text: 10491_124_28oaksKeegi ei tohiks täitmata jätta palvet ühineda, et hoolida rohkem meie laste – meie kasvava põlvkonna – tulevikust. Me kõik teame seda tunnet, mis tekib, kui nuttev laps vajab meie abi. Armastav Taevane Isa annab meile neid tundeid, et õhutada meid Tema lapsi aitama. Palun meenutage neid tundeid, kui ma räägin meie vastutusest kaitsta ja tegutseda laste heaolu silmas pidades. Ma kõnelen Jeesuse Kristuse evangeeliumi, sealhulgas Tema päästmisplaani vaatenurgast. Minu kutse nõuab seda. Kohalikel Kiriku juhtidel on kohustus ühe üksuse ees, näiteks koguduse või vaia ees, aga apostli vastutusalasse kuulub terve maailm. Kõik lapsed, olenemata rahvusest, rassist või usutunnistusest, on Jumala lapsed. Kuigi ma ei räägi poliitika ega avaliku korra seisukohalt, ei või ma sarnaselt teistele kirikujuhtidele kõneleda laste heaolust ilma, et mainiksin kodanike, ametnike ja eraorganisatsioonide töötajate tehtavaid valikuid. Päästja on käskinud meil kõigil üksteise ja eriti nõrkade ja kaitsetute eest hoolt kanda. Lapsed on väga kaitsetud. Nad ei ole suutelised ennast ise kaitsma ega enda eest hoolitsema või suudavad seda vaid vähesel määral ja neil on vähe mõjuvõimu kõige üle, mis on hädavajalik nende heaoluks. Lastel on vaja eestkostjaid ja vastutajaid, kes seaksid nende heaolu enda isekatest soovidest tähtsamale kohale. I Kogu maailmas šokeerib meid see, kuidas miljoneid lapsi väärkohtlevad kuritegelikud ja isekad täiskasvanud. Mõnes sõjast laastatud riigis röövitakse lapsi, et panna nad armeesse teenima. ÜRO raporti hinnangul langeb igal aastal üle kahe miljoni lapse prostitutsiooni ja pornograafia ohvriks.1 Päästmisplaani vaatenurgast on üks suurimaid laste vastu toime pandud kuritegusid nende mitte sünnitamine. See on ülemaailmne trend. Ameerika Ühendriikides on sündimus 25 aasta madalaim2 ja sündimus enamikus Euroopa ja Aasia riikides on juba mitu aastat olnud madalamal suremuse tasemest. See ei ole ainult religioosne probleem. Kui kasvav põlvkond väheneb, siis õõnestab see kultuure ja isegi riike ning seab nende eksistentsi ohtu. Üks põhjus, miks sünnid vähenevad, on abort. Kogu maailmas tehakse aastas üle 40 miljoni abordi.3 Paljud seadused lubavad või isegi propageerivad aborti, kuid meie silmis on see kuritegu. Laste väärkohtlemise alla loetakse ka rasedusaegne lootekahjustus, mis võib tekkida ema valest toitumisest või narkootikumide tarvitamisest. Näib irooniline, et tohutu hulk lapsi saab hukka või viga juba enne sündi, samas kui suur hulk viljatuid paare igatseb lapsi saada või adopteerida. Laste kuritarvitamine või hooletusse jätmine pärast sündi on avalikkusele rohkem nähtav. Kogu maailmas sureb peaaegu kaheksa miljonit last enne oma viiendat sünnipäeva ja seda enamasti haigustesse, mis on nii ravitavad kui ka ennetatavad.4 Maailma Tervishoiuorganisatsiooni raporti kohaselt on vale toitumise tagajärjel üks neljandik lastest vaimselt või füüsiliselt arengust maas.5 Kiriku juhid, kes elavad ja reisivad maailma eri paigus, puutuvad selliste probleemidega sageli kokku. Algühingu üldjuhatuse teatel elavad lapsed tingimustes, mida me ei oskaks isegi ette kujutada. Üks Filipiini ema ütles: „Vahel ei ole meil küllalt raha, et toitu osta, aga sellest pole midagi, sest see annab mulle võimaluse oma lastele usku õpetada. Me koguneme kokku ja palume abi ja lapsed näevad, kuidas Issand meid õnnistab.”6 Lõuna-Aafrikas kohtas Algühingu töötaja väikest tüdrukut, kes oli üksi ja kurb. Armastavatele küsimustele areldi antud vastustest selgus, et tal ei ole ema, isa ega vanaema – ainult vanaisa, kes tema eest hoolitseb.7 Sellised tragöödiad on igapäevased mandril, kus paljud hoolekandjad on AIDS-i surnud. Isegi rikastes riikides on väikesed lapsed ja noored hooletusse jäetud. Lastel, kes kasvavad vaesuses, on halvem tervishoid ja kehvem väljavaade haridust omandada. Oma füüsilises ja kultuurilises ümbruses satuvad nad ohtlikesse olukordadesse, isegi seepärast, et on jäänud vanemliku hooleta. Vanem Jeffrey R. Holland rääkis hiljuti ühe viimse aja pühast politseiniku kogemusest. Uurimise käigus leidis ta viis väikest last, kes kõvasti üksteise ligi hoides püüdsid magada ilma voodipesuta räpasel põrandal eluruumis, kus nende ema ja teised alkoholi jõid ja pidutsesid. Korteris polnud midagi süüa ja nad olid näljased. Kui politseinik oli lapsed ajutiselt kokkuseatud voodile magama pannud, põlvitas ta maha ja palus, et Jumal neid kaitseks. Kui ta end minekule seadis, jooksis üks kuueaastane laps talle järele, haaras tema käe pihku ja anus: „Palun lapsendage mind.”8 Me mäletame oma Päästja õpetust, kui ta asetas väikese lapse oma järgijate ette ja kuulutas: „Ja kes iganes ühe niisuguse lapse võtab vastu minu nimel, võtab vastu minu. Aga kes iganes on püüniseks kellele tahes neist pisikestest minusse uskujaist, sellele oleks parem, et talle veskikivi kaela riputataks ja ta uputataks mere sügavusse” (Mt 18:5–6). Kui me kaalume ohtusid, mille eest tuleks lapsi kaitsta, peaksime nende hulka arvama ka psühholoogilise väärkohtlemise. Vanemad, teised hooldajad, õpetajad või eakaaslased, kes alandavad, kiusavad või häbistavad lapsi või noori, võivad tekitada püsivamat kahju kui füüsiline vigastus. Kui panna laps tundma, et ta on väärtusetu ja teda ei armastata ega taheta, võib sellel olla tõsine ja pikaajaline kahjulik mõju nende emotsionaalsele heaolule ja arengule.9 Noored, keda vaevab mingi tavatu olukord, näiteks samasooiharus, on eriti haavatavas seisus ja vajavad armastavat mõistmist, mitte tagakiusamist või seltskonnast väljatõukamist.10 Issanda abiga võime meelt parandada ja olla armastavamad ja abistavad kõigi laste suhtes – nii meie endi laste kui ka meid ümbritsevate laste suhtes. II On mõned näited laste füüsilistest ja emotsionaalsetest ohtudest, mis on samaväärsed nendega, mis tõusevad esile suhetes vanemate või hooldajatega. President Thomas S. Monson on kõnelenud laste väärkohtlemiste „alatutest tegudest”, kus vanemad on lapsi füüsiliselt ja emotsionaalselt haavanud ja moondanud.11 Ma tundsin suurt kurbust, kui Utah’ Ülemkohtus teenides selliste juhtumite tõendusmaterjale uurisin. Laste heaolu tagamiseks on määrava tähtsusega see, kas nende vanemad on abielus, milline abielu on ja kui kaua see kestnud on ning milline kultuur, ootused abielule ja laste eest hoolitsemisele nende elukohas üldiselt on. Kaks perekondi uurivat teadlast selgitasid: „Kogu ajaloo vältel on abielu olnud ennekõike institutsioon laste saamiseks ja kasvatamiseks. See on loonud kultuurilise sideme, mis püüab siduda isa oma laste külge, sidudes ta tema laste emaga. Kuid viimasel ajal on laste tähtsus abielus kahanenud.”12 Harvardi Ülikooli juuraprofessor kirjeldas praegust seadusandlust ja suhtumist abielusse ja lahutusse: „Praegune Ameerika abielu, nii nagu seda käsitletakse seadustes ja popkirjanduses, näeb välja selline: Abielu on on suhe, mis on vajalik abikaasade kui üksikisikute rahulolu tagamiseks. Kui see enam oma funktsiooni ei täida, siis ei ole keegi selles süüdi ja mõlemad abikaasad võivad selle omal soovil lõpetada. ... Lastest pole peaaegu üldse juttu. Kui neid ka mainitakse, siis vaid vähem tähtsate kõrvaosatäitjatena.”13 Meie Kiriku juhid on õpetanud, et „abiellu suhtutakse kui tühipaljasse lepingusse, mille võib kergekäeliselt sõlmida ja esimese raskuse ilmnemisel jälle tühistada. Selline suhtumine on vale ja väärib tõsist hukkamõistu”, eriti kui kannatajateks on lapsed.14 Ja lastele mõjub lahutus traagiliselt. Üle poolte viimaste aastate lahutustest olid paaride vahel, kellel olid väikesed lapsed.15 Paljudel lastel oleks olnud õnnistus kasvada peres, kus on mõlemad vanemad, kui nende vanemad oleksid vaid järginud inspireeritud õpetust läkituses maailmale: „Mehel ja naisel on pühalik vastutus armastada teineteist ja hoolitseda teineteise eest ning armastada oma lapsi ja hoolitseda nende eest. ... Vanematel on püha kohustus kasvatada oma lapsi armastuses ja õigemeelsuses, hoolitseda nende füüsiliste ja vaimsete vajaduste eest ning õpetada neid armastama ja teenima teineteist.”16 Kõige paremaks õpetuseks lastele on nende vanemate eeskuju. Lahutavate vanemate lapsed saavad negatiivse õppetunni. Kindlasti on ka juhtumeid, kus lahutus on vajalik laste heaoluks, kuid sellised olukorrad on erand.17 Enamiku abielutülide puhul peaksid tülitsevad vanemad rohkem laste huve arvestama. Issanda abiga suudavad nad seda. Lastel on vaja emotsionaalset ja isiklikku tuge, mis tuleb kahelt vanemalt, kes on ühtsed abielus ja eesmärkides. Mind ennast kasvatas lesestunud ema ja ma tean omast käest, et seda pole võimalik alati saavutada, kuid see on ideaal, mille poole peaks püüdlema, kui vähegi võimalik. Lapsed on esimesed ohvrid praeguste seaduste tagajärjel, mis lubavad niinimetatud „süüdlaseta lahutusi”. Laste seisukohast on lahutus liiga lihtne. Võttes kokku aastatepikkust ühiskonnateaduste uurimistööd, tegi hoolikas teadlane järelduse, et „laste seisukohast on parim peremudel, kus on kaks bioloogilist vanemat, kes püsivad abielus.”18New York Timesi reporter pani tähele „huvitavat fakti, et kuigi traditsioonilisi abielusid Ameerika Ühendriikides on vähem, ... on kuhjunud tõendusmaterjali selle institutsiooni tähtsusest laste heaolu seisukohalt.”19 See tõsiasi peaks andma mõtlemisainet praegustele ja tulevastele vanematele nende otsustes abielu ja lahutuse osas. Meil on samuti vaja, et poliitikud, arvamusliidrid ja ametnikud pööraksid rohkem tähelepanu laste heaolule, selle asemel et keskenduda üksnes valjuhäälsete valijate isekatele soovidele. Lapsed on samuti vabaabielude ohvrid. Vaid vähesed kasvava põlvkonna heaolu näitajad on häirivamad kui hiljutine raport, millest selgus, et 41 protsenti kõikidest Ameerika Ühendriikides sündinud lastest sündisid naistele, kes ei olnud abielus.20 Vallalistel emadel on tohutud väljakutsed ja kõik viitab sellele, et nende lapsed on märkimisväärselt halvemas seisus võrreldes nende lastega, keda kasvatavad abielus vanemad.21 Enamik vallalistele emadele sündinud lastest – ehk 58% – sündis vabaabielus paaridele.22 Olgu meie suhtumine nendesse paaridesse, kes otsustavad mitte abielluda, milline tahes, uurimused näitavad, et nende lapsed on märkimisväärselt halvemas seisus.23 Laste jaoks on oluline stabiilsus, mis abieluga kaasas käib. Võib oletada, et lapsed, keda kasvatavad samasoolised paarid, on samuti halvemas seisus. Sotsiaalteaduslik kirjandus ei anna üheseid vastuseid selle kohta, milline on selliste suhete pikaajaline mõju lastele – andmed on vastuolulised ja poliitiliselt kallutatud peamiselt seetõttu, nagu kirjutas New York Timesi ajakirjanik, et „samasooliste abielu on ühiskondlik eksperiment ja nagu kõigi eksperimentidega, nii läheb ka sellega aega, et mõista selle tagajärgi.”24 III Ma olen rääkinud kõikjal maailmas elavate laste eest. Mõned võivad nende näidetega mitte nõustuda, kuid keegi ei tohiks täitmata jätta palvet ühineda, et hoolida rohkem meie laste – meie kasvava põlvkonna – tulevikust. Me räägime Jumala lastest ja Tema võimsa abiga võime nende aitamiseks rohkem ära teha. Selle abipalvega ei pöördu ma ainult viimse aja pühade poole, vaid usklike inimeste ja teiste poole, kes oma väärtushinnangute tõttu seavad teiste vajadused enda omadest tähtsamale kohale, eriti laste heaolu.25 Usklikud inimesed on samuti teadlikud Päästja õpetustest Uues Testamendis, et süütud väikesed lapsed on meile eeskujuks alandlikkusest ja õpivalmidusest. „Tõesti, ma ütlen teile, kui te ei pöördu ega saa kui lapsed, ei pääse te taevariiki! Kes nüüd iseennast alandab selle lapse taoliseks, see on suurim taevariigis” (Mt 18:3–4). Mormoni Raamatust võime lugeda, kuidas ülestõusnud Issand õpetas nefilasi, et nad peavad meelt parandama ja saama ristitud „ning saama väikese lapse sarnaseks” või muidu nad ei saa pärida Jumala kuningriiki (3Ne 11:38; vt ka Mn 8:10). Ma palvetan, et me muutuksime alandlikuks nagu väikesed lapsed ja püüaksime kaitsta meie väikeseid lapsi, sest nemad on meie, meie Kiriku ja meie riikide tulevik. Jeesuse Kristuse nimel, aamen. - 1. Vt UNICEF. The State of the World’s Children 2005: Childhood under Threat, 2004, lk 26. - 2. Vt Haya El Nasser. National Birthrate Lowest in 25 Years. – USA Today, 26. Juuli 2012, A1. - 3. Vt Gilda Sedgh ja teised, Induced Abortion: Incidence and Trends Worldwide from 1995 to 2008, The Lancet köide 379 nr 9816, 18. veeb 2012, lk 625–632. - 4. Vt UNICEF, Young Child Survival and Development, http://www.unicef.org/childsurvival/index.html. - 5. Vt World Health Organization, World Health Statistics 2012, 2012. lk 109, 118. - 6. Algühingu üldjuhatuse raport, 13. sept 2012. - 7. Algühingu üldjuhatuse raport. - 8. Vt Jeffrey R. Holland. Israel, Israel, God Is Calling, Kiriku haridussüsteemi satelliidi ülekanne, 9. sept 2012, lds.org/broadcasts; vt samuti R. Scott Lloyd, Zion Not Only Where, but How We Live, Says Elder Holland, Deseret News, 10. sept 2012, lk B2. - 9. Vt Kim Painter, Parents Can Inflict Deep Emotional Harm, USA Today, 30. juuli 2012, lk B8; Rachel Lowry, Mental Abuse as Injurious as Other Forms of Child Abuse, Study Shows, Deseret News, 5. aug 2012, lk A3. - 10. Vt End the Abuses, Deseret News, 12. juuni 2012, lk A10. - 11. Thomas S. Monson, A Little Child Shall Lead Them, Liahona, juuni 2000, lk 2 ; Ensign, mai 1990, lk 53. - 12. Bradford Wilcox ja Elizabeth Marquardt, toimetajad., The State of Our Unions: Marriage in America, 2011, lk 82. - 13. Mary Ann Glendon, Abortion and Divorce in Western Law: American Failures, European Challenges, 1987, lk 108. - 14. David O. McKay, Structure of the Home Threatened by Irresponsibility and Divorce, Improvement Era, juuni 1969, lk 5. - 15. Vt Diana B. Elliott and Tavia Simmons, Marital Events of Americans: 2009, American Community Survey Reports, aug 2011. - 16. Perekond: Läkitus maailmale. – Liahoona , okt 2004, lk 49. - 17. Vt Dallin H. Oaks, Divorce, Liahona ja Ensign, mai 2007, lk 71. - 18. Charles Murray, Coming Apart: The State of White America, 1960–2010, 2012, lk 158. - 19. Ross Douthat, Gay Parents and the Marriage Debate, New York Times, 11. juuni 2012, http://douthat.blogs.nytimes.com/2012/06/11/gay-parents-and-the-marriage-debate. - 20. Vt Joyce A. Martin ja teised, Births: Final Data for 2010, National Vital Statistics Reports, 60 nr 1, aug 2012, lk 10. - 21. Vt William J. Doherty ja teised., Why Marriage Matters: Twenty-One Conclusions from the Social Sciences, 2002; ja W. Bradford Wilcox ja teised, Why Marriage Matters: Thirty Conclusions from the Social Sciences, 3. kd, 2011. - 22. Vt Martin ja teised, Births: Final Data for 2010, lk 10–11. - 23. Vt Wilcox ja teised, Why Marriage Matters. - 24. Douthat, Gay Parents and the Marriage Debate. Viimane ja väga põhjalik uurimus näitab, et märkimisväärselt halvemas seisus on väikesed lapsed, kelle üks vanematest on olnud suhtes samast soost isikuga enne lapse 18-aastaseks saamist (vt Mark Regnerus, How Different Are the Adult Children of Parents Who Have Same-Sex Relationships? Findings from the New Family Structures Study, Social Science Research 41, 2012, lk 752–770). - 25. Viimse aja pühad on eriti pühendunud laste kasvatamisele kui elu ühele tähtsamale eesmärgile (vt Pew Research Center’s Forum on Religious and Public Life, Mormons in America: Certain in Their Beliefs, Uncertain of Their Place in Society, 12. jaan 2012, lk 10, 16, 51).


source: fineweb

text: Lombardia Liiga (Lega Lombardia) on 1167. aastal Milano juhtimisel asutatud Põhja-Itaalia linnade liit. Liiga eesmärk oli kaitsta oma õigusi Saksa-Rooma keisrite vastu. Liit loodi alguses 20 aastaks, kuid püsis 1237. aastani (vaheajaga 1191–1232). Lombardia Liigat toetasid paavst ning Venezia vabariik ja Sitsiilia kuningriik. Pärast seda, kui Lombardia Liiga vägi lõi 1176. aastal Legnano lahingus Friedrich I Barbarossa rüütliväge, tunnustas keiser linnade omavalitsusõigust Konstanzi rahulepinguga.


Avatakse Kersti Karu figuuride näitus «Mees ja naine» - Kunst - Kultuur 3. juuli 2020, 12:16 Keraamik Kersti Karu. FOTO: Erakogu 3. juulil kell 17 avatakse ARSi tarbekunstigalerii mikronäituste sarjas keraamikakunstniku ning kauaaegse ARSi majalise Kersti Karu keraamiliste figuuride väljapanek «Mees ja naine», mis jääb avatuks kuni 29. augustini. Näitus keskendub kunstniku aktifiguuridele ja annab sellisena ülevaate autori stiliseeritud inimfiguuridest. 2019. aasta lõpus oli Tallinna keskraamatukogus külastajatele avatud Kersti Karu tarbe- ja disainkeraamika ülevaatenäitus «Keraamika maailm», kus oli eksponeeritud valik autori seinataldrikutest, kelladest, vaasidest, kruusidest, kaussidest, aga ka dekoratiivsetest vormidest ja erinevad loomafiguuridest. Nüüd on huvilisetel võimalik tutvuda Kersti Karu inimfiguuridega, mis ei olnud osa «Keraamika maailma» näitusest. Viimastel aastatel on Kersti Karu keraamikat eksponeeritud nii suurematel personaalsetel ülevaatenäitustel – «Tagasivaade. Keraamika suurvormid 1976–2016« (Adamson-Ericu Muuseumi siseõu, 2016), «Figuur ja vorm. Keraamikat aastatest 1976–2016» (Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu galerii, 2017), «Keraamika maailm» (Tallinna keskraamatukogu, 2019) – kui ka väiksematel temaatilistel näitustel nagu «Nii ja naa» (ARS Showroom, 2019–2020). Näituse «Mees ja naine» avamine toimub paralleelselt näituse «Punane» avamisega ARS kunstilinnakus. Eesti Kunstnike Liidule kuuluv ARS Kunstilinnak on suurim kunstiloomekeskus Eestis, kus täna tegutseb enam kui sada kunstnikku, disainerit ja loovettevõtet. Näituse info Facebookis: https://www.facebook.com/events/267777827621206


source: wikipedia

text: Happesusindikaator on keemiline aine, millega määratakse kindlaks lahuse pH. pH indikaatoriks on kas nõrk alus või nõrk hape. pH määratakse kindlaks lahuse värvi järgi peale indikaatori lisamist. Indikaatoreid kasutades saadud väärtused ei ole enamasti eriti täpsed. Tuntud happesusindikaatorite sekka kuuluvad näiteks fenoolftaleiin, metüüloranž, lakmus, tümoolsinine ja universaalindikaator. Vaata ka pH Tiitrimine Hape Alus


source: CulturaX

text: ELLEN RICHARD tuli välja oma esimese kõrvarõngaseeriaga BODY - Mood Fotograaf: Liina Notta Iga riietuse parim sõber on pilkupüüdev aksessuaar ning sedapuhku lõi ELLEN RICHARD käed peamiselt Belgias tegutseva ehtebrändi MADAM SCHUSTER'iga, et luua oma brändile isikupärane ja omanäoline kõrvarõngaseeria. Kahe brändi koostöös sündis kolm erinevat figuuri, mis kõik on inspireeritud naisekeha võlust ja väest, mida omakorda täiustab muster ja käsitöö unikaalne ilu. "Mitte ükski ehe pole teisega identne, mis meie jaoks tähendab väga elulist ja isikupärast lähenemist loomingusse. Mood peab olema kordumatu, täpselt nagu Sinagi," avavad disainerid Kristi Pärn, Andreas Kübar ja Grete Rämmal ehete tausta. "Suurepärase energiaga sündinud koostöö peegeldub ka tulemuses ning mis saaks olla parem kui oma klienti sütitada ja talle ilmeka detailiga uut hingamist anda. Praegusel pimedal aastaajal kulub kübeke värskust kahtlemata kõigile ära." Kõrvarõngaseeria BODY on saadaval ELLEN RICHARD'i stuudiopoes, Telliskivi 60A ja veebis www.ellenrichard.com. Madam Schuster'i tegemistel saab silma peal hoida Instagramis: https://www.instagram.com/madamschuster/ Ehete hind on 59.- eurot, materjaliks on polümeersavi ja tagused on hõbedast. Vaata galeriid siit. Fotograaf: Liina Notta Modellid: Merilin Kask & Gertrud Kiisa Meik: Mari-Ly Kapp


(2) Esmane valik kandidaatide hulgast tehakse personalitöötaja poolt koos § 6 lõikes 1 nimetatud isikutega elulookirjelduses esitatud andmete ja töökogemuse põhjal.


text: Lydia Koidula (sünninimi Lydia Emilie Florentine Jannsen, kodanikunimi 1873. aastast Lydia Emilie Florentine Michelson; Vana-Vändra vald – Kroonlinn) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik, Johann Voldemar Jannseni tütar. Koidulat on nimetatud ka Koidulaulikuks ja Emajõe Ööbikuks. Tema luuletuste hulka kuuluvad "Mu isamaa on minu arm", "Kodu" ja "Sind surmani". Koidula näidenditest on üks mängitumaid 1872. aastal ilmunud "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola". Elulugu Lydia sündis esiklapsena Vändra kiriku köstri ja kooliõpetaja Johann Voldemar Jannseni peres. 1850 aprillis kolis pere Pärnusse, kus isa sai kooliõpetaja koha valmivas Ülejõe vallakoolis. 1854. aastani oli Lydia koduõppel, kümneaastaselt alustas ta õpinguid Pärnu Linna Kõrgemas Tütarlastekoolis, mille lõpetas 1861 detsembris. Juba kooli ajal abistas ta isa ajalehetöös – aastal 1857 alustas ilmumist Jannseni toimetatud nädalaleht Perno Postimees. 1862 sügisel sooritas Lydia Tartu Ülikooli juures koduõpetaja eksamid, kuid sellel alal ta tööle ei hakanud. 1863 detsembris kolis pere Pärnust Tartusse. Tartus elades võttis Lydia osa tärkavast eesti vaimuelust ning väljendas loomingus ärkamisaja aateid. Lydia töötas kuni abiellumiseni isa ajalehe toimetuses, lugusid tõlkides ja kirjutades, lehe ilukirjanduslikku lisa "Jututuba" koostades, tellimustega tegeledes jms. Lydia kirjutised ilmusid lehes esialgu anonüümselt või isa nime all. 1867. aastal algas Lydia kirjavahetus Friedrich Reinhold Kreutzwaldiga. 21. novembril 1871 tehti teatavaks Lydia ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna läti rahvusest üliõpilase Eduard Michelsoni kihlus. 19. veebruaril 1873 nad abiellusid ning asusid elama Kroonlinna. Kroonlinnas elades jäi Lydia eemale oma sõprus- ja suhtlusringkonnast ning rahvuslikust liikumisest – see muserdas teda väga. 1874. aastal sündis Lydial esimene laps – Hans Voldemar, kaks aastat hiljem tütar, kellele pandi nimeks Hedvig. 1876. aastal sõitis Lydia koos abikaasa ja pojaga ligi kaheks aastaks Saksamaale ja Austriasse, kuna Eduard sai õppestipendiumi. Noorim laps jäi Tartusse vanavanemate ja lapsehoidja hoolde. 1878. aastal tuli Viinis ilmale tütar Anna. Lydia naasis lastega Tartusse, suvel nakatus poeg Hans nakkushaigusse ja suri 4-aastaselt. 1884 veebruaris sündis Lydial poeg Max, kes suri mõne päeva vanuselt. 1885. aasta suvel kosutas Lydia koos tütardega tervist Kuressaare mudaravilas. Lydia Koidula suri 1886. aastal rinnavähki ning maeti Kroonlinna. 1946. aastal toodi tema põrm Tallinna ja sängitati 11. augustil 1946 Tallinna Metsakalmistule. Luuletaja mehe ja tema noorelt surnud lapse kirstud jäid aga perekonna hauaplatsile Kroonlinna kalmistul. Looming Koidula oli oma aja luule suurkuju, romantiline isamaalaulik. Tema varasem looming koosnes põhiliselt tõlgetest-mugandustest saksakeelsetest kirjatöödest. 1861 ilmus Perno Postimehes Lydia trükidebüüt – tõlgitud lugu "Kivirist". 1863 ilmus eraldi raamatukesena "Ojamölder ja tema minia". Selle kaanel oli ka tema nimi: Lydia Jannsen. Teos oli vaba mugandus saksa kirjaniku L. Würdigi jutust "Auf der Grabenmühle oder Geld und Herz". 1865 ilmus Lydia teine raamat (seekord isa nime all), taas mugandus (saksa kirjaniku W.O.v.Horni teose "Huaskar" aineil) – "Peru oma viimane Inka". Lydia luuledebüüt ilmus 28. juulil 1865 Eesti Postimehes – luuletus "Koddo" ilmus nimemärgi "L" all. 1866 märtsis ilmus anonüümselt õhuke luulekogu "Vainulilled" ("Waino-Lilled", 32 luuletust, inspireeritud saksa luulest). Peagi lisandus teine luulekogu, "Emajõe ööbik" ("Emmajöe Öpik" 1867). Sellest sattus vaimustusse Carl Robert Jakobson, kes soovis kogumikust lisada luuletusi oma peagi ilmuvasse "Kooli lugemise raamatusse" ning andis anonüümsele autorile kirjanikunime L.KOIDULA. Selle raamatu kaudu said Koidula luuletused rahva seas üldtuntuks ja armastatuks. Edaspidi ilmusid tema luuletused Eesti Postimehes lühendallkirjaga L.K..d.la 1868 ilmus Eesti Postimehe "Jututoas" Lydia esimene pikem algupärane proosatöö "Ainuke". Koidula luule Tartu-aastate paremik ilmus väljaandes "Eesti Postimehe Kalender ehk aastaraamat 1871. aasta peale". Vanemuise seltsis oma näidendeid (1870 "Saaremaa onupoeg", 1871 "Säärane mulk") lavastades pani ta aluse eesti teatrile. Oma loominguperioodi vältel kirjutas ta 4 näidendit, 7 artiklit, 86 proosateost ja üle 300 luuletuse. Teosed Luulekogud 1866 "Waino-lilled" 1867 "Emajõe ööbik" Avaldatud postuumselt 1925 "Kogutud luuletused" 1934 "Valitud laulud" 1943 "Valitud luuletused" 1948 "Valik luulet" 1949 "Valitud luuletused" 1957 "Teosed" I: Luuletused, II: Jutud ja näidendid 1967 "Väike luuleraamat" 1969 "Luuletused" (tekstikriitiline väljaanne) 1978, 1993 "Mu isamaa on minu arm" 2005 "Löö, süda, õitsele!" 2019 "Emajõe ööbik" kordustrükk uues, Maara Vindi kujunduses Luuletusi "Mu isamaa on minu arm" "Kodu" "Ema süda" "Sind surmani" Näidendid "Säärane mulk" "Saaremaa onupoeg" "Kosjakased" "Kosjaviinad" Isiklikku Lydial oli viis õde-venda: Eugenie Cäcilie Fanni Rosenthal (Jannsen, 1845–1897), Johannes (Johann) Emil Leopold Jannsen (1847–1880), August Julius Wilhelm Jannsen (1849–1869), Heinrich (Harry) Woldemar Amandus Jannsen (1851–1913) ja Eugen Friedrich Reinhold Jannsen (1853–1930). Tema tütred kasvasid Kroonlinnas saksa- ja venekeelses keskkonnas. Hedvig (Hedda) Michelson (1876–1941) elas ja töötas Peterburis. Anna Michelson (1878–1965) õppis ja elas Prantsusmaal ja Itaalias, viibis aastail 1934–1944 Eestis ning seejärel surmani taas Itaalias, Firenzes. Mälestuse jäädvustamine Juunis 1929 avati Pärnus Lydia Koidula monument, mille autor on Amandus Adamson. Avamisjärgsel pidustusel Endla teatrimajas pidas Koidulast kõne Aino Kallas. Pärnus asub ka Koidula Muuseum. Aastal 1944 nimetati Pärnu 2. Keskkool ümber Lydia Koidula nimeliseks Pärnu 2. Keskkooliks (tänapäeval Pärnu Koidula Gümnaasium). Lydia Koidula nime kannavad Eestis ka mitu tänavat. Aastail 1992–2011 kasutusel olnud Eesti 100-kroonisel rahatähel oli kujutatud Lydia Koidulat. Lydia Koidula sünnikoht Vändra lähedal Kirikumõisa külas kunagise köstrimaja asupaigas on tähistatud mälestuskiviga (skulptor Juhan Raudsepp). Tartus kasvab Koidula tamm, mille all Lydia olevat armastanud istuda. Tegelikult on puu aga noorem, see on istutatud pigem Lydia mälestuseks, kui ta Kroonlinna elama suundus. 2018. aastal avati Tartus Ülejõe pargis Kaarsilla lähedal Lydia Koidula ja Johann Voldemar Jannseni mälestusväljak. Koidula ja Jannseni skulptuurid lõid vastavalt Bruno Kadak ja Mare Mikoff. Kroonlinnas asub Lydia Koidula mälestustahvel maja Prospekt Lenina 11 seinal, kus Koidula elas elu viimased 13 aastat. Tallinnas, Rakveres, Kuressaares, Tartus, Viljandis, Narva-Jõesuus ja Võrus on ning Narvas oli Lydia Koidula nimelised tänavad. Viited Kirjandus Karl Mihkla, "Lydia Koidula elu ja looming", Eesti Raamat, Tallinn, 1965. Aino Kallas, "Tähelend", Eesti Raamat, Tallinn, 1999. Madli Puhvel, "Lydia Koidula. Elu ja aeg", Ajakirjade Kirjastus 2016. Malle Salupere, "Koidula: Ajastu taustal, kaasteeliste keskel", Tänapäev 2017. Välislingid Eesti värss: Lydia Koidula elulugu ja terviktekstid Lydia Koidula Kirjandusmuuseumi kultuurilooveebis "Kreutzwaldi sajand" Urmas Kiil, "Kirjadest, mis Koidula Kuressaarest supelvõõrana koju saatis" Oma Saar, 21. juuni 2008 "Koidula tütarde karm saatus" Postimees, 13. august 1934, lk 5 Maarius Suviste "VÕÕRSILT KODUMULDA: kuidas Lydia Koidula ümber maeti ja mis saab Marie Underist" Õhtuleht 11. aprill 2015 Kroonlinnast Metsakalmistule Sirp ja vasar 17. august 1946, lk 3 Eesti luuletajad Eesti Kirjameeste Seltsi liikmed Eestlased Venemaal Metsakalmistule ümbermaetud Sündinud 1843 Surnud 1886


Kas meil, kes me täna Eestimaal elame, on ühine eesmärk ERR video - Estonian World Review Kas meil, kes me täna Eestimaal elame, on ühine eesmärk ERR video Eestlased Eestis 24 Sep 2009 EWR "Kas meil, kes me täna Eestimaal elame, on ühine eesmärk?" küsib Tallinna Linnateatri peanäitejuht Elmo Nüganen. "Kui me tahame säilida - me ju tahame -, siis me peame aru saama väga lihtsatest asjadest," rääkis Elmo Nüganen ETV saates "Kahekõne". "Näiteks: kas Eesti keelt räägitakse veel kusagil maal või räägitakse seda põhiliselt siin? Kas eesti keeles kirjutatakse raamatuid Lätis, Uruguais, Paraguais, Ungaris või ainult Eestis? Kas Eesti filme tehakse Eestis või kusagil mujal? Kas Eesti keelt räägitakse Eestis asuvates teatrites või mingites muudes riikides asuvates teatrites? Ei." Nüganeni sõnul peaksime mõtlema sellele, millise Eesti me tahame jätta lapselastele, kas meil on, kellele seda jätta, ja kas me suudame neile jätta iseseisva riigi. "Ja äkki nii lihtsad ongi need eesmärgid, need kõige olulisemad asjad, millega me praegusel hetkel peaksime tegelema: et eestlased füüsiliselt välja ei sureks, et ei kaoks Eesti keel ja kultuur," ütles Nüganen. Lavastaja ütles, et mõnigi asi Eestis ja Tallinnas erutab või ärritab teda. Ta meenutas eelmisel nädalal Vabaduse väljakule veetud kartuleid ja puid ning tänast meeleavaldust Toompeal. "Mis selle eesmärk üldse on? Mina ei saa sellest aru - päris siiralt," ütles Nüganen. "Kui me tahame öelda, et see on valimispropaganda või valimiseelne propaganda - siis see on selge. Aga see on naeruväärne." Nüganeni sõnul on talle Linnateatri eesmärk väga selge. "Jättes kõrvale kõikvõimalikud päevapoliitilised kilinad-kolinad, virvarrid, sädelevad asjad, mis tõmbavad inimese tähelepanu peamiselt, et jõuda selle peamiseni. See, millega kaasaegne inimene kaasaegses maailmas peab tegelema, see mis talle toitu annab, see mis annab tal vastu pidada selles... natuke hullumeelses või äkki natuke juba millestki üle läinud maailmas. On vaja anda inimesele ju tuge, kinnitust, et mitte kõik pole hulluks läinud. Et mitte kõik ei astu parteisse selleks, et midagi endale saada," rääkis Nüganen.


text: Kristlus ehk ristiusk on monoteistlik usund, mille keskmeks on Jeesus Kristuse elu ja õpetused. Kristlased usuvad, et Jeesus on Jumala poeg ning Vanas Testamendis ennustatud messias. Kristlased käsitlevad Uue Testamendi raamatuid kui üleskirjutisi Jeesuse kuulutatud rõõmusõnumist. Ligikaudu 2,1 miljardi järgijaga (2001. aasta andmete põhjal) on kristlus suurim maailmareligioon. Kristlus on valitsevaks religiooniks Euroopas, Ameerikas, Lõuna-Aafrikas, Filipiinidel ja Okeaanias. Kristlus kasvab jõudsalt ka Aasias, eriti Hiinas ja Lõuna-Koreas. Kristlus oli algselt judaismi usulahk ning käsitleb seega pühakirjana ka juutide Tanahi raamatuid, mida kutsutakse kristluses Vanaks Testamendiks. Sarnaselt judaismi ja islamiga liigitatakse kristlus aabrahamlikuks religiooniks. Nimetus "kristlane" (kreeka keeles Χριστιανός) tähendab 'Kristusele kuuluvat' või 'Kristuse pooldajat' ning seda kasutati esimest korda Antiookia (praegune Antakya) jüngrite puhul (Apostlite teod 11:26). Termini "kristlus" (kreeka keeles Χριστιανισμός) vanim säilinud kirjapandud kasutus on kolmandalt Antiookia piiskopilt või patriarhilt Ignatiuselt. Ajalugu Algkristlus , Varakristlus Jeesuse õpetust levitasid eelkõige tema järgijad, kes moodustasid algse kiriku (algkristlus). Algkristlus, 30. aastast pKr kuni 150. aastani pKr oli aeg esimeste koguduste moodustumisest Juuda ja Galilea maakondades kuni koguduste levimiseni üle Rooma impeeriumi idaosa ja Iraani (Partia) impeeriumi lääneosa suurematesse linnadesse. Sellel ajal valmisid olulised tekstid, mis hiljem Uue Testamendi koosseisu arvati ja tähtsamad kirjad, mis leiti Nag Hammadist. Samatähenduslikult algkristlusega kasutatakse vahel mõistet varakristlus, kuid varakristlus võib tähistada ka aega kuni riigikiriku ja ristiusu tekkimiseni (4. sajandil). Algkristlus oli salliv (pluralistlik) liikumine, mis hõlmas suurt hulka erinevaid rühmitusi ja arusaamu. Algkristlus oli vägivallatu. Kuigi Jeesus ei rajanud kirikut kui organisatsiooni, on enamik algkristluse uurijaid kindlad, et kristlus kasvas välja Jeesus-liikumisest (28.–30. aastal pKr). Algkristlased laenasid juutlusest ja antiikkultuurist väljendusvormid ja sisu. Algkristlased, Jeruusalemma algkoguduses ja Galilea algkogudustes tuginesid juudi tarkuskirjandusele ja kreeka-rooma filosoofilisele kirjandusele. Algkristlased võtsid omaks palju juutluse ja antiikkultuuri väärtushinnanguid, olles lahutamatult seotud judaistlike juurte ning hellenistliku kultuuriga. Esimeste aastakümnete kristluse algusest tunnistav vanim tekstilõik on 1Kr 15:3–7. Selles on kaks arengusuunda: Peetrus, "12" ja 500 ning Jaakobus ja "apostlid". Arvatavalt Jaakobus ja apostlid tegutsesid Jeruusalemmas (ja Juuda maakonnas) ning Peetrus ja "12" Galileas. Kristuse õpetust levitasid eelkõige Jeesuse apostlid, kellest tähtsaimad on Peetrus, Johannes ja hilisem liitunu Paulus. Esimeste sajandite jooksul m.a.j kasvas kristlus teistest kultustest ja religioonidest suuremaks. Esimesed varakristlaste järglaskogudused tekkisid 1. sajandil Jeruusalemmas ja Galileas, seejärel Antiookias ja Damaskuses, misjärel tõenäoliselt Babüloonia, Armeenia ja Gruusia aladel. Läbi Väike-Aasia levis ristisuk Balkani poolsaare aladele, Egeuse mere äärsetele Vana-Makedoonia ja Vana-Kreeka (Thessaloniki, Kórinthos) aladele. Õpetus levis ka lõunas Aleksandriasse ning Põhja-Aafrika aladele. Ajalooliselt oli Egiptus üks olulisemaid kristlikke piirkondi, üks kristluse hälle, mis tänapäevaks on aastasadadega islamiseerunud. Lähis-Ida oli algselt kristluse kants, kust see kiirgus Aafrikasse, Aasiasse ja läbi Konstantinoopoli Euroopasse. Ajalooliselt olid kristlikud piirkonnad tänapäeva Jordaania, Palestiina, Süüria, Türgi ning Vana-Rooma keisririigi Põhja-Aafrika provintsides (tänapäeva Liibüa, Tuneesia, Alžeeria) oli kristlus üsna levinud. Tänapäevaks on need alad aastasadadega islamiseerunud. Lõuna-Euroopas levis õpetus Vana-Rooma impeeriumi pealinna Rooma ning sealt edasi impeeriumi aladele. Kristlus Rooma keisririigis Usuvabaduse kehtestaja Rooma keisririigis oli Constantinus Suur, Vana-Rooma keiser (306–337). Constantinus Suure valitsemisajal Milano ediktiga (313) lõpetati Rooma keisririigis kristlaste tagakiusamine ning hakati kristlust soosima. Mitmed keisrid võtsid kristluse vastu surivoodil. Aastal 380 kehtestati keiser Theodosius I poolt kristlus Rooma keisririigi ametlikuks riigiusuks. Rooma impeeriumist levis kristlus üle kogu maailma, moodustades eri aegadel tekkinud mitmeid uusi usulahke. Tänapäeval jaguneb kristlik kirik kolmeks tähtsamaks kirikuks: roomakatoliku, protestantlikuks ja õigeusu kirikuks. Kristlaskonna jagunemine 5. sajandil , Hereesia, Idagoodid, Läänegoodid, Vandaalid 4. sajandil levis kristlik õpetus, mis sai nime Aleksandria presbüteri Areiose järgi (Arianism). Ariaanluses polnud kolmainsusõpetust sellisel kujul nagu usutunnistustes, mis sõnastati esimestel oikumeenilistel kirikukogudel, Areiose õpetuse vastu. Ariaanlik kristoloogiline õpetus eitab enne loomist olevat (pre-eksisteerivat) Jeesus Kristuse kui Jumala Poja täielikku jumalikkust. Areios väitis, et "oli aeg, kui teda ei olnud," ja seega on Kristus loodud ja ajalik. See on vastuolus kolmainsuseõpetusega. Kirik kuulutas Nikaia I kirikukogul (325) arianismi väärõpetuseks , Manilus 5. sajandi Rooma keisririigis toimus Aleksandria ja Antiookia koolkondade vaheline võitlus. Antiookia koolkonna esindaja Konstantinoopoli patriarh Nestoriose õpetus (Nestoriaanlus) kuulutati ekslikuks Efesose kirikukogul, 431. aastal. 451. aastal toimus Kalchedonis järgmine kirikukogu. Seal kuulutati ekslikuks Aleksandria koolkonna äärmuslik tõlgendus. Halkedoni kirikukogu püüdis olla keskteeks Aleksandria ja Antiookia vahel ning ühendada mõlema koolkonna teoloogid. Paljud kirikujuhid, teoloogid ja tavalised kristlased ei olnud selle kirikukogu otsustega nõus. Üldjoontes võime rääkida Halkedoni järgsel ajal kolmest kristoloogilisest suunast ehk kolmest teoloogilisest suunast ja lõpuks ka kolmest üldisest kiriklikust suunast kristlaskonnas. , Kalchedoni kirikukogu Ida-Rooma keiser Justinus I (518–527) ja eriti ta järglane keiser Justinianus I (527–565) kuulutasid Kalchedoni otsused riigis ainukehtivateks õpetusteks. Aja jooksul muutus Kalchedoni otsuseid pooldav suund Rooma impeeriumi, nii ida kui lääne osa ametlikuks, riigi poolt tunnustatud õpetuseks. Tänapäeval kehtib see õpetus nii ida-ortodokssetes kirikutes, roomakatoliku kirikus kui ka enamikus vanades protestantlikes kirikutes. Aleksandria teoloogia pooldajatest kujunesid kirikud, mida on kombeks nimetada monofüsiitlikeks ja need on olemas tänapäevani. Kolmanda kristoloogilise ja kirikliku suuna moodustasid need, kes pidasid Konstantinoopoli patriarhi Nestoriost ebaõiglaselt tagandatuks. Need olid enamikus Antiookia suuna pooldajad ning nende ja esimese kristoloogilise suuna paljude pooldajate vahel ei olnud esialgu kerge eraldusjoont tõmmata. Selle suuna esindajatest kujunes välja nn nestoriaanlik kirik, mis samuti on tänapäevani olemas. Uskumused Kristliku usu lahtiseletamisega tegeleb kristlik teoloogia ehk usuteadus ning kristluse ajalooga Kiriku ajalugu (kirikulugu). Kristlased usuvad, et kolmandal päeval (ristisurm reedel, ülestõusmine pühapäeval) pärast oma surma tõusis Jeesus üles ehk ärkas ellu ja 40 päeva hiljem läks taevasse. Kristluse aluseks on usk Jumalasse, kõikväelisse Isasse, taeva ja maa loojasse, kelle ainus poeg, Pühast Vaimust saadud ja Maarjast ilmale tulnud Jeesus Kristus kannatas Pontius Pilatuse all, löödi risti, suri ja pandi hauakambrisse. Usutakse, et Jeesus tõusis kolmandal päeval surnuist üles ja läks taevasse, kus istub Jumala, oma kõikväelise Isa paremal käel. Kristlased usuvad, et sealt tuleb Jeesus Kristus kohut mõistma elavate ja surnute üle. Samuti usutakse Püha Vaimu, üht püha kristlikku Kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu. Õhtusöömaaeg Enne ristilöömist sõi Jeesus oma jüngrite seltsis viimse õhtusöögi (püha õhtusöömaaeg). Seda õhtusöömaaega taasesitavad kristlased leiba ja veini (mõnes konfessioonis viinamarjamahla) tarvitades erilisel kiriklikul tseremoonial, mida nimetatakse armulauaks või pühaks õhtusöömaajaks. Tähtsaimad pühad on jõulud, ülestõusmispühad ja nelipühad (kiriku sünnipäev, Püha Vaimu väljavalamine). Pühad tekstid Kristlik piibel koosneb kahest osast: Vana Testament sisaldab kanooniliselt (vähemalt) 39 teksti ajast kuni mõnisada aastat enne Jeesuse sündi, Uus Testament 27 teksti, mis on põhiosas valminud mõne sajandi jooksul pärast Jeesuse sündi. Kristluse harudes on kasutusel mõnevõrra erinevad piiblid. Samuti kattub heebrea piibel ehk Tanah suures osas Vana Testamendiga, kuid raamatute jaotus ja järjestus on erinev. Vana Testament keskendub juudi rahva ajaloole, Uus Testament Kristuse elule (evangeeliumid) ja õpetustele. Piibli kaanonile lähedalseisvaid Vana Testamendi tekste, mida protestantlikud kristlikud kirikud siiski pühaks ei pea, nimetatakse nendes kirikutes apokrüüfideks. Katoliku kirik, õigeusu kirikud ning osa ida kirikutest kasutavad nendest, heebrea Piiblist puuduvatest tekstidest nimetust deuterokaanon või anagignoskomena, ning loevad need raamatud Piibli kaanonisse kuuluvateks. Erinevatel konfessioonidel on väikseid erinevusi selles, millised raamatud loetakse kuuluvateks piibli kaanonisse. Vanimad säilinud kristlikud piiblid on kreekakeelsed käsikirjad 4. sajandist pKr. Vanim täielik judaistlik piibel on kreekakeelne tõlge samast sajandist. Vanimad täielikud heebrea piiblitekstid (masoreetiline tekst) pärinevad keskajast. Kiriku jagunemine Katoliiklus Õigeusk Protestantlus Adventism Anabaptism Anglikaani kirik Baptism Kalvinism Kristadelflased Kristlaste Osadus Luterlus Metodism Nelipühilus Presbüterlus Jüngerlus (vt. Rahvusvahelised Kristuse Kogudused) Tõeline Jeesuse Kirik Valdeslus Karismaatilised kogudused (näiteks Elu Sõna) Kristuse kogudus (Church of Christ) mittekonfessionaalsed kristlikud kogudused (näiteks Willow Creek Community Church, Saddleback Church, Northpoint Community Church) Kriitika Tuntumad kristluse kritiseerijad on Anton LaVey, Friedrich Nietzsche ja Ben Klassen. Ben Klasseni teoria kohaselt on Jeesus fiktsionaalne karakter keda päriselt ei eksisteerinud. Ben Klasseni sõnul olid algkristlased esseenid, kes sattusid vastuollu peavoolu judaistidega, kuna nad ei teeninud sõjaväes ja harrastasid eraklikku ja askeetliku eluviisi. Kui juudid jäid roomlastele sõjalistes konfliktides alla, otsustasid nad Ben Klasseni sõnul levitada esseenide destruktiivset ideoloogiat roomlaste seas õõnestamise eesmärgil. Satanistid süüdistavad kristlasi vereohvri imiteerimises armulaua rituali kaudu. Vaata ka Aabel – Aabraham – Aabrahami Jumal – Aadam – Abba – Apostel – Apostlik suktsessioon – Augustinus Dogmaatika Eliisabet – Enchiridion (Augustinus) – Ester – Evangeelium Issand Jehoova – Jeesus Kristus – Johannese evangeelium – Jõulud Katehhees – Katekismus – Kirik (pühakoda) – Klooster – Kolmainsus – Kristlik ekstremism – Kristus – Kümme käsku Misjon – Märter Nelipühad Oikumeenia Paavst – Patriarh – Patusepalve – Paulus – Pauluse kiri heebrealastele – Pauluse kiri roomlastele – Peapiiskop – Peetrus – Piibel – Piiskop – Prohvet – Psalm 53 – Pühitsus Sakrament – Skisma Taevaminemispüha Usk – Usulahk – Usutunnistus Ülestõusmine Viited Kirjandus C. S. Lewis "Lihtsalt kristlus – minu argumendid", tõlkija Aino Henno, 1992 Välislingid Kristlik portaal Kaev Eesti Kristlik Foorum Inspireeriv koht Jumalast, usust ja Jeesusest


text: Sergei Dovlatov (vene keeles Сергей Донатович Довлатов, Sergei Donatovitš Dovlatov; 3. september 1941 Ufa – 24. august 1990 New York) oli armeenia-juudi päritolu vene kirjanik ja ajakirjanik. Elukäik Teise maailmasõja ajal Baškiiriasse evakueeritud perekond naasis 1944. aastal kodulinna Leningradi. Dovlatov õppis Leningradi Riiklikus Ülikoolis 1959–1962 soome keelt, kuid katkestas õpingud ja võeti kohustuslikku ajateenistusse, mille jooksul aastatel 1962–1965 oli NSV Liidu Siseministeeriumi Sisevägede vangivalvur Komi ANSV-s. Pärast sõjaväeteenistust töötas ajakirjanikuna ning alustas kirjanduslikku tegevust. Ta kuulus Leningradi kirjanike rühmitusse Gorožanje (Горожане, 'linlased'). Dovlatov elas aastatel 1972–1976 Tallinnas, töötades ajalehes Sovetskaja Estonija. Seda ajajärku käsitleb ta raamatus "Kompromiss" (1981). Suviti töötas ta samal ajajärgul ekskursioonijuhina Puškini muuseumis Mihhailovskojes. Sellest räägib jutustus "Riiklik kaitseala" ("Заповедник", 1983). 1976. aastal kolis Dovlatov tagasi Leningradi, kus töötas ajakirjas Kostjor (Костёр). Nõukogude Liidus ei õnnestunud Dovlatovil ühtki raamatut avaldada, tsensuuri tõttu nurjus see ka Eesti NSV-s. Tema jutustuste kogumik pidi ilmuma kirjastuses Eesti Raamat, kuid tiraaž hävitati KGB käsul. Tema teosed levisid samizdat'''i kaudu. Selle eest, et teda avaldati lääne venekeelsetes ajakirjades, heideti ta välja NSV Liidu Ajakirjanike Liidust. 1978. aastal emigreerus Dovlatov Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Sealgi tegeles ta publitsistikaga, muuhulgas oli tal 1980. aastatel autorisaade Raadio Vaba Euroopa – Vabadusraadio vene programmis. New Yorgis asutas ta 1979. aastal koos sõpradega venekeelse nädalalehe Novõi amerikanets (Новый американец = The New American, 'uus ameeriklane'), mis suleti 1982. aastal. Dovlatov suri 1990 südamepuudulikkusesse ja on maetud Mount Hebroni kalmistule. Mälestuse jäädvustamine Dovlatovi mälestustahvel on paigaldatud Tallinnas Vabriku tänav 41 seinale. Alates 2011. aastast toimub Tallinnas kirjandusfestival "Dovlatovi päevad". New Yorgi Queensi linnaosas asub Sergei Dovlatovi tänav. 2018. aastal linastus Venemaa režissööri Aleksei German noorema film "Dovlatov", kus nimiosalist mängis serbia näitleja Milan Marić. Film jutustab ühest nädalast Dovlatovi elus 1971. aasta oktoobripühade eel, vahetult enne tema sõbra Jossif Brodski emigreerumist Ameerika Ühendriikidesse. Film valmis Venemaa, Poola ja Serbia koostöös. Berliini filmifestivalil pälvis "Dovlatov" ajalehe Berliner Morgenpost eripreemia, filmikunstnik Jelena Okopnaja sai aga silmapaistvate saavutuste eest kinokunsti vallas Hõbekaru. Isiklikku Dovlatov oli 2 meetrit pikk ja kaukaaslase välimusega (tegelikult armeenia-juudi segaverd). Dovlatovi reegel ta enda kirjatöödes oli, et kõik sõnad lauses peavad algama erineva tähega. Tsitaat "Elada on võimalik ainult kolmes linnas: Leningradis, New Yorgis ja Tallinnas." Teosed eesti keeles "Kompromiss. Meie omad" (jutustused; tõlgitud raamatutest: Зона. Записки надзирателя, 1982; Компромисс, 1981; Наши, 1983; Ремесло, 1985). Vene keelest tõlkinud Vilma Matsov; värsid tõlkinud Lembe Hiedel; järelsõna: Jelena Skulskaja. Tallinn: Kupar, 1995 "Vertikaalne linn". Tõlkinud ja saateks: Ott Arder – Looming 1998, nr 8, lk 1171–1188 "Riiklik kaitseala" (jutustus Заповедник). Tõlkinud ja järelsõna: Vilma Matsov. LR 1998, nr 29/30 "Leivatöö. Võõramaa naine" (jutustused Ремесло; Иностранка, 1986). Tõlkinud Jüri Ojamaa, värsid tõlkinud Mati Soomre. Tallinn: Hotger, 2006 (helisalvestisena CD-l: Pimedate Infoühing Helikiri, 2007) "Tsoon. Vangivalvuri märkmed" (jutustus Зона. Записки надзирателя). Tõlkinud Jüri Ojamaa, Tallinn: Tänapäev, 2006 "Kohver" (jutustus Чемодан'', 1986). Tõlkinud Jüri Ojamaa, sari "Punane raamat", Tallinn: Tänapäev, 2007 (helisalvestisena CD-l: Pimedate Infoühing Helikiri, 2007) "Kompromiss. Riiklik kaitseala". Vene keelest tõlkinud Vilma Matsov; värsid tõlkinud Lembe Hiedel; järelsõna: Jelena Skulskaja; sari "Punane raamat". Tallinn: Tänapäev, 2011 "Tsoon. Kohver". Tõlkinud Jüri Ojamaa, Tallinn: Tänapäev, 2014 Vaata ka Dovlatov (film) Dovlatovi päevad Kirjandus Valeri Popov, Andrei Arjev, Jelena Skulskaja, "Sergei Dovlatovi ristriimid: tema 70. sünniaastapäeva puhul". Koostanud Jelena Skulskaja; vene keelest tõlkinud Ingrid Velbaum-Staub. Loomingu Raamatukogu 2011, nr 24/25; ISBN 9789949428908 (sisaldab vene kirjandusloolaste Valeri Popovi ja Andrei Arjevi ning Tallinna literaadi Jelena Skulskaja mõtisklusi ja mälestusi Dovlatovist ning Dovlatovi kirju Skulskajale) Alexander Genis, "Dovlatov ja tema ümbrus". Vene keelest tõlkinud ja järelsõna: Toomas Kall. Loomingu Raamatukogu 2013, nr 6–8, 176 lk; ISBN 9789949514199 Välislingid Brigitta Davidjants, "Sergei Dovlatov: elukutselt venelane, loomult jutustaja" – Eesti Päevaleht/Laupäev 4. veebruar 2006, lk 17–19 "Ainus, mitte esimene". Sergei Dovlatovit meenutab Elvira Mihhailova / küsinud Doris Kareva – Sirp 26. august 2011, lk 16–17 D[oris] K[areva], "Publik kogunes, sest antud oli märk" – Sirp 7. september 2012, lk 8 Vene kirjanikud Eesti ajakirjanikud Sündinud 1941 Surnud 1990


text: ''Siin on loetletud muusikale. A "Aida" C "Camelot" "Chess" "Chicago" D "Dear Evan Hansen" "Detektiiv Lotte" "Dreamgirls" E "Evita" F "Fantoom" G "Georg" "Grease" H "Helisev muusika" "Hello, Dolly" "Hüljatud" I "Imeilus elu" K "Kabaree" "Kassid" "Keskkoolimuusikal" "Kordeballett" "Kuningas ja mina" M "Mary Poppins" "Mees La Manchast" "Minu veetlev leedi" "Miss Saigon" "Moulin Rouge" "Mowgli" N "Nukitsamees" O "Oklahoma" "Oliver ja Jennifer" "Ooperifantoom" P "Porgy ja Bess" R "Risk" S "Savisaar" "Suudle mind, Kate" T "Tuhkatriinu" V "Viiuldaja katusel" "Väike õuduste pood" W "West Side'i lugu" Ä "Ämbliknaise suudlus" Vaata ka Muusikaliheliloojate loend Muusikalilauljate loend Muusikalilibretistide loend Muusikalide loend Muusika loendid Teatri loendid


"Muutunud julgeoleku olukorras on äärmiselt oluline suurendada liitlaste tegevust Balti regioonis nii maal, merel kui õhus," ütles riigikaitsekomisjoni esimees Marko Mihkelson. "Liitlaste mereväe püsiv ja aktiivne opereerimine heidutuse tõstmiseks Läänemerel on väga oluline." Viitseadmiral James G. Foggo kinnitas kohtumisel, et usub NATO kollektiivkaitsesse ja artiklisse 5. Viitseadmiral Foggo tänas Eestit osalemise eest NATO missioonidel. Eeloleval suvel toimub liitlaste seni suurim mereväe õppus BALTOPS Läänemerel, kus on kohal ka viitseadmiral Foggo. Homme osaleb ta õppuse lõpp-planeerimiskonverentsil Tallinnas. Riigikogu riigikaitsekomisjonist osalesid kohtumisel veel Marianne Mikko, Johannes Kert ja Mart Helme. Kohtumisel viibisid ka Eesti mereväe ülem mereväekapten Sten Sepper ja USA suursaadik Jeffrey D. Levine. Viitseadmiral James G. Foggo saabus Eestisse eile ning lahkub homme. Ta kohtub Eesti visiidil ka kaitseminister Sven Mikseriga, kaitseväe juhataja Riho Terrasega, juhataja asetäitja Artur Tiganikuga, peastaabi ülema Igor Schvedega ja mereväe ülema Sten Sepperiga. James G. Foggo osaleb täna õhtul Carolin Illenzeeri Fondi heategevusõhtusöögil. USA Euroopa mereväe (NAVEUR) ja 6. laevastiku peakorter asub Napolis, Itaalias. NAVEUR-i ja 6. laevastiku vastutusalasse kuulub ligi pool Atlandi ookeanist, ulatudes Arktikast Antarktikani ning hõlmates nii Aadria, Balti, Barentsi, Musta, Kaspia, Vahe- kui ka Põhjamerd.


Novaator - Ameerika mainekas teadusajakiri hindas Tartu molekulaarbioloogide tööd aasta läbimurdeks USA maineka teadusajakirja Science raku signaalsüsteemide uuringutele pühendunud tütarväljaanne Science Signaling valis 2013. aasta läbimurrete hulka kaks artiklit, mille autoriteks on Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi molekulaarbioloogid vanemteadur Mart Loogi juhtimisel. Rakud jagunevad pidevalt. See on terve jada erinevaid keerulisi protsesse, mille tulemusena tehakse ühest rakust täpne koopia ning tekib kaks uut rakku. Kogu selles protsessis mängib ülevaataja rolli teatud tüüpi valk, proteiinkinaas Cdk. Tavalist pagaripärmi kasutades on Loogi töörühm juba mitmeid aastaid uurinud, kuidas täpselt töötab raku pooldumist juhtiv Cdk, mis lisab teistele valkudele vajalikul hetkel uusi fosforrühmi. Sel aastal avaldasid nad koostöös USA Santa Cruzi ülikooli teadlastega kaks artiklit, mida valdkonna tippteadlastest hindajad ka aasta lõikes liigitasid olulisemate hulka. “Me oleme nende lülitusprotsesside molekulaarse mehhanismi süstemaatiliselt ära kirjeldanud,” iseloomustas Loog läbimurdeliseks nimetatud artiklite sisu. Kui piltlikult ette kujutada, siis kirjeldavad need teadustööd raku tasemel justkui mikseripulti, mis võimaldab signaale peale või maha keerata. Võtkem appi eluline näide. Kui lavale on astumas ansambel, teeb helitehnik enne kontserdi algust väga hoolikalt kindlaks, et soolokitarr oleks õige valjusega, et laulja mikrofon kostaks ülejäänud pillide seast välja ning trummikomplekti kohale asetatud mikrofon kostaks ülejäänud helipildis välja just õigel määral ja mitte rohkem. Ansambel tuleb lavale ning kõlavad esimese loo esimesed taktid. Kuuldu põhjal saab helitehnik miksripuldil heebleid peale või maha tõmmata, et helipilti kuulaja kõrvale sõbralikumaks muuta. Sellist mikseripuldi rolli täidab raku jagunemisel proteiinkinaas Cdk, mis juhib väga täpselt seda, kuidas teistele valkudele fosforirühmi lisatakse või ära võetakse. Kogu protsess peab käima väga kiiresti ning ülitäpselt. Loog nendib, et kui Cdk lülitusmehhanism on detaili täpsuseni ära kirjeldatud, siis edasi võib sellest printsiibist saada üks vajalik ehituskivike, kui laborites hakatakse algelementidest kokku panema tehislikke eluvorme – näiteks programmeeritavaid mikroorganisme, mis suudavad väga kiiresti toota vajalikke ravimeid või mis toodavad põhust biokütust. “Rakk on ju tegelikult nagu väike arvuti ja keemiatehas. Kui on olemas moodulid ja lülitid võib ehitada täpselt vajalikke ravimeid tootva raku. Lisaks, seda rakku saab vajadusel väliste signaalidega ümber programmeerida,” ütles Loog. “Siiani on see töö käinud laborites katse-eksituse meetodil, aga kui meil on sünteetilise bioloogia tulevaste algelementide omadused täpselt teada, siis võib arvutis soovitavate omadustega bakteri või pärmi koodi valmis kirjutada ja selle justkui Lego-komplekti laboris kokku panna. Selleni jõutakse veel käesoleval kümnendil,” lisas ta. Sünteetilise bioloogia läbimurret on juba mitu aastat kuulutanud esimesena inimgenoomi kaardistamiseni jõudnud mainekas USA teadlane Craig J Venter. Möödunud aastal asus sellealaseid projekte rahastama ka USA kaitseministeerium, eesmärgiks leida meetodid, mis võimaldaks kriisikolletes kiiresti vajalikke ravimeid toota laboris loodud mikroorganismide abiga.


text: Carinus (Imperator Caesar Divi Cari Marcus Aurelius Carinus Augustus; sünninimi Marcus Aurelius Carinus; 250 – september 285) oli Vana-Rooma keiser kevad 283 kuni surmani. Lisanimed: Germanicus maximus (283), Persicus maximus (283), Britannicus maximus (284). Tapeti. Vana-Rooma keisrid Sündinud 250 Surnud 285


text: Lemmikloom on koduloom, keda peetakse eeskätt kaaslasena või esteetilise rahulolu saamise eesmärgil, mitte aga majanduslikel põhjustel. Populaarsemad lemmikloomad on imetajatest kassid, koerad, lisaks imetajatele peetakse koduloomadena ka närilisi, samuti paljusid linnu-, kala-, roomaja- ja kahepaikseliike. Lemmikloomana peetavaid loomi Aafrika kääbussiil Deegu Fennekrebane Hamster Hobune Kass Koer Küülik Merisiga Tšintšilja Valgetuhkur rott Vaata ka Akvaariumikalad Eksootilised lemmikloomad Koduloom Põllumajandusloomad Toaloom Lemmikloomade parasiidid Lemmikloomade kiibistamine Välislingid Koduloomad


text: Meeskonnatöö lasteaias | Täienduskoolitused Avaleht Koolituskalender Meeskonnatöö lasteaias Meeskonnatöö lasteaias Kokkuvõttev lühikirjeldus Kuidas luua eeldused ühe õpetaja ja kahe assistendi koostööoskuste kujunemiseks; toetada osalejate suhtlemis- ja meeskonnatööoskuste reflekteerimist õppe- ja kasvatustegevuse kontekstis? Toimumise aeg: 08.05.2019 - 16.10.2019 Auditoorne: 64 akad. tundi Osalejate arv: 30 kuni 30 osalejat Grupp on täis Projektijuht: Külli Rauk, kyllira@tlu.ee, tel: 5020044 teab oma rolli lasteaia meeskonnas ja aitab kaasa väärtuspõhise meeskonnatöö kujunemisele rühmas; oskab reflekteerida ja eesmärgistada õppe- ja kasvatustegevust individuaalsel ja meeskondlikul tasemel lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast; oskab märgata laste vajadusi ja toetada laste arengut; kasutab sobivaid suhtlemisviise laste, kolleegide ja lastevanematega. Sihtgrupid: Õpetajad, õpetajat abistavad töötajad (õpetaja abid, assistendid). Haridustasemed: Alusharidus Eesmärgid: Kujundada koostöö ühe õpetaja ja kahe assistendi vahel; arendada oma suhtlemis- ja meeskonnatööoskuste reflekteerimist õppe- ja kasvatustegevuse kontekstis. 1. moodul: Süsteemne mõtlemine organisatsioonis ja meeskonnatöö. Alushariduse kvaliteedi tagamise vajalikkus ja võimalused koolieelses lasteasutuses. Süsteemne mõtlemine ja tegutsemine lasteaia arengusuundade ja väärtuste edastamisel õppetegevuse kaudu. Alushariduse pika- ja lühiajaliste eesmärkide teadvustamine. Lapsest lähtuva õppe- ja kasvatustegevuse põhimõtted lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast. Ühe õpetaja süsteemi rakendamise vajalikkus, eesmärgid ja väärtused. Lasteaed kui õppiv organisatsioon. Muudatuste mõju õpetajale, lapsele, lasteaiale. Valmisolek vastupanuks ja vastupanu oskuslik käsitlemine. Meeskonnatöö põhimõtted ja oskused. Õpetaja roll kutsestandardist ja muudatustest lähtuvalt. Assistendi roll lasteaia rühmas. Oma rolli määratlemine organisatsioonis ja meeskonnas. Õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgistamise oskus individuaalsel ja meeskondlikul tasemel. Väärtused ja hoiakud kui õnnestumise võtmetegurid või takistused. Enesereflektsioon, edasi- ja tagasiside. 2. moodul: Lapse areng ja lapsest lähtuv õppe- ja kasvatustegevus. Lapsepõlve sisu ja olulisus inimese isiksuse kujunemisel. Eelkooliealise lapse õppimise ja arenguteooriad ja nendest lähtumine õppe-ja kasvatustegevuses. Üldoskuste areng koolieelses eas. Lapse mäng ja arengut toetavad õppe- ja kasvatustegevused ja nende lõimimine lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast. Laste initsiatiivi toetamine ja laste kaasamine õppe- ja kasvatustegevuse kavandamisel ja analüüsimisel. Lapse arengut toetava kasvukeskkonna loomine meeskonnatööna kaasates lapsevanemaid. Õpetaja roll õppe- ja kasvatusprotsessi juhtimisel ja assistentide kaasamisel. Aktiivõppe meetodite rakendamine lasteaias (projektõpe, avastusõpe, seikluskasvatus, õuesõpe jm). Õppe-kasvatustegevuse dokumenteerimine ja nähtavaks tegemine. Laste osalemise ja progressi demokraatlik hindamine. Lastevanemate kaasamine, teavitamine ja toetamine. 3. moodul: Suhtlemine kui meeskonnatöö võtmetegur. Suhtlemine rühma meeskonnas laste, lastevanemate ja kolleegidega. Rühma õpetaja kui juhi roll ja oskused töötajate mõistmisel, toetamisel ja protsesside juhtimisel. Efektiivse ja ebaefektiivse suhtlemise tunnused. Suhtlemistõkete teadvustamine, nende mõju suhetele ja koostööle. Suhtlemistõketest hoidumine. Eesmärgipärane suhtlemisoskuse valik. Aktiivse kuulamise põhioskuste-ümbersõnastamise ja peegeldamise kasutamine igapäevasel suhtlemisel. Selge eneseväljendus kui üks koostöö alus. Efektiivsed ja ebaefektiivsed probleemilahendusmudelid. Probleemide lahendamine võidan-võidan printsiibil-lastega ja lapsevanematega suheldes ning meeskonnatöös. Probleemide vahendamine. Väärtusvastuolude käsitlemine. Tajupositsioonide teadlik vahetamine. Coaching kui võimalus personali ja lastevanemate toetamisel ja nõustamisel. 4. moodul: Meeskonnatööoskuste arendamine ja rühma refleksioon. Vaatluspraktika. Meeskonnasisese koostöö kujundamine lasteaias. Meeskonnatööoskused läbi enesemotivatsiooni. Meeskonnatöö toetamise võimalused ja meetodid lasteaia rühmas. Õpetaja kui juht ja meeskonna motiveerija. Juht kui lasteaia personali motiveerija. Vaatluspraktika tagasiside arutelud. Õppekeskkonna kirjeldus: Tagatud on tänapäevased, õppeprotsessi toetavad ruumid. Hindamisviisid: Osalemine auditoorses töös. Iseseisvate tööde nõuetekohane täitmine. Osalemise eeldus: Töötamine õpetajana, õpetajat abistava töötajana (õpetaja abid, assistendid) Osalemine auditoorses töös. Iseseisvate tööde nõuetekohane täitmine. Koolituse läbiviimiseks vajaliku kvalifikatsiooni, õpi- või töökogemuse kirjeldus koolitajal: Magistrikraad, täiskasvanute koolitamise kogemus vähemalt 5 aastat, valdkonnas tegutsemise kogemus vähemalt 5 aastat. Õppekavarühm: Koolieelikute õpetajate koolitus 23.09.2019 - 02.02.2020 Registreerimine avatud - 23.09.2019 - 17.11.2019 3 viimast kohta Registreerimine avatud veebipõhine Koolitus keskendub ainevaldkonnapõhistele digioskustele, mis aitavad õpetajatel toetada õppijate digipädevusi. Õpetajatöö eripära ja tegutsemiskompetentsid multikultuurilises lasteaias 23.09.2019 - 20.11.2019 3 viimast kohta Registreerimine avatud auditoorne Süvendada lasteaiaõpetajate teadmisi multikultuurilise lasteaia õpetajatöö eripäradest ning multikultuurilise rühma õppe-kasvatustöö kavandamisest.


Puškov: Venemaa-vastase kampaania animaatorid on Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Suurbritannia(129) Venemaa riigiduuma väliskomitee esimees Aleksei Puškov nimetas viis riiki, mis on tema sõnul Venemaa-vastase kampaania peamised animaatorid Euroopa Nõukogu parlamentaarses assemblees. Need on Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Suurbritannia. „Vene delegatsiooni volitustelt piirangute mahavõtmise vastu astuvad üles Euroopa Liidu Venemaa-vastaste sanktsioonide küsimuses kõige agressiivsemalt käituvate riikide delegatsioonid ning need, kes osalevad kõige aktiivsemalt Venemaa-vastases hüsteerias, mida õhutatakse praegu läänes. Need on Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Suurbritannia,“ ütles Puškov TASS-i vahendusel. Puškovi sõnul on need viis riiki parlamentaarses assamblees vahet pidamata toimuva Venemaa-vastase kampaania peamised animaatorid. „Aga me arvestame sellega, et nende riikide esindajad, kes mõistavad, et ilma Venemaata piirab Euroopa Nõukogu parlamentaarne assamblee iseenda võimalusi, isoleerib iseennast, ei oma neid võimalusi töötada, mida ta omaks, kui Vene delegatsioon oleks Euroopa Nõukogu parlamentaarses assamblees. Me loodame, et nende riikide esindajad osutuvad lõpuks Euroopa Nõukogu parlamentaarses assamblees enamuses olevaiks ja jõuavad järeldusele, et Vene delagatsioonile tuleb kõik tema volitused tagasi anda,“ ütles Puškov. Vene delegatsioonilt võeti parlamentaarses assamblees volitused 28. jaanuaril kuni aprillini. 2. aprillil teatas Puškov, et Venemaa katkestab aastaks kõik ametlikud suhted parlamentaarse assambleega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71286269


Laadige alla Microsoft Outlook 2010 Microsoft Office Üleminek rakenduselt Outlook 2010 teenusekomplektis Microsoft 365 sisalduvale Outlookile Kas kasutate endiselt rakendust Outlook 2010? Microsoft 365 komplekti kuuluva Outlookiga püsivad asjad korras ja suhtlemine on lihtne. Outlook 2010 tugi on lõppenud Hankige Outlooki uusim versioon ning teie meilisõnumid, kalender ja kontaktid on kõik ühes kohas koos. Võtke Microsoft 365 kasutusele juba täna. Püsige võimsate mobiilirakenduste abil meilisõnumitega kursis, vaadake ja redigeerige manuseid asukohast olenemata. Eksklusiivsed uued funktsioonid ja turbevärskendused, mis on saadaval Microsoft 365 teenusekomplekti kuuluva Exceli jaoks. Outlook 2010 ja teenusekomplektis Microsoft 365 sisalduva Outlooki võrdlus Outlook teenusekomplektis Microsoft 365 Looge rühmasid, kus saate teistega koos tähtsaid asju arutada, koostööd teha ning omavahel faile ja märkmeid ühiskasutusse anda. Kasutage Skype’i ärirakenduse tava- ja videokõnesid reaalajas oluliste otsuste tegemiseks. Outlooki mobiilirakendused võimaldavad teil olla ühenduses ja töötada tõhusamalt. iOS®-i, AndroidTM-i ja Windowsi mobiilsideseadmete kasutajaliidesed on juba tuttavad. Office 2010 sisaldab rakendusi – Word, Excel, PowerPoint ja Outlook. Need on saadaval ühekordse ostuna ühes arvutis kasutamiseks. Microsoft 365 lepingud sisaldavad nende rakenduste tasulisi versioone ning lisaks muid Interneti kaudu töötavaid teenuseid (sh veebisalvestusruum OneDrive’is ja Skype’i kõneaeg2 kodukasutajale. Microsoft 365 annab teie käsutusse Office’i täisfunktsionaalsed rakendused nii PC- ja Mac-arvutite, tahvelarvutite (sh iPad® ja AndroidTM-i tahvelarvutid) kui ka telefonide jaoks1. Microsoft 365 lepingud on saadaval kuu- või aastatellimusena. Lugege lisateavet. Tellimuse jagamiseks avage leht www.office.com/myaccount ja järgige kasutaja lisamiseks kuvatavaid juhiseid. Kellegi lisamisel saadetakse sellele isikule meilisõnum vajalike juhistega. Pärast nõustumist ja juhiste täitmist saab ta vaadata oma teavet (sh kasutatavaid installe) lehel „Minu konto“. Oma tellimuse jagamise saate lõpetada või eemaldada tellimusest mõne kasutaja seadme lehel www.office.com/myaccount. Outlook 2010 ressursid Outlook 2010 spikriteemad Saadaval on Outlook 2010 kasutusjuhendid, koolitus ja muud tugiteenused. Microsoft 365 tellimusega kaasnev Microsoft Outlook on Outlooki uusim versioon. Varasemate versioonide hulka kuuluvad Outlook 2013, Outlook 2010 ja Outlook 2007.


23) pakendijäätmed on mistahes pakend või pakendimaterjal, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;


text: Kaspar – TALLINNA LAAGNA GÜMNAASIUM Meanwhile lets just say that we are proud Kaspar contributed a whooping 60 entries. Entries by Kaspar Pillihunt 09/10/2018 in Uncategorized /by Kaspar Mirgrit Helm, Eliis Org ja Caitlyn Kõrgemaa võitsid "Pillihundi" lauamängu vabariikliku võistluse klasside kategoorias I koha. Auhinnaks oli 30. septembril kogu klassile toimunud kontserdikülastus Estonia kontserdisaali. "Pillihunt" muusika Priit Pajusaar, tekst Leelo Tungal Hunt otsustab hakata muusikuks. Ja üldse on ta nutihunt, kel kõhu peal elektrooniline tabloo ehk huntofon, kuhu ta salvestab loomade pillihääli. "Pillihunt" [...] 03/10/2018 in Uncategorized /by Kaspar 1. oktoobril tähistasime koolis Rahvusvahelist muusikapäeva. Erinevaid muusikalisi instrumente tutvustasid ja mängisid Lasnamäe Muusikakooli õpilased ja õpetajad. Kogu koolimaja lõi rütme täis trummar Silver Ulvik. Täname meie kooli õpetajaid ja külalisi: Lii Leitmaa, Anne Kato, Urve Sepp, Mihkel Oss, Silver Ulvik. VAATA PILTE! 01/10/2018 in Uncategorized /by Kaspar 24. septembril toimus 1.-4. klasside traditsiooniline NUNNUNÄITUS. Kasutada võis kõiki loodusande, mida nii aiast kui ka metsast leida võib. Oli huvitavaid leide ja fantaasiarikkaid lähenemisi materjalide kombineerimisel. Tegijatel leidlikkust ja ideid jätkus. Aitäh kõikidele osalejatele, kes kaasõpilastele enda loomingut eksponeerisid! Suur tänu ka vanematele, kindlasti tänu teie toele ja abile said väikeste kunstnike kavatsused õigesse [...]


text: Reedel, 26. septembril kell 18–21 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis, Rüütli 10 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi teadlased jutustavad keskaja inimeste eluolust läbi viie põneva loengu. Astu sisse vanalinnas aadressil Rüütli 10 asuvasse keskaegsesse majja. Kell 18–19.30: - Raili Allmäe “Mida räägivad inimluud minevikuinimese tervisest? Tutvume TLÜ Ajaloo Instituudi luukoguga” - Priit Raudkivi “Elu ja surma vahel – elutingimustest keskaegsel Liivimaal” Kell 19.30–21: - Jüri Peets ”Vägivaldne surm – taplejate argipäev. Juttu tuleb Salme laevaleiu relvadest” - Ülle Tamla, Mauri Kiudsoo ”Kuidas vanasti pensionipõlve kindlustati? (Maapõue peidetud aaretest)” - Inna Jürjo, Erki Russow ”Söök ja jook – hea tervise alus. Arutleme keskaegse toidukultuuri üle toitude ning köögi- ja lauanõude põhjal” Kõik huvilised oodatud! 11. juulil avati Itaalias Viterbo Rahvuslikus Etruski muuseumis (Museo Nazionale Etrusco di Viterbo – Rocca Albornoz; Piazza della Rocca 21b) näitus “5000 aastat ehtekunsti Eestis”. Väljapaneku vanimad leiud on pärit Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi arheoloogiakogudest ja annavad ülevaate Eesti alal elanud inimeste ehteasjadest ajavahemikus 3000 eKr – 16.-17. saj. Samas on eksponeeritud tunnustatud moekunstniku Vilve Undi efektsed rõivakomplektid, mida kaunistavad Kärt Summataveti valmistatud ehted. Mõlemad autorid on lähtunud oma loomingus arheoloogilistest ja etnograafilistest eeskujudest. Näituse teise osa moodustab nüüdisaja Eesti nimeka ehtekunstniku Jaan Pärna merevaigust ehete kollektsioon. See seob ajaloolised merevaiguleiud kaasaegse eesti ehtega, mida näituse kolmandas osas näeb Eesti Metallikunstnike Liidu 24 autori loomingus. Valiku arheoloogilistest leidudest tegi Ülle Tamla, kes ühtlasi koostas ka ekspositsiooni tutvustavad tekstid. Viterbos jääb näitus avatuks kuni 14. septembrini 2014. Foto autor Ülle Tamla Foto autor Ülle Tamla Rändnäitust “Arheoloogilisi avastusi Eestis 2013′′ eksponeeritakse alates 09.05.2014. Harjumaa Muuseumis Keilas. Samal päeval kl 14.00 toimub Harjumaa Muuseumi teaduspäev, kus esinevad TLÜ Ajaloo Instituudi arheoloogid kahe ettekandega: Ülle Tamla tutvustab 2013. aastal Harjumaalt Kõue külast avastatud hõbeaarde ja peitleiu uurimistulemusi ja Mauri Kiudsoo räägib 2013. aastal avastatud aardeleidudest. Näitus jääb avatuks kuni 8. juunini. 2013. aasta arheoloogilisi avastusi kajastav rändnäitus “Arheoloogilised välitööd Eestis 2013′′ on avatud alates 5. märtsist Anija mõisas. Kontakt Kaiti Kartusov http://anijamois.ee/ 6. detsembril 2013. aastal avati Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi rändnäituste saalis (Rüütli tn 10) 2013. aasta arheoloogilisi avastusi kajastav näitus “Arheoloogilised välitööd Eestis 2013′′. Tegemist on Eesti arheoloogide traditsioonilise ettevõtmisega, millega tuuakse laiema avalikkuse ette möödunud välitööaasta tähelepanuväärsemad arheoloogilised uudised. Seekord koostati 17 stendi, mis annavad ülevaate Eestimaa eri paigus toimunud välitööde olulisematest tulemustest ja põnevamatest avastustest. Tallinnas jääb rändnäitus avatuks 17. jaanuarini ning sellega saab tutvuda tööpäeviti kl 9 kuni 18ni. Sissepääs tasuta! Alates 22. jaanuarist on näitus avatud Saaremaa Muuseumis Kuressaares.


Seaduseparandus karmistab varasemat loomadele kahju tegeva vahekorra keeldu. Seda oli aga Taani põllumajandusministri Dan Jørgenseni sõnul keeruline tõestada, vahendab Reuters. „Praegune seadusandlus ei kaitse loomi piisavalt. On raske tõestada, et loom kannatab, kui inimene temaga seksuaalvahekorras on, ja seetõttu peame me andma loomale kahtluse korral eelise,“ kirjutas Jørgensen arvamusartiklis. Need, kes seaduseelnõu poolt hääletasid, ütlesid, et Taani ei taha jääda viimaseks Põhja-Euroopa riigiks, kus seksuaalvahekord loomadega on legaalne, sest see tõmbab ligi loomaseksituriste. Varem on vahekorra loomadega keelustanud Saksamaa, Norra, Rootsi ja Suurbritannia. „Sageli teatatakse organiseeritud loomaseksi-show'de ja -klubide ning loomabordellide olemasolust Taanis,“ teatas põllumajandusministeeriumile alluv Taani loomade eetikanõukogu oma raportis. 2011. aastal teatati Taani justiitsministeeriumi raportis veterinaaride kohta, et 17 protsenti neist kahtlustasid, et nende ravitud loomad olid olnud vahekorras inimesega.


text: Loksa linna dokumendihaldussüsteemi asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja Loksa linna dokumendihaldussüsteemi asutamine ja registri pidamise põhimäärus Loksa linna dokumendihaldussüsteemi asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord § 2 Registri nimetus ja finantseerimine RT IV, 17.03.2020, 16 Vastu võetud 12.03.2020 nr 2 Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 433 lg 1 ja § 435 lg 1 ning Loksa Linnavolikogu 18.02.2020 määruse nr 5 "Loksa linna andmekogude asutamise ja andmekogude põhimääruste kinnitamise delegeerimine" alusel. Määrusega asutatakse Loksa linna dokumendihaldussüsteem (edaspidi register) ning kehtestatakse selle pidamise kord, sealhulgas vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, kogutavate andmete koosseis, andmete registrisse kandmise ja registri haldamise kord ning andmete väljastamise tingimused. § 2. Registri nimetus ja finantseerimine (1) Registri ametlik nimetus on Loksa linna dokumendihaldussüsteem Amphora ja lühinimi Amphora. (2) Registri omanik on Loksa linn. (3) Registri pidamist finantseeritakse Loksa linna eelarvest. 1) Loksa Linnavalitsusele ja Loksa Linnavalitsuse hallatavatele asutustele saabunud ning asutuse poolt koostatud dokumentide haldamine; (1) Registri vastutav töötleja on Loksa Linnavalitsus ametiasutusena. (3) Linnasekretär määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid (kasutajad) ning isikud, kellel on õigus hallata registrit või selle osade juurdepääsuõigusi (süsteemi administraatorid). (1) Registri volitatud töötlejad on Loksa Linnavalitsuse teenistujad ja hallatavad asutused ning registri majutaja Interinx OÜ. (2) Loksa Linnavalitsuse teenistuja ja hallatava asutuse töötaja volitatud töötlejana: (3) Registri majutaja volitatud töötlejana: (1) Registrisse kantud andmeid töödeldakse avaliku teabe seaduses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus), isikuandmete kaitse seaduses, muudes õigusaktides ja käesolevas põhimääruses sätestatud eesmärkidel, korras ja tingimustel. (2) Töötleja on kohustatud tagama registrisse kantud andmete samasuse alusdokumentidele kantud andmetega. Ebaõigete andmete avastamisel registris parandab töötleja ebaõiged andmed ühe tööpäeva jooksul. (3) Kasutajaõiguste andmine, muutmine, peatamine ja lõpetamine toimub asjaajamiskorras kehtestatud korras. (1) Igaühel on otsejuurdepääs avalikule dokumendiregistrile Loksa linna veebilehe kaudu aadressilt www.loksalinn.ee seaduses sätestatud korras. (3) Andmete väljastamise eest tasu ei võeta, välja arvatud avaliku teabe seaduse § 25 lõikes 2 sätestatud juhul.


see, kahmama, striptiis, kirglik, vilkuv, eelmäng, kiusasid, meeleline, õrritama, sukkpüksid, poseerib, stripper


Corklane | RANK-HOUSE Kui teil on küsimusi, kirjutage meile! - Vajuta siia! Logi sisse Loo kliendikonto 👉 Tellimus edastatakse kullerile 24-48h jooksul 👉 DHL kuller või Itella SMARTPOST 👉 Tarneaeg 2-8 tööpäeva! Loe rohkem! MEESTE RÕIVAD + KÕIK RÕIVAD MEESTELE NAISTE RÕIVAD + KÕIK RÕIVAD NAISTELE JALATSIMAAILM + KINGAD + MOKASSIINID + PLÄTUD (Flip-Flops) + SAAPAD (Madala säärega) + VABAAJAJALATSID + KOTIMAAILM + SELJAKOTID / KOHVRID + ÕLARIHM + AKSESSUAARID KORGIST + AKSESSUAARID PUIDUST + AKSESSUAARID TELEFONILE + KÄEKELLAD + LIPSUD + MANSETINÖÖBID + PÄIKESEPRILLID + RAHAKOTID + SALLID + VÖÖD / RIHMAD + #APPLE (iphone & iwatch) + KÕIK BRÄNDID - TINGIMUSED + Loo kliendikonto Esileht 1 › Corklane 2 › gender_naistele 3 gender_naistele Me CorkLane'is usume, et stiilsena olemiseks on olemas parem viis. Te ei pea oma sotsiaalse vastutuse osa ohtu seadma. Inspireerituna uusimatest suundadest, disainime ehtsast korkmaterjalist kaasaegseid ja funktsionaalseid moeaksessuaare. Kõik meie tooted on hoolikalt valmistatud käsitööna Portugalis. Naturaalsest korgist innustunult ja inspireeritult on meie eesmärk jätkata kaunite ja suurepäraste kujunduste väljatöötamist, kasutades kohapeal toodetud korgimaterjali – ehk tooteid, mille üle saate rõõmu tunda ja mille üle uhke olla. Mis on kork? Portugallasena on korgikangas meie jaoks loomulik valik. Meie kirg moe vastu ja armastus looduse vastu õhutasid ideed trendikatest, kuid samas keskkonnasõbralikest korgitarvikutest. Korknahk on väga säästlik materjal, vegan ja biolagunev. Tänu omapärasele tekstuurile ja pehmusele võimaldab see kasutajatel paremini suhelda loodusega. Korgi vegannaha omadused on teiste materjalidega võrreldamatud. Sellel on ainulaadne looduslik muster, mis edastab korgitammepuude loo iga CorkLane'i toote juurde. Kvaliteetse koorega küpse korgitammepuu kasvatamiseks kulub umbes 5 aastakümmet. Siis võib sõltuvalt kliimatingimustest puu koorida iga 7-10 aasta tagant. Oluline on et korgikoore koristamine ei kahjusta puud ja on tegelikult puule kasulik protsess. Korjatud korgipuu tarbib keskmiselt viis korda rohkem CO2 ehk puhastab õhku viis korda efektiivsemalt. Puudelt saadud korgikoor desinfitseeritakse ja seda kasutatakse korgiplokkide tootmiseks. Pehme ja elastse, kuid vastupidava korginaha saamiseks viilutatakse plokkidest eriti õhukesed kihid ja kasutatakse kvaliteetse tekstiili valmistamiseks. Meie korgikangas on valmistatud looduslikest materjalidest. See ei sisalda raskemetalle ega nende ühendeid, orgaanilisi lahusteid, mineraalkiude ega formaldehüüdi. Toote kõrgemate omaduste saavutamiseks kasutatakse täiendavaid sünteetilisi materjale, kuid ükski neist ei kahjusta keskkonda ega tervist. Hingega tehtud käsitöö: Meie asjatundlik meeskond konstrueerib käekotid, rahakotid ja muud aksessuaarid, õmmeldes need õrnalt tükk tükki haaval. Meie aksessuaarid on peene loomingu ja tähelepaneliku viimistluse rafineeritud tulemus. Pikkade kogemuste ja raske tööga saavutavad meie käekotid täiusliku väljanägemise, luksusliku ilme ja disaini kvaliteedi. Portugali kohalik tootmine: Oleme uhked, et kõik CorkLane aksessuaarid on toodetud Portugalis. See võimaldab meil kontrollida kvaliteeti ja disaini, toetades samal ajal ka kohalikku majandust. Nii CorkLane kui ka meie tarnijad tegutsevad vastavalt Euroopa Liidu tööõigusele. See kindlustab klientidele teadmise meie hea tööeetika ja töötingimuste kohta. Esmaklassiline vegan korknahk: Kõik CorkLane tooted on valmistatud PortugalCork ́i tarnitud kvaliteetsest korginahast. Meile on privileeg, et meil on võimalus töötada taastuv ressurssidest saadud luksusliku ja loodusliku materjaliga. Materjali ainulaadne tekstuur ja pehme puudutus muudavad selle erakordseks, Selle ainulaadne tekstuur ja pehme puudutus muudavad selle erakordseks materjaliks, see pärast on meie eesmärk on levitada ja tutvustada seda kogu maailmale, tootes suurepäraseid moeaksessuaare. Tänu otsesele koostööle korginaha tootjaga, valivad meie disainerid igal hooajal välja esmaklassilisi korgimaterjale erinevates elavates värvides ja mustrites. Lihtne hooldus: Enamasti on tooted veekindlad ja soovitame korgist tooteid puhastada märja lapiga ja pehme puhastusvahendiga. Järgige konkreetse toote juhiseid. Kinnitame uhkusega, et CorkLane on VEGANi poolt heaks kiidetud – PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) Hind: Madal-Kõrge Hind: Kõrge-Madal Uuemad viimasena CORKLANE - ÕLAKOTT / Naturaalne (A14145) Müügihind €85,92 Tavahind €171,84 Postikulu 0€ CORKLANE - KNAPSACK / Roosa (A14305) Müügihind €81,12 Tavahind €162,24 Postikulu 0€ CORKLANE - KNAPSACK / Mereväe sinine (A14305) CORKLANE - ÕLAKOTT / Must (A14144) Müügihind €71,52 Tavahind €143,04 Postikulu 0€ CORKLANE - "CLAIRE" / Pruun & Alligaator (A14135) CORKLANE - TOTE KOTT / Punane (A14139) Müügihind €57,12 Tavahind €114,24 Postikulu 0€ CORKLANE - SATCHEL KOTT / Naturaalne (A14123) CORKLANE - TOTE KOTT / Mereväe sinine (A14121) CORKLANE - ÄMBERKOTT "GIRAFFE" (A14119) CORKLANE - MINI SELJAKOTT / Veini punane (A14306) Müügihind €52,32 Tavahind €104,64 Postikulu 0€ CORKLANE - MINI SELJAKOTT / Denim sinine (A14306) CORKLANE - ÕLAKOTT / Elav Korall (A14143) Müügihind €47,52 Tavahind €95,04 Postikulu 0€ CORKLANE - ÕLAKOTT / Must (A14143) CORKLANE - SADULAKOTT / Naturaalne (A14138) CORKLANE - "JESSY" KOTT / Roosa & Kuld (A14131) CORKLANE - "JESSY" KOTT / Naturaalne & Kuld (A14131) CORKLANE - "JESSY" KOTT / Must & Kuld (A14131) CORKLANE - TASKU / Veini punane (A14210) Müügihind €28,32 Tavahind €56,64 Postikulu 0€ CORKLANE - TASKU / Naturaalne & Kuld (A14210) CORKLANE - KOSMEETIKAKOTT / Roosa & Kuld (A14136) Müügihind €12,00 Tavahind €23,99 Postikulu 0€ CORKLANE - KOSMEETIKAKOTT / Must & Kuld (A14138) CORKLANE - WRISTLET KOTT / Türkiissinine (A14128) Müügihind €7,19 Tavahind €14,39 Postikulu 0€ Kampaaniad, uued tooted ja eripakkumised. Otse sinu postkasti. Autoriõigused © 2020, RANK-HOUSE. Makseviiside logod Valiku valimisel värskendatakse kogu leht. Valiku tegemiseks vajutage tühikuklahvi ja seejärel nooleklahve.


Sukeldumine hästivarjatud mitmekesisusse — Sirp DiveDiveDive’i festival 22.–23. VII Telliskivi loomelinnaku Punases majas. St. Cheatersburgi tuvipunk põhineb Eesti parimate esilauljate hulka kuuluva Chungini karismal. Eesti suvine festivalimaastik kipub täis saama, nädalalõppudel tuleb tihti teha valikuid mitme väikese, kuid huvipakkuva esinejanimekirjaga sündmuse vahel. Miks mitte paigutada tuleval suvel mõned sündmused nädalalõppudelt nädala sisse? See võimaldaks kuulajal (ning miks mitte ka esinejal) hea mobiilsuse ja tahtmise korral rohkematel festivalidel osaleda. DiveDiveDive’i festival tähistas 22.–23. VII Telliskivi loomelinnaku Punases majas kodumaise, ent ingliskeelse kultuurikanali divedivedive.org 10. sünnipäeva. Samal ajal toimus Hiiumaal Kalana Saund, kus oma lemmikmuusikat mängisid Eesti parimad DJ-d. DiveDiveDive’i festival oli üles ehitatud lausa kolmele päevale: reedene reivine DJ-set, laupäevane live-kava ja pühapäevane tasuta järelpidu plaadimuusikast. Festivali naelaks plaanitud laupäevane kontserdikava kogus oodatult ka kõige rohkem publikut, seda enam, et viieeuroselt piletihinnalt kuue artisti kohta pole eriti kuhugi langeda. DiveDiveDive’i tüüpi väikeste festivalide pluss ongi madal hinnatase ja esinejanimekirja kvaliteet: enamiku artistide eest, kes festivalil üles astusid, tuleks eraldi kontserdina maksta vähemalt kolm korda rohkem. Kava alustas kollektiiv nimega Kassid. Indie-maigulisele nimele vaatamata polnud tegemist tüdrukutebändiga ja intrigeeriva indie asemel kõlas kodukootud AOR (adult orientated rock music). Selle terminiga tähistati Ühendriikides laiale täiskasvanutest kuulajateringile mõeldud raadiosõbralikku vanakooli rockmuusikat. Muusikalisele ebaküpsusele vaatamata tegid Kassid täis-set’i, näidates end võib-olla esimest korda sedavõrd „arvukale“ kuulajaskonnale (kõige rohkem kümme inimest). Seda enam tuleb hinnata nende julgust tegelda sellise ebaapetiitse stiiliga ja tänada festivali, et neid avabändiks võttis. Kassidele järgnev artist – Jaapani lauljatar Kirilola – moodustas nendega meeldiva kontrasti ja oli üks DiveDiveDive’i üllatajaid, sidudes hommikumaa laulutraditsiooni elektroonikaga. Kirilola, kelle eelmine kollektiiv eX-Girl andis kümme aastat tagasi Juuksuris unustamatu etteaste, tõestas mõnekümnepealisele kuulajaskonnale, et ta võiks praegu esineda täissaalile näiteks Jazzkaarel. Ta võiks olla peaesineja ka mõnel joogafestivalil, sest etteaste viimaseks palaks jäänud video- ja sõnapõimik, meditatiivne poeem Havai lillest, kes õpetab inimestele õrnust ja üksteisest hoolimist, oli kantud lisaks vokaalsele võimekusele ka missioonitundest ja murest inimkonna pärast. Kirilola etteaste oli ühtaegu kontsert ja tegevuskunst. Jaapani traditsioonilisest rõivastusest inspireeritud kostüüm võimendas esinemise teatraalsust ning kogenud artistina hoidis Kirilola publiku tähelepanu ka siis, kui rütmimasin oli välja lülitatud. Eesti multiinstrumentalistist kitarrivirtuoosil Rainer Jancisel, kelle esinemisi iseloomustab tehniline täiuslikkus ja ettearvamatus, oli selgi korral kaasas mitu pilli, kuid ta kasutas neist vaid ühte. Meeleolud vaheldusid lüürilisest raevuka enesekehtestamiseni, kus interpreet oli justkui instrumendiga dialoogis, kord saavutades harmoonia, kord aga alludes helide diktaadile. Iga Jancise esinemine on talle endale protsess mingi motiivi või loo arendamisel. Kuulajatele, kes tema tegemisi jälginud, on see omamoodi muusikaline jätkulugu või sari, mille lõppu ei ole veel kirjutatud. Väga läbimõeldud ja terviklike kompositsioonidega astus üles kodumaise fusion-progedžässi tippkollektiiv Phlox. Phloxi instrumentaalne raskus- ja ka emotsionaalse tõsiduse aste on A. See on intellektuaalne džäss-rock, mille esitaja peab instrumenti valdama maksimaalselt ja seda ka laval igati näitama. Kohati näis, et Phlox ei mahu Punasesse majja ära, helitaseme valjus ja esituse intensiivsus muutus lausa füüsiliselt väljakannatamatuks ning hoopis vastuvõetavam tundus selle jälgimine majast väljas. Phlox on kinni progedžässi kammitsas niivõrd, kui seda lubab nende sisemine arenguloogika. Postprogeni jõutakse ilmselt siis, kui kuulaja seda enam ära ei tunne. Läti duo Les Attitudes Spectrales vallutas lava ja kuulajad psühhedeelse stonerock’i või ghost punk’iga, nagu nad seda ise nimetavad. Rasked helivallid ja rütmikombinatsioonid meenutasid bluusilikkuselt SQÜRLi, tumeduselt ka Earthi või Sun O)))d. Les Attitudes Spectrales oli kujundlik tervik muusikast ja attitude’ist, meelestatusest, mis on esitatava muusikaga lahutamatult seotud. Siin polnud grammigi poosi ega eeskujude kummardamist, siin oli uppumine helidesse, sukeldumine sügavustesse, mida just bluus võimaldab ja psych-rock võimendab. Pealinna kollektiivi St. Cheatersburgi tuvipunk põhineb aga mitte niivõrd üle pea löövatel helimassidel, kuivõrd Eesti parimate esilauljate hulka kuuluva Chungini karismal. Miniseelikus ja sätendava topiga Chungin pani proovile nii mõnegi end üles löönud festivalikülalise vastupanuvõime aeg-ajalt rahva hulka hüpates, et kellegagi publikust tantsu keerutada, või vaatajaid lihtsalt veega üle pritsides. See on glam(punk)-rock selle ehedaimal kujul, mille tõukejõud pole mitte edevus või enesekesksus, vaid pigem ülekeev potentsiaal väljendada midagi lisaks muusikale ka olekus ja poosis. See on etendus ja flirt konventsionaalse publiku jaoks harjumuspäratu ning väljakutsuvaga. Chungin demonstreerib ja võimendab oma esinemistes rock-muusika klišeesid. Võib arvata, et kui ta oleks sündinud Ühendkuningriigis või Ühendriikides, oleks ta staar, kelle kontserte jälitaks oma fänniklubi ja stage diving poleks mingi probleem. DiveDiveDive’i festivalil sai Chungin aga olla Rootsi psych-punk-grupi Viagra Boys soojendaja. Bändinimede väljamõtlemine on omaette oskus, kuid endistest punkaritest bändiliikmed ei mõtle enam sellele, kuidas provotseerida: nende sõnul sümboliseerib bändi nimi tänapäeva mehe allakäiku. Muusikas näitab Viagra Boys üht neist suundadest, kuhu on arenemas või kuhu võib areneda punk. Või kuivõrd on üldse mõtet seda 40 aasta vanust stiilimõistet enam siia sisse tuua? Külm, halastamatu, hingetuks tegev rütm, psühhootiline sound ja eksalteeritud esitusviis teevad Viagra Boysi kontserdist keemiatripi muusikalisse ekstaasi. Viagra Boysi psych-punk jõuab üht otsa pidi sinna, kus rave pungilt otsi üle võtma hakkas (sellele ajastule Inglismaal oli festivalil pühendatud ka väike fotonäitus Gavin Watsonilt), teisalt läheb bänd sellest etapist keelt näidates mööda. Viagra poiste energias elab edasi Alan Vega, Viagra Boys vaidleb Stoogesiga, Iggy Pop annab kätt Viagra tätoveeritud esilauljale Sebastianile ja kokkuvõttes on see kõik väga lähedal meie oma Psühhoterrorile. DiveDiveDive’i festival on üks neid väikeseid varjatud pärle, mida pole suurem ja arvukam publik üles leidnud, ja see on hea. Korraldajad oleksid muidugi oodanud suuremat külastajanumbrit, kuid festivalikülastajale, kes tuleb otsima uusi põnevaid artiste ja saama muusikalisi elamusi, oli just selline ligi 50-pealine vaatajate hulk sobiv.


text: Ringmajanduses saab jäätmetest uue plasti kätte ka täiesti naftavabalt - Autogeenius 17. dets. 2021 kell&nbsp16:28 Ringmajandus on moesõna, mida kasutatakse palju ka siis, kui tegemist pole päris täieliku ringlusega. Neste RE ehk taastuvallikatest plasti tootmine aga on jäätmekasutuse mõttes see "päris" ringmajandus: tooraine on saadud jäätmetest ja jääkidest, jättes naftasaadused maapõue ning saadud uus plast on ikka ja jälle taaskasutatav vastavate tehnoloogiate abil töödeldes. Mismoodi siis ikkagi täpselt plasti tootmine ringmajanduse lahendusega toimib? Eeldatakse, et plasti tarbimine kasvab jätkuvalt, seega on vajadus kiireks uute lahenduste väljatöötamiseks aina suureneva plastjäätmete hulgaga väga tähtis. Plastitootmises ringmajandusele üle minnes saame hea lahenduse mõlemale probleemile – nii nafta kui tooraine liigsele kulutamisele kui ka jäätmehulga kasvule. Neste ongi võtnud eesmärgiks juba lähiaastatel vähendada fossiilse toormaterjali tarbimist ning suurendada oma tootmises jäätmete kasutamist saja protsendini. Siin on neli olulist lahendust, mis teevad plastide taaskasutuse väga mõistlikuks võrreldes senise naftapõhise tootmisega. Kogu plasti tootmiseks piisab tulevikus vaid jäätmetest Neste toodab juba praegu erinevaid tooteid 100% taastuvatest toorainetest, nagu näiteks taastuvad süsivesinikud ja propaan polümeeride ja kemikaalide tootmiseks. Praegu moodustavad jäätmed ja jäägid 80% Neste aastasest taastuva tooraine kasutusest ning ettevõtte eesmärk on jõuda 2025. aastaks 100% juurde. Plastjäätmete keemiline taaskasutamine muutub aina lihtsamaks Neste teeb praegu koostööd paljude erinevate partneritega, et arendada keemilise ringlussevõtu uusi tehnoloogiaid. Samal ajal tegeletakse ka tehnoloogiate täiustamisega, et oleks võimalik toota suuremas tööstuslikus mahus. Materjalide valik, mida saab ringmajandusse suunata, suureneb samuti pidevalt ja see omakorda kasvatab ka plasti taaskasutust. Kui praegu ei ole veel võimalik kõiki plastiliike uuesti kasutama hakata, siis uued tehnoloogiad suudavad aina enam erinevaid seni vaid ühekordselt kasutatud tooraineid uuesti ära kasutada. Seega materjalide lihtsalt prügilasse vedamine väheneb ja prügi põletamine kateldes pole ka just kõige mõistlikum valik, kui samast materjalist saaks toota uusi taaskasutatavaid plaste. Neste RE – taastuvallikatest plast on juba olemas Neste RE on juba praegu kasutatav tehnoloogia, millega saab kliimasõbralikult jäätmetest ja jääkidest uusi plaste toota ning mis asendab suures osas fossiilsete toorainete kasutamise. Neste RE koosnebki 100% taastuvast ja taaskasutatud lähteainest, seega naftat pole enam vaja. Taaskasutatavus – samuti väga oluline Kui tavaliselt on purustatud plastist valmistatud uue materjali omadused kehvemad ja seda ei saa uuesti korduvalt ümber töödelda, siis Neste RE keemiline töötlemine on sellest probleemist vaba. Toodetud materjalid sobivad ka pärast esimest kasutamist uuesti taaskasutusse võtta ja selle omadused säilivad samasugusena, nagu uuel plastil ka mitmekordsel taaskasutamisel ehk ringmajanduses ei lähe eriti midagi raisku.


text: VI Veebifilmide Festival, mille fookuses oli seekord dokumentaalfilm kogu tema väljendusrikkuses on lõppenud ning taaskord helendasid 10 žürii poolt enim hinnatud filmi Kinomaja ekraanil. Nendest parimaks tunnistati tõsine ekstreemspordi dokumentaal We ride the line, mille autor Roman Neimann premeeriti 1000€ kinkekaardiga Overall ProShopilt. Festivali teise koha võitis Tõnu Lingi loodusfilm Väike kukepoks ning kolmanda koha pälvis Maria Kivirandi ja Robbi Uppini poolt loodud sotsiaalne film Lauküla Koit. Meie toredad toetajad andsid välja auhinnad oma lemmikutele – We ride the line võitis Kronjalt pool päeva helicami võtteid autori poolt valitud võtteplatsil ning Valge Klaar premeeris oma lemmikut, filmi Peegelkruvi iPad Miniga. Canoni publikuauhinna EOS 100D kaamerakomplekti objektiiviga EF-S 18-55 IS STM võitis film Andre Paju. Lisaks jõudsid esikümnesse: - Armin Mitti “Vabaduse definitisoon” - Andri Allase “Tõrge” - Diana Unti “Imeasi” - Dmitri Domoskaovi “Pere kilp” - Felix Laasme “Suurformaat” - Enrico Barone “Hinge abajas” - Helari Lillepooli “Talvised aialinnud” Täname meie pikaegseid koostööpartnereid PÖFFi, Kinobussi ja Smoked Sparrow’d, häid toetajaid Canonit, Kronjat ja Valget Klaari ning kõiki osalejaid ning vaatajaid. Samuti täname meie žüriiliikmeid, väärt tegijaid Eesti dokumentaalimaastikul: Rein Maran, Meelis Muhu, Riho Västrik, Jaan Tootsen, Siim Rohtla ja Overalli esindaja Andres Valkonen. Palju õnne kõigile võitjatele!


"Ilves kohtus Rootsi kuninga ja peaministriga", Äripäev, 19. jaanuar 2011 Eilne hommik Stockholmi Värtahamneni sadamas ei olnud tavapärane. Sadamale lähenedes võis märgata reisijaid, kes laevalt tulles end mitte linna poole ei asutanud, vaid jäid pidama üle sadamaplatsi viivale sillale ja kiikasid allapoole. All politseiautodega palistatud platsil käisid viimased ettevalmistused Eesti presidendi vastuvõtmiseks. Tallinki Viktoria oli tavapärasest varem sadamas, visiirgi oli juba enne kella 10 avatud. Selle ette rulliti maha punane vaip, mis presidenti ootava musta auto ees täpselt läbi lõigati. Laeva akendel uudistas all toimuvat laevapersonal. Pressile mõeldud piirdeaia taga oli näha ka mõningaid Rootsi meedia fotograafe. Peagi saabus prints Carl Philip ning varsti kätles temaga ka laevast väljunud Eesti presidendipaar. Ilveste kohtumine kuningas Carl XVI Gustafi ja kuninganna Silviaga toimus juba sadamast ja meedia silme alt eemal, kuninglike tallide juures. Kuninglikku paleesse saabuti tõldadega. Pärast riigihümne, palee õukonna ja Eesti delegatsiooni tutvumist-kätlemist suundusid kuninglikud võõrustajad ja presidendipaar palee ülakorrusele, kus tehti visiidi ametlik foto ja vahetati kingitusi. Ilves kohtus eile põgusalt ka peaminister Fredrik Reinfeldtiga, kelle sõnul arutati kohtumisel põhiliselt kahe riigi koostöö ja kriisi juhtimise üle, et tõsta mõlema riigi konkurentsivõimet. Samuti oli kõne all Baltimere regiooni strateegia, mis on Reinfeldti sõnul oluline mõlemale riigile. Reinfeldt tõi välja, et Eestis on esindatud 15 000 Rootsi firmat ja arvas, et see arv tulevikus kasvab. Ilves plaanib ka lapsepõlvekoju põigata. Välisajakirjanikud, keda Ilvese-Reinfeldti pressikonverentsile polnud kogunenud just palju, küsisid Ilvese käest muu hulgas, miks Eesti ehitab uusi põlevkivijaamu, kui ülejäänud maailm räägib taastuvatest energiaallikatest. Ilves vastas, et põlevkivijaamade eesmärk on kindlustada energiaressursside sõltumatus Venemaast. Eile külastas presidendipaar koos kuningliku paariga ka Eesti paadipõgenikele Rootsi poolt püstitatud mälestusmärki. Presidendi sõnul puudutas eestlaste põgenemine otseselt ka tema perekonda, sest tema vanemad jõudsid sõja ja okupatsiooni eest Rootsi 1944. aasta sügisel. Ilvesel on kavas teha ka lühike külaskäik oma lapsepõlvekodusse Rootsis, kus ta elas kolm aastat. Äriseminarist võtab osa ka kuningas. Ilvest saadavad riigivisiidil Rootsis Kaubandus-Tööstuskoja delegatsioon, justiitsminister Rein Lang, majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, riigikogu liikmed Marko Mihkelson ja Toomas Varek, Eesti Panga nõukogu esimees Jaan Männik, Tartu Ülikooli rektor Alar Karis ning Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimees Toomas Luman. Täna toimub Stockholmis äriseminar, mille avamisel osalevad nii kuningas kui ka Ilves. Hiljem külastatakse Rootsi riiklikku elektrivõrku Svenska Kraftnät ja õhtul toimub julgeolekuseminar Natinal Defence College'is. Rootsi jaoks on Ilvese kolmepäevane riigivisiit üle kahe aasta esimene seda sorti külastus. Viimati võõrustati teiste riikide päid 2008. aastal, kuid vahepeal toimunud parlamendivalimiste tõttu oli sellistes üritustes paus.


text: Rätsepatöö iseendale | Kodus.ee Köögi kujundusvõtmeks sai õe kingitud erkroheline röster, millega Ülle soovis ka ülejäänu sobitada. | Juta Kübarsepp Oma kodu renoveerimine ja kujundamine andis hinnalisi teadmisi ehitusest, materjalidest, kaubandusest ja koostööst, tunnistab IT-spetsialist Ülle Kukk. Rösterist lähtunud köögikujundus on aga nagu suur rätsepatöö! Kes: IT-spetsialist Ülle. Mis: 48 m2 kahetoaline renoveeritud korter eraldi köögiga. Kus: Tallinnas Lillekülas. Ülle kolis sellesse 1930. aastal ehitatud Lille tänava majja Tallinnas 2011. aastal. Päris oma kodu ostes võlusid IT-spetsialistina töötavat noort naist korteri kaks nurgaakent. "Olin varasema korteri pimedusest nii väsinud, et valgus tundus väga tähtis," märgib ta üht tähtsaimat otsingukriteeriumi. Veel soovis ta, et köök ja elutuba oleksid eraldi, ja selliste korterite valik oli üllatavalt väike. Tänu omal ajal moekatele nurgaakendele on 48 m2 korteris toad tõesti valged ja avarad. Esialgu arvas Ülle, et hakkab "euroremonditud" elamist uuendama järk-järgult, kuid 2013. aastal läks töö lahti siiski korraga. Kokku pühendas ta siia täistöökoha jagu energiat üle poole aasta, hindab naine tagantjärele. Et põrandad olid vajunud ning lookas, tuli vana parkett üles võtta ja nii suur töö käivitas ka kõik järgmised sammud. Ehitustöid tegi asjalik firma Dedico Ehitus. Ise läbis Ülle kogu protsessi projektijuhi ja järelevalveametniku rollis ning kogus teadmisi ehitusest, materjalidest, kaubandusest ja koostööst, mida fotopäevik aitab nüüd meenutada. Täpne mõte toetab Ideede genereerimisega alustas Ülle tegelikult juba pool aastat varem, põhjalik läbimõtlemine õigustas end igati. Kunstiajaloolasest emaga arutas ta värve ja mustreid, insenerist isa aitas hiljem arvutis parketimustri valmis kavandada ning ehitajatelt õigeid asju nõuda. Korter mõjub tänu kõiki põrandaid katvale kalasabaparketile terviklikult, aga igal ruumil on siiski oma iseloom. Uusi esemeid peale elutoalaua ja köögimööbli Ülle siia ei ostnud, vaid sobitas juba olemasolevat. Elutuba on modernne, magamistuba ilmestab retromööbel ning köök on funktsionaalne ja värviline. "Köögi laia aknalaua ääres saan aeda vaadata ja lehte lugedes hommikukohvi juua." Heledates toonides rahulikku elutuppa saab värve lisada tekstiilidega. Maja ehitusajast pärit ahjult lasi Ülle eemaldada mustrilised vannitoaplaadid ja taastada selle algse kuju nii palju kui võimalik. Magamistoale annab retrohõngu vanatädilt saadud renoveeritud peeglilaud ja samuti funktsionalistlikus stiilis riidekapp, mille Ülle soetas Tallinna omaette elama kolides, sest see oli uuest mööblist mitu korda soodsam. Tapeeti valides tabas naist üllatus, kui ühekülgselt romantiline on siinsete poodide valik. Lõpuks tellis ta tapeedi Interneti kaudu Šotimaalt, esmalt materjalinäidist küsides. 1970. aastate laadis muster tabas märki ja lõpuks osutus tellitud tapeet keskmisest ehituspoes müüdavast odavamakski. Nööbi külge pintsak Köögi kujundusvõtmeks sai õe kingitud erkroheline röster, millega Ülle soovis ka ülejäänu sobitada. Köögimööbli planeerimine võttis aega paar kuud, kuni kõik kapid ja tehnika õnnestus väiksele pinnale mõistlikult ära paigutada. "Mõtted tahavad laagerduda, et neid jälle värske pilguga näha," kirjeldab Ülle ideede kaalumist. Nii sündis ka köögimööbli sujuv üleminek esikukappideks. Terviklikku lahendusse on ära paigutatud nii üleriided kui ka kodutarbed, mis tillukesse vannituppa ei mahtunuks. Väiksesse vannituppa oli Üllel kindel plaan mahutada vann. Sobiva mudeli, mis on ühest otsast poole kitsam, leidis ta FEB'ist. Et valged seinad liiga igavad ei oleks, kujundas ta keset otsaseina väikestest plaatidest lillmosaiigi ja sarnane muster üllatab veel kaaluplaadilgi. Nüüd, kui Ülle on oma põhjalikult renoveeritud kodus juba kaks aastat elanud, ei kujuta ta seda teistsugusena enam ettegi. Lisaks on talle jäänud tagavaraks rikkalikult kogemusi ehitusvaldkonnast ja inspireerivad sisustusleiud. Kiusatust valdkonnaga pikemalt tegelema jääda tal siiski ei tekkinud: põhjalikult läbimõeldud ja korralikult teostatud töid ei tule tahtmist niipea ümber teha.


text: Ainepass: Projektikursus Aine: Kultuuriprojekti kursus Nimetus: Projektikursus Õpetaja: Heily Soosaar, Anneli Leima, Katrin Roodla, Liia Vijand-Lind, Liina Raudvassar kultuurisuuna õpilased 1 tund (1×70 minutit) nädalas auditoorset tööd I perioodil ja iseseisev projektitöö II perioodi detsembri 2. nädalani. 1. grupp "Pärandtehnoloogia, rahvakunst": õppida tundma Eesti rahvakunsti käsitöö valdkonda. Tutvuda rahvakunsti pärimusega. Õppida tundma põhilisi kudumise võtteid. Õppida lugema ja luua skeeme ning otsida informatsiooni muis.ee keskkonnast. Tutvuda masintikandiga ning tikkimisprogrammidega. 2. grupp "Folkloor ja etnograafia": lõimida folkloori liike ja etnograafiat, saada osa pärimuskultuurist. 3. grupp "Materiaalne kultuur, usund ja müüt": lõimida materiaalne kultuur religiooni ja mütoloogiaga, tuua välja seosed usundi, kirjanduse ja teaduse vahel. 1. grupp "Pärandtehnoloogia, rahvakunst" Õpilane koob kirikindad oma esivanema sünnipaiga/elukoha piirkonna traditsioonide järgi. Valmis peab saama kaks kinnast. Kinnaste juurde peab olema koostatud kinnast ja kinda piirkonda tutvustav tekst ning mustriskeem. Õpilane peab kursuse jooksul osalema tikkimisprogrammi loomisel ja masintikkimise läbiviimisel, lõpuks valmib ühistöö. Õpilane peab esitama kursuse lõpus proovitööd ehk kudumisharjutused. 2. grupp "Folkloor ja etnograafia" Õpilased tutvuvad Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasidega, osalevad õppekäigul Eesti Kirjandusmuuseumisse ja folgiklubi kontsert-loengul. Lõpptulemusena valmib folkloori erinevaid valdkondi ja liike lõimiv etendus. 3. grupp "Materiaalne kultuur, usund ja müüt" Õpilastel kujuneb arusaam müüdi ja usundi seostest teadusliku ajalookäsitlusega, tutvutakse kultuuri-ja usundilooliste oluliste objektidega ja nendega seotud kirjandusteostega. Lõpptulemusena valmib grupitöödena (3-4 inimest igas) film kodukohtade/kodukoha kohapärimuslugudest, võimalusel tuleks lugu siduda esemelise kultuuriga. 1. grupp "Pärandtehnoloogia, rahvakunst" Õpilased saavad ülevaate Eesti rahvakunstist. Tutvume Eesti rahvakunsti esemetega (reaalselt ja virtuaalselt – https://www.muis.ee/ ) ning loovad seoseid tänapäevaga. Räägitakse sümbolitest ja värvidest eestlaste rahvakunstis. Kursusel proovitakse läbi lihtsamaid käsitöövõtteid ja tehnikaid. Õpitakse selgeks tüüpilisemad kudumisviisid ja kootakse kindad vastavalt meie esivanemate päritolule. Lisaks valmib kursusel masintikandiga ühistöö. Ühistöös kasutatakse kursusel õpitut ja luuakse sümboleid kasutades lugu rääkiva seinapilt (masintikandis). Uuritakse folklooripärandit Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasidest (rahvalaulud, rahvajutud, rahvaluule lühivormid, tänapäeva folkloor jne). Valitakse teema ja koostatakse leitud materjalidest etendus, milles lõimitakse rahvamuusikat, rahvajutte, vanasõnu, kõnekäände, usundit, rahvatantsu, kujundatakse etenduse dekoratsioonid ja kostüümid eesti rahvakunsti aluseks võttes, kasutatakse infotehnoloogilisi võimalusi etenduse ilmestamiseks. 3. grupp "Materiaalne kultuur, usund ja müüt" Uuritakse maailma loomise müüte ja nende kajastusi erinevates usundites (piibel, koraan), teaduslikke selgitusi Suur Pauk), Kaali meteoriidiga seotut nii teaduslikust kui kirjanduslikust aspektist (L. Meri "Hõbevalge", rahvalaulud). Tegeldakse kohapärimuslugudega, tutvutakse Toomemäe ja sellega seotud lugudega (toomkirik; "Kalevipoeg", ohvrikivi). Uuritakse põrgut pärimuses, s.h Eesti kohapärimuses, hingedeajaga seotud mütoloogiat ja kombestikku. Õpilased uurivad oma kodukohtadega seotud kohapärimust, mille põhjal valmib projekti kokkuvõttev töö.


Kämping Catania 34 kämpingud 4,23 (13 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja (Sitsiilia) 3,53 (15 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja 4,50 (14 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja 2,30 (10 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja Falconara /sicula 3,00 (8 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja 4,33 (6 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja 3,17 (6 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja 4,40 (5 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja Acireale-Catania 2,33 (3 hinnangut) Kämpingu lisamine Teie tähelepanunimekirja Ülevaade Kämping Catania