti arenema. Vaata ka Viited Välislingid Artur Vassar, Soomlaste Soome siirdumise lähteruumist. – Ajalooline Ajakiri nr 2/1938 Visit Finland (inglise keeles) Jaanus Piirsalu. Soome–Vene suhted: tõsiasjade tunnistamine on tarkuse algus Eesti Päevaleht, 24. jaanuar 2009 100 lugu soomlastest Eesti sillal. Estofilia, 2018, Soome suursaatkond. Finland to apply for Nato membership 'without delay'. BBC News, 12. mai 2022 Venemaa peatas gaasitarned Soome. ERR, 21. mai 2022 Turkey agrees to support Finland and Sweden Nato bid. BBC News, 28. juuni 2022 Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid


text: Grigori Solomonovitš Pomerants (13. märts 1918 Vilnius – 16. veebruar 2013 Moskva) oli juudi päritolu Vene kirjandusteadlane, kultuuriteoreetik, filosoof ja õiguskaitsja. Grigori Pomerants sündis 13. märtsil 1918 Vilniuses. 1940 lõpetas Moskva Ajaloo-, Filosoofia- ja Kirjandusinstituudi vene kirjanduse osakonna. Et tema kursusetöö ei olnud "ideoloogiliselt väljapeetud", siis teda aspirantuuri ei võetud. Võttis osa Suurest Isamaasõjast. Käis läbi sõjatee Stalingradist Berliinini. Sai kaks korda haavata. 1946 heideti "parteivastaste avalduste" eest parteist välja. 1949 arreteeriti süüdistatuna nõukogudevastases tegevuses ning mõisteti süüdi. Pärast Stalini surma vabastati 1953 ja rehabiliteeriti 1956. Pomerants oli lähedane dissidentlikele ringkondadele. Tema teoseid anti palju välja tamizdatis ja samizdatis. 1976–1988 oli Nõukogude ajakirjanduses keelatud Grigori Pomerantsi nime mainida. Töökohad 1940–1941 Tula Pedagoogilise Instituudi õppejõud trustis Sojuzenergomontaž 1946–1949 Ajakirjanduslevi kiosköör 1953–1959 maakooli õpetaja 1956. aastast NSVL Teaduste Akadeemia Ühiskonnateaduste fundamentaalraamatukogu Aasia ja Aafrika maade osakonna bibliograaf Teosed 1965 – avaldati tema diskussiooniline esinemine "О роли нравстенного облика личности в жизни исторического коллектива" ("Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus") samizdatis ning sellest sai üks 1960. aastate teisitimõtlemise märgilisi sündmusi. 1972 – kogumik Неопубликованное (Avaldamata kirjutised) Münchenis (1960. aastatel samizdatis avaldatud tekstid 1984 – Сны Земли (Maa unenäod) Pariisis 1989 – Открытость бездне. Этюды о Достоевском (Avatus kuristikule. Etüüdid Dostojevskist) New Yorgis 1990 – Открытость бездне. Встречи с Достоевским (Avatus kuristikule. Kohtumised Dostojevskiga) Moskvas 1993 – Собирание себя (Enesekogumine) Moskvas (esseedetsükkel isiksuse saamisloost) 1994 – esseekogu ajakirjas Russkoje bogatstvo 1995 – Выход из транса (Transist väljumine) Moskvas (filosoofilised ja religioossed esseed aastatest 1990. aastateni); 1998 – Записки гадкого утенка (Inetu pardipoja märkmed) Moskvas (filosoofilised memuaarid) 1998 – Страстная односторонность и бессмертие духа (Kirglik ühekülgsus ja vaimu surematus) Moskvas (esseed, põhiliselt kirjandusest) Pomerants avaldas raamatuid ka kaasautorluses oma luuletajast abikaasa Zinaida Mirkinaga (näiteks "Великие религии мира" ("Maailma suured religioonid")). Ta pidas regulaarselt loenguid Moskvas Venemaa metseenide ja heategijate muuseumis. Vaata ka Grigori Pomerantsi ettekanne Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus Välislingid Gleb Pavlovski. Померанц и изобретение советской интеллигенции, gefter.ru, 19. veebruar 2013 Venemaa kirjandusteadlased Vene filosoofid NLKP-st väljaheidetud liikmed Sündinud 1918 Surnud 2013