source: CulturaX

text: Mängufilmi 'Limitless' trailer: http://www.youtube.com/watch?v=THE_hhk1Gzc Vaatasin ära ja igati äge oli! (22-03-2011 01:13 )levis Kirjutas: Mängufilmi 'Limitless' Kust filmi kätte said? Parim saada olev variant on TS, mis on siis kaameraga kinost filmitud. Vähemalt mina oma "aukudest" ei leidnud.. (22-03-2011 01:23 )päikeseinsener Kirjutas: Juhul kui see muidugi üks su "aukudest" pole, siis pakuksin - movie25.com Kuigi seal ka kvaliteet päris kiita polnud... (selle postituse viimane muutmine: 22-03-2011 03:16 Cthepy.) Ma loodan, et te nii sügavalt ei maga, et saate ikka aru, et selle teema olete te endile une pealt püstitanud.? Kui teile aga meeldib selline reaalsus kus te sünnite teadmatusest - teadmatusse - teadmata ka seda, kes te olete -------------------- mõte on-----------------------palun mõelge nüüd tõsisemalt järele, mis on teie mõte? Kui seda kuskil veel on +või- 10% müüt- http://66.165.133.65/science/stats/10percent.asp Internetis levib mingi müüt, et keegi kunagi väitis, et inimene kasutab 10% aju ruumalast. Ei leia sellist ütelust kuskilt. Mis sest, et originaalis nägi asi välja selline nagu antud teema esimeses lauses öeldud: Tsitaat: Paljud allikad viitavad 20. sajandi esimestele aastatele, mil Ameerika psühholoog William James väitis, et keskmine inimene kasutab harva enamat kui vaid väikest osa oma potentsiaalist. Kuidagi muundus see lause aga kujule, mis väidab, et inimene kasutab vaid kümmet protsenti oma ajust. Kas see tähendab, et mingi ajakirjanikud levitasid mingit 10% kuulujuttu? Mina kuulsin protsendi juttu esimekorda vist seoses Einsteiniga, et kuidas tema kasutas 14% ja tavainimene vähem. Sõnastust ei mäleta, aga mul poleks elu sees pähe tulnud hakata asja seostama ruumala või pindalaga, nagu 86% Einsteini ajust seisis niisama. See on ju elementaarne, et mõeldakse potensiaali. Huvitav, kas kunagi levis siis müüt, et nt Jesse Owens kasutas 80% oma lihastest ja tavainimene kasutas ainult 10%? Kas on võimalik leida 90% aju tegevusetusest väiteid enam internetis alles? Või on nende eksistents ka müüt?. Kui palju me vajame aju? Huvitav kirjuts sellel teemal: http://blog.ketyov.com/2011/03/why-we-do...brain.html Lühidalt öeldes. Seal on kirjeldatud mitut patsienti, kel on säilinud ajust ainult pisike osa mitmesuguste väärarengute ja haiguste tagajärjel, kuid kes väliselt ja oma käitumiselt suurt normaalsest inimesest ei erine. Nende puhul on aju allesjäänud terve osa olnud suuteline võtma üle kõik ülesanded, mis muidu aju muude osade ülesandeks on. Tsitaat: There's a young student at this university... who has an IQ of 126, has gained a first-class honors degree in mathematics, and is socially completely normal. And yet the boy has virtually no brain. Veel üks tähelepanek: Tsitaat: Täpselt sama küsimus: kas me vajame aju ? tekkis minul aastal 1995... olin oma lapsega Tallinna Lastehaiglas seal oli ka mõned sellised lapsed, nagu Brad Voytek oma blogis näidetena kirjeldab. Ka need lapsed olid liikuvad(st käisid ise) ja ei olnud ka vaimset alaarengut(Samas "hoopis väiksema" ajukahjustusega lapsed olid raske ja sügava vaimse alaarenguga ja liikumisvõimetud)....küsima peaks ehk hoopis "millist aju me vajame" allikas: http://teadvus.wordpress.com/2011/03/18/...ajame-aju/ Ja veel üks asjaolu, mis võib olla selle 10% oletuse taga. Üllatavalt suur osa aju tööst toimub eelteadvuses (kõnekeeles nimetatud ka alateadvuseks). Kõige lihtsam eelteadvusliku ajutöö näide on instinktiivne silmade sulgemine näo suunas lendava eseme puhul, kuid mitteteadvustatud taju töötab meis pidevalt (ja me tunneme seda kõhutunde nime all): http://teadvus.wordpress.com/?s=k%C3%B5hutunne No ja midagi võib olla veel, mida praegune teadvus veel ei taha tunnistada. (04-12-2009 13:54 )Nielander Kirjutas: Aju koosneb neuronitest ja sünapsidest - ja neis kõigis on pidevalt vool sees - midagi spetsiifilist tehes me lihtsalt taotleme ligipääsu aju erinevatele osadele, mis vastavat probleemi lahendades vaja võib minna... Olen praeguse seisuga asjast nii aru saanud, et inimene kasutab enamvähem kogu oma aju, kuid seda mitte üheaegselt. Sest: Tsitaat: ... aju isu energia järele on tohutu. Aju moodustab inimese kehakaalust vaid kaks protsenti, kuid selle arvele läheb umbes 20 protsenti kogu keha energiavajadusest - umbes kümme korda enam kui võiks eeldada. /.../ Tegelikult ei suuda inimaju samaaegselt kunagi aktiveerida enam kui kaht protsenti oma neuronitest. Kui see näit ületatakse, ammendub glükoosivaru nii kiiresti, et te minestate. Tsiteerisin John Medina raamatut "Aju toimimise reeglid". ( eesti k. kirjastus Tänapäev, 2014) Siin nüüd aga tuleb sisse teine teema: kui inimene on kriitilises füüsilises olukorras (füüsiline oht nt), palju energiat nõuava nii keha töö kui ka aju töö, siis lülitab aju osad funktsioonid välja - aja tajumine (lineaarse) ajana - see teema: Kuidas aju defineerib aega; võib langeda välja ka mõni muu õpitud kokkuleppelise maailmapildi kild ja nähakse maailma tajunihkes. Veel John Medina't, seekord parem ja vasak ajupoolkera: Tsitaat: Arvatavasti olete kuulnud vasaku ajupolkera vastandamisest paremale ajupolkerale. Võibolla olete kuulnud ka, et see vastandab loomingulisi inimesi analüütilistele. Tegelikult on see muinasjutt, võrdne sellega, kui ütlete, et laeva vasak külg vastutab aluse ujuvuse ja parem vees liikumise eest. Mõlemad pooled on kaasatud mõlemasse protsessi. Ent see ei tähenda, et ajupolkerad oleks võrdsed. Aju parem poolkera jätab meelde kogemuse peamise sisu, vasak ajupoolkera mäletab detaile. JM'i "Aju toimimise reeglid" on huvitav ja loetavalt kirjutatud raamat, saab tõesti palju igapäevases elus kasutatavaid soovitusi, mis on ka igati lahti seletatud, et miks ja kuidas.


text: Reumafoorum on iga-aastane traditsiooniline üritus, mis sai alguse 2002 aastal. attachEvent('onkeyup', navthrough);} 122/192 Galerii: REUMAFOORUM 2018 Olen ammu otsinud kodulehe valmistamine sisukalt jaoks on haruldane leid. Sellegipoolest on mõistlik vaadata lihtsa kodulehe valmistamine mille puhul täielikuks ülevaateks tulemuslik veebilehtede programmeerimine lehekülg www.aara.ee miks mitte vaadata veebilehtede arendamine kaasaegselt siis firmast, ja sisukuse poolest veebilehtede valmistamine kvaliteetselt kohta infot lugeda. zero base cad


Mikko: paneme ETVle venekeelsed subtiitrid(558) Venekeelsete subtiitritega ETV oleks praegu kui pool rehkendust, st ajutine lahendus seniks, kui saame käivitada venekeelse ETV 2, leiab sotsiaaldemokraadist europarlamendi saadik Marianne Mikko. Kuigi pronksöö järel oli suur toetus Eesti rahvusringhäälingu juurde venekeelse kanali loomisele, on nüüd, üle nelja kuu hiljem kuuldub ühe Eesti parempoolse tipp-poliitiku suust arvamust, et puudub usk venekeelsesse ETVsse, imestab Marianne Mikko Põhjaranniku arvamusküljel. Suur osa nii eesti kui teistest rahvustest elanikke leiab, et vajalik on luua venekeelne ETV, samuti võiks eestikeelsetele telesaadetele lisada venekeelsed subtiitrid. Andmed pärinevad Tartu ülikooli ning uuringufirma Saar Poll juunikuus tehtud uuringust, nendib Mikko. “Leian, et järgmine samm teel venekeelse ETV 2 poole võiks olla venekeelsete subtiitritega ETV,” kirjutab Mikko. “See oleks esialgu küllalt kiire ning odav alternatiiv venekeelse ETV loomisele. Liiatigi on see hea võimalus õppida keelt — kõrvus helisemas eesti keel, silmadel võimalus lugeda venekeelseid subtiitreid. Teisalt on see ka võimalus eesti keele kõnelejatel uuendada oma vene keele oskusi.”


Heino Noore raamat on ilmumas - Eesti Kirik 18.04.2018 | ek | Rubriik: Kultuurielu Päev enne Heino Noore 96. sünniaastapäeva esitletakse ülikoolilinnas siin elanud ja töötanud arsti Heino Noore elulooraamatut. Esitlus toimub esmaspäeval, 23. aprillil kell 16 Tartu Pauluse kirikus. Heino Noore mälestused salvestas ja litereeris ning raamatu koostas Ago Pärtelpoeg. Tehnilist tuge raamatu valmimisel andis Eesti Kirik (keeletoimetaja Sirli Lember, küljendaja Salme Uustare). Raamat ilmub paljude organisatsioonide, Tartu ja Haapsalu linna toel, viimane oli Heino Noore sünnilinn. Raamatu ilmumine on võtnud õige pika ettevalmistuse aja ning raamatu valmimine jäi tuntud arstil, poliitvangil ja vabadusvõitlejal Heino Noorel nägemata. Ta kutsuti ajast igavikku 5. veebruaril. Just selleks ajaks sai käsikiri lõpetatud. Kõvakaaneline, rohkete piltidega illustreeritud 320 lehekülje paksune raamat ootab lugejaid. Eelmine: Meie elu terviklikkuse alus Järgmine: Mälestused pikast elust on saanud kaante vahele


(5) Kergesti lagunevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse paber- või kilekottidesse pakitult, et need ei levitaks lõhna ega määriks mahuteid.


source: wikipedia

text: Leo II nimelisi valitsejaid oli mitu: Ida-Rooma keiser Leo II paavst Leo II Leo II nime on kasutatud ka Armeenia kuninga Levon II kohta. Vaata ka Leo I Leo III Leo IV Leo V Leo VI


Täiesti kohene mängimine Saadaval on mobiilne mängimine Ööpäevaringselt avatud kasutajatugi live chati, telefoni ja e-posti teel Unibet asutati 1997. aastal ja seda haldab Trannel International Ltd. Sellel operaatoril on 3 litsentsi. Unibet kasiino boonus on 100 eurot boonusraha. - Eesti - Malta - Rootsi Mis on Unibet VIP-programm ja kuidas sellega liituda Niisiis on Unibeti puhul tegemist Maltal peakorterit omava firmaga, kellel on Eestis hasartmängu tegevus – ja korraldusluba. Seega ei pea sa muretsema firma eksootilise päritolu pärast. Kõik pakutavad teenused on Eesti seadusandlusega kooskõlas. Ja nagu teistel Eestis arvel olevatel online-kasiinodel (Paf , Optibet, Olybet), on ka Unibet Eesti võidud maksuvabad. CasinoSenpai Arvustused Unibet


2) korraldama oma jäätmete taaskasutamise või andma jäätmed käitlemiseks üle jäätmeluba omavale isikule. Ohtlike ehitusjäätmete puhul on täiendavalt nõutav ohtlike jäätmete käitluslitsentsi olemasolu;


TV3: Aga kui inimene keeldub rahvaloendajaga kohtumast?(85) Eile alustas statistikaamet prooviloendusega ja seetõttu on loendajaid kodudesse oodata mitmel pool Eestis. Kuigi ameti sõnul on eelloendus ja eile alanud prooviloendus läinud võrdlemisi hästi, leidub ikka ka neid inimesi, kes loendajaga kohtuda ei soovi, teatavad TV3 uudised. Paraku on enese loendada laskmine seadusega pandud kohustus. Statistikaameti kinnitusel mingit sanktsiooni suhtlemisest keeldunud inimese suhtes siiski ei rakendata.


e) edendavad rahvusvahelisel tasandil, sealjuures vajaduse korral olemasolevaid organeid kasutades, haridus- ja koolitusprogrammide koostamist ja elluviimist ning teevad sellel alal koostööd, mis hõlmab siseriikliku suutlikkuse tugevdamist, esmajoones inimeste ja institutsioonide töövõime parandamist ning personali vahetust või komandeerimist eesmärgiga koolitada vastava ala eksperte, eriti arengumaade jaoks; samuti edendavad riigis üldsuse teadlikkust kliimamuutustest ja üldsuse juurdepääsu kliimamuutusi puudutavale informatsioonile. Välja tuleb töötada sobivad viisid, kuidas neid meetmeid konventsiooni vastavate organite kaudu ellu viia, arvestades konventsiooni artiklit 6;


Narvas pea iga kolmas suitsuandur valesti paigaldatud(7) Päästekeskuse tuleohutusbüroo inspektorid kontrollisid eile Narva linnas eluhoonete korterites suitsuandurite olemasolu ja töökorrasolekut. Inspektorid kontrollisid suitsuandureid 204-s kodus. Andur ei olnud töökorras või oli valesti paigaldatud 60-s kodus ja puudus kümnes korteris. Puuduste likvideerimiseks tegid inspektorid ettekirjutuse, teatas Ida-Eesti päästekeskuse pressiesindaja. Tuleohutusbüroo juhataja Carmen Kond tuletab inimestele meelde, et puhkenud tulekahjust teavitab õigeaegselt töökorras ja seinast vähemalt poole meetri kaugusele paigaldatud andur. Elupäästja töökorrasolekut saab testida hoides korpusel asetsevat testimisnuppu mõne sekundi vältel all- kui andur valjuhäälselt vilistama hakkab, siis on see töökorras. Kui vilistama ei hakka, on anduris patarei tühjaks saanud ja tuleb otsekohe uue vastu vahetada. Lisainformatsiooni suitsuanduri hooldamisest ja paigaldamisest saab küsida päästeala infotelefonilt 1524.


RIIGIKANTSELEI ANALÜÜS: Kütusekulu vs. maksumuudatused ja toetuste tõus - kas sinu pere võidaks? - kommentaare 1-20 Nimelt kütusekulu kas kasvatab ka poodides hindasid. Nii et kas need "võidud" on ikka nii suured kui kantselei arvutused näitavad. Kindlasti on veel muutujaid mis on sõltuvuses kütusehinnast, ning sellega kaasneb ka üldine hinnatõusud. http://www.aripaev.ee/uudised/2013/04/24... Ja kui lisada, et ettenähtud minimaalne toidukorv on koostatud organismi elushoidmiseks odavamatest toiduainetest, voodihaigele naabrimammale rohkem kui piisav, minusugusele aktiivsele vanamammile küll napp ja küllaltki ühekülgne, noorematest ja kasvueas lastest rääkimata: http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database... Ja kütuse hinnatõus kindlasti kasvatabenamuse tarbekaupade, karta, et eriti toiduainete, ja teenuste hindasid. Tühi lootus, et lisakulu makstakse kinni kasumi arvelt või? Bensiinile lisaks kallineb ka diislikütus ja enamuses kaovad ka erimärgistusega kütuse soodustus: http://www.emta.ee/index.php?id=35768 ning eks seegi hinnavahe kaetakse meie taskust, õliküttega majaelanike ja -omanike taskutes tehakse täitsa "suurpuhastus". Niisugune "analüüs" on kõige ehedam kinnitus excelipõhisele riigijuhtimisele. Rahvas võib ju loll olla aga nii loll ta nüüd ka ei ole, nagu riigikantselei paistab lootvat. st täna sinine kütus (kui kütuse hind jääb samaks) eurot /liiter (sh km) Hind vs tänane hind % Hulgihind 21.04.2015 0,71 € Alates 01.05.2015 1,07 € 150,5% Alates 01.01.2016 1,13 € 159,8% Alates 01.01.2017 1,19 € 167,3% Alates 01.01.2018 1,25 € 175,7% Alates 01.01.2019 1,31 € 184,8% See tähendab, et sotsmaksu vähendamisest suureneb TÖÖANDJALE kätte jääv KASUM. Ja ei ole põhjust arvata, et kui sotsmaks langeb, siis see meie ihnus eesti tööandja või hoolimatu välisomanik kohe sellesama võrra inimese palka suurendab. Ja kui ta suurendabki, siis võtavad sellest suurendamisest oma osa ära nii tulumaks kui ka töötuskindlustus ja kogumispension. Täielik demagoogia ja puru silma ajamine. Paraku ei jää ka tööandjale rohkem raha kätte sest kütuseaktsiisi hüppeline tõstmine tõstab muid kulusid. Majanduseadused on sellised, et kui rahval vaba raha rohkem, siis pöhjust kaupmeestel hindu tösta. Kui laste kasvatamiseks on vaja raha juurde , siis mötekam oleks tasuta teenused ja toit lastele vöi tsekipöhist tagasimakset. Sobikisid ka kupongid lastele toidu ja riiete ostmiseks. Kes garanteerib et lapsevanem kulutab selle +20 euri lapse peale. Kuna , bensiin , viin ja suitsud lähevad kallimaks , siis vanemad vöivad kompenseerida lasterahaga hoopis need täiendavad kulud. Tuleb luua paralleelselt muule - hariduskava, mis majandust maksimaalselt toetaks. Järgmiseks tuua ettevõtjatele ja Riigikogulastele toetuseks ja harimiseks USA, UK ja Saksamaa majandusspetse, samas kuulata tõsiselt meie oma Hr.Vitsur`i õpetusi. Paluda Hr.Presidenti veelgi süvenenumalt jätkata läbirääkimisi USA kõikide väeliikide püsipaiknemiseks Eestis ja ka Poolas, Lätis ja Leedus. Ka UK ja Saksamaa võiksid oma vägesid siin pidada. Kohe tuleb midagi kapitaalsemat ette võtta Venemaa vahelise piiriga, enne kui vanjad kogu Riigikogu üle piiri ära viivad. Vot on ikka naljakas meie riigi juhtimine. Viimane aeg on ajusid tootma hakata! See on lihtsalt teie enda p4sa ilustamiseks, sest keskmise palga järgi tunduks see maksutõus üleelatav. Vastik salalik valitsus, rahvareetur.


POPSTAAR BEYONCE on lapseootel: sünnivad kaksikud! | Buduaar POPSTAAR BEYONCE on lapseootel: sünnivad kaksikud! 2017. aasta 2. veebruar 08:06 Popstaar Beyonce ja tema abikaasa Jay Z saavad peagi teist korda lapsevanemateks ning sel korral on rõõmu lausa topelt, sest lauljatar ootab kaksikuid. Uudis jõudis avalikkuse ette läbi naise Instagrami konto, kuhu ta postitas imearmsa foto oma beebikõhust. Beyonce kirjutas pildi juurde: “Me tahame jagada oma armastust ja õnne. Meid on kahekordselt õnnistatud. Oleme ääretult tänulikud, et meie perekond kasvab kahe liikme võrra ja me täname teid kõiki heade soovide eest.” 35aastane Beyonce ja 47aastane Jay Z kasvatavad viieaastast tütart Blue Ivyt, kes saab endale peagi väiksemad õed või vennad ja muidugi võib juhtuda ka nii, et sünnib nii poiss kui ka tüdruk. Vaata pilti ka Beyonce’i Instagrami kontolt siin


§ 8 Valiku tegemine ja paremusjärjestuse koostamine


TRAKSID KOOS RIHMAGA KASSIPOEGADELE, ERINEVAD VÄRVID ЦЕНА И ИНФОРМАЦИЯ | kaup24.ee Интернет-магазин Traksid koos rihmaga kassipoegadele, erinevad värvid Mõõdud:10 mm x 120 cm, erinevad värvid


text: Esimene traadita sidega IXUS kombineerib omavahel suure jõudluse ja mugava Wi-Fi ühenduvuse. Iga Canon Digital IXUS on stiilidemonstratsioon ning ka uus innovatiivne Digital IXUS Wireless pole siinkohal erand. • Wi-Fi ühenduvus • 5,0 megapiksline lahutusvõime • 3x optiline zoom UA läätsega • DIGIC II ja iSAPS • 2,0" vedelkristallekraan • 14 erinevat võtterežiimi sisaldades ka VGA video salvestamist 30 kaadrit sekundis • USB 2.0 liides Sisseehitatud Wi-Fi IEEE 802.11b annab sulle suurema vabaduse nii kodus kui ka kontoris. Juhtmeid kasutamata on võimalik kaamerast otse printida PictBridge ühilduvatesse printeritesse. Kaamera saab seadistada ka pilte arvutisse salvestama - kadreerid, pildistad ja juba hetkega on tehtud foto arvutiekraanil. Kaamerat on Wi-Fi kaudu võimalik ka juhtida - ideaalne näiteks looduses pildistades. Digital IXUS Wireless kasutab traadita ühendusel kaitstud andmesidet, mis kindlustab ühenduse turvalisuse ja diskreetsuse. Kogu saadetav info on krüpteeritud ja seega on ka side pealtkuulamine välistatud. Suur lahutusvõime 5,0 megapikslise lahutusvõimega CCD sensor tagab säravad ja teravad fotod kuni A3 suuruseni. Ülikompaktne 3x zoom-objektiiv IXUS Wirelessi 3x zoom-objektiiv on ülikompaktne ja UA lääts tagab ka kristallselge, särava pildi. DIGIC II ja iSAPS Canoni DIGIC II kujutisetöötlusprotsessor garanteerib kaamera suure jõudluse ja originaalilähedased värvid. iSAPS analüüsib igat võtet ja optimiseerib kaamera seaded juba enne võtte tegemist. Et kindlustada alati ideaalne tulemus, saab valida 14 erineva võtterežiimi vahel. 6 eelseadistatud töörežiimi aitavad keerukate valgusoludega. Funktsiooni "Minu värvid" abil saab kaameras reaalajas lisada videoklippidele või fotodele erinevaid efekte. Videorežiim võimaldab salvestada eriti pikki (kuni 1GB) VGA lahutusvõimega heliga videoklippe. Prindi otse Wi-Fi kasutades PictBridge ühilduvatesse printeritesse või ühenda kaamera printeriga USB kaablit kasutades ja lihtsalt vajuta "Prindi/Jaga" klahvi kaameral.


Piirivalvurid avastasid tagaotsitava auto(11) Laupäeval, 13. oktoobril avastati Ikla piiripunktis Eestis registreeritud tagaotsitav auto, mis anti menetlemistoiminguteks üle Pärnu Politseiosakonna inspektoritele.Kell 23.18 avastasid Ikla kordoni piirivalvurid, sisenemisel riiki, Eesti numbrimärkidega sõiduauto Toyota Land Cruiseri, mille andmete kontrollimisel selgus, et sõiduk on kuulutatud tagaotsitavaks, teatas Lääne Piirivalvepiirkond. 2006. aasta veebruari lõpust alates oli sõiduk kantud Prantsusmaal tagaotsitavate sõidukite registrisse ning sama aasta märtsi alguses kantud Eesti Riikliku Autoregistri andmebaasi. Juhtumist teatati Pärnu Politseiosakonnale, mispeale Ikla piiripunkti kohalesaabunud politsei vanemkonstaabel toimetas tagaotsitavaks kuulutatud auto menetlemistoimingute teostamiseks politseiosakonda. 2005. aastal valmistatud Toyota Land Cruiserit juhtis 1973. aastal sündinud Stanislav. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17166567


source: fineweb

text: Paiknedes sobivalt Phuket rannad, vaatamisväärsused, sport alas, lubab Chalong Sea View Resort Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Hotell asub 10. Km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Hotelli külalised võivad nautida linna tipp-vaatamisväärsuste ringreisi: Ao Chalong jahtklubi, Ao Chalong kai, Phuket loomaaed. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Chalong Sea View Resort kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas WiFi , parkla, toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, ekskursioonid. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi konditsioneer, laud, telefon, teler, dušš, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Avasta kütkestav segu Chalong Sea View Resort professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


text: Korab on Albaania ja Põhja-Makedoonia kõrgeim mägi, seni ainus piirimägi Euroopas, mis on ühtlasi mõlema naabermaa kõrgeimaks paigaks. Korabi mägi asub Korabi mäeahelikus Albaania ja Makedoonia piiril, mis läbib kõrgema mäetipu Suur-Korabi (albaania keeles Maja e Korabit, Mali i Korabit, makedoonia keeles Golem Korab, Kobilino Pole; kõrgus merepinnast vanematel andmetel 2753 m, uuematel andmetel 2764 m, võib-olla veel sadakond meetrit kõrgem). Teine mäetipp on Mala Korapska Vrata (vanematel andmetel 2425 m). Mägi koosneb kipsist. ajal asus Korab rindejoonel ning praegugi on see mineeritud keelutsoon. Makedoonia poolelt on mäkketõus võimalik pärast keerukat asjaajamist sõjaväeeskordi saatel. On olnud oht sattuda sisside tule alla. Välislingid Albaania mäed Põhja-Makedoonia geograafia Euroopa mäed Riikide kõrgeimad tipud Kahetuhandelised


Hundijahikeeld katkualadel hirmutab lambakasvatajaid(5) Kui Karula rahvuspargi aladel Kolski külas lambaid pidav Ants Kuks lambavalvekoerad soetas ja nad välja koolitas, kadusid ka huntide rünnakud lammastele. Lambapidajad kardavad, et hundijahi keelamine sigade katku piirkonnas toob võsavillemite arvu kasvu ning sagedasemad veretööd lammaste kallal. “Sel suvel käisid hundid meie lambakarjas kahel korral, augustis murdsid 14 looma ja oktoobris ühe,” räägib Viljandi vallas Jõekülas lambaid kasvatava Kärma talu perepoeg Andero Tark. Võsavillemid ei pidanud klassikalist ühe meetri kõrgust lambaaeda millekski, ei mõjunud neile ka lähedal ketikoerte haukumine. Toetuskõlblike kapitaalsete aedade ehitust koos elektrikarjuste ja muuga, samuti valvekoerte soetamist saavad Targa sõnul endale lubada vaid suuremate lambakarjade omanikud. Et head lahendust pole, tulebki soe karjaskäigu järel leppida hüvitisega. Mets murtakse tühjaks? Nüüd on Targal üks mure juures. Valga-, Viljandi- ja Ida-Virumaa metsades on hundijaht sigade katku tõttu keelatud. Hunt murrab metsasanitarina ju haigeid sigu, mis peaks piirama tõve levikut. Esmapilgul tundub teadlaste soovitus kriimsilmi mitte küttida Targale loogilisena. Siis tunnetab ta aga ohtu, et hunte võib neile priiuse andmisega juurde sigida nii palju, et lambukesi ei saagi enam pidada. Ning metsad võivad loomadest tühjaks jääda. “Kui huntidel tulevad suured pesakonnad, siis kõigepealt saavad sead otsa, seejärel kitsed, ja hirm on, mis siis kahe-kolme aasta pärast juhtub,” arutleb ta. Tark on ka ise jahimees ja metsas käies tundub talle, et hundipuudust ei ole. Ta loodab, et talve teisel poolel muudetakse jahikeeldu ning lube hunte küttida antakse ka Viljandimaal. Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuhi asetäitja Andres Lillemäe sõnul on praegu hundijahi keelu all kolm maakonda. Kuigi otsuse tegemise ajal oli Võrumaa veel katkuvaba, nüüd enam mitte, pole suurkiskjate töörühm vahepeal koos käinud ja Võrumaa kohta otsust teinud. Lillemäe kinnitusel suureneb kindlasti lammaste murdmine neil aladel, kus hunte ei kütita. Samuti langeb katkualadel järsult metssea arvukus. Toiduhulga vähenedes hakkab hunt otsima muud toitu. “Valik langeb metskitsedele ja kobrastele, seejärel tulevad lambad ja koerad,” pakub ta. “Lambakasvatajatele on hundijahi keeld kindlasti omajagu hirmuäratav,” räägib Eesti Lambakasvatajate Seltsi aseesimees Ants Kuks. Temagi arvates võib neis maakondades, kus hunte ei kütita, nende arvukus kasvada. Koer karjas, uni rahulik Riik küll hüvitab huntide murtud lambad, kuid ajavahe on Kuksi hinnangul liiga pikk – kui suvel on veretöö karjas tehtud, saab hüvitise alles järgmisel kevadel. Kuna võib arvata, et kahjud nüüd kasvavad, oleks tema meelest mõistlik, kui riik vähemalt hüvitiste maksmist kiirendaks. Kuksi enda Rõõmu talus Valgamaal Karula vallas Kolski külas on praegu 400 lamba ringis, suvel on neid koos talledega karjamaale minemas aga juba 700. “Alates aastast 2003, mil lambaid pidama hakkasime, on huntide nahka läinud vähemalt paarsada looma,” tunnistab ta. Ainuüksi kolme aasta tagusel suvel oli seitse hundirünnakut. Et kurbi vaatepilte vähem oleks ja masendus võimust ei võtaks, hakkas ta otsima lahendusi lambapidamise ohutumaks muutmiseks. Kuna hundikindlate aedade tegemine, mille kuludest riik poole tagasi maksab, on Karula kuplilisel maastikul üsnagi raske, asetas Kuks panuse valvekoertele. Talle tundub, et neist on abi olnud. “Viimased kaks-kolm aastat, mil mul koerad karjas, ei ole enam murdmist olnud ja ööuni ka rahulikum,” märgib ta. Tõsi, ega koerte õpetaminegi kerge olnud, esimesega ei läinudki õnneks. Nüüd on kaks koera aias lammaste juures, mõlemad keskaasia lambakoera ja ungari karjakoeratõu komondor ristandid. Naabritel on oma lambaaias samuti kaks valvekoera. Kuksi sõnul teeb tema kodukandis lammaste kaitsmise huntide eest keerukamaks seegi, et rahvuspargis on nende jaht üleüldse keelatud. Kui nüüd ka rahvuspargi piiridest väljaspool on jahil keeld, suurendab see neilgi võsavillemite arvu. Hallivatimehi arvatakse Eestis olevat paarsada, viimastel aastatel kütitakse neid 80 ringis. Samas möönab Lillemäe, et arvukuse osas on jahimeestel ja ulukiseirajatel suured erimeelsused. Jahimeeste arvates on hunte tunduvalt rohkem, kui arvatakse. Küttimist ei suurendata “Vaatamata sellele, et katkualadel hunte ei kütita, ei suurendata nende küttimist mujal Eestis,” selgitab Lillemäe. Ta lisab, et oleks naiivne arvata, nagu hakkaksid hundid katkualadelt mujale kolima. Hunt on üldiselt väga paigatruu loom. Keskkonnaministeeriumi andmetel murdsid hundid Valga- ja Viljandimaa peale kokku 2012.n ra aastal 98 lammast, mullu juba 145. Hüvitussumma kasvas 11 433 eurolt 18 936 eurole. Tänavuste andmete kokkuvõtmine veel käib. Hämmastaval kombel ei õnnestunud keskkonnaministeeriumist ega keskkonnaametist mitme päeva jooksul saada infot, kui palju lambaid hundid 2013. aastal teistes maakondades murdsid. Keskkonnaagentuuri ulukiseire osakonna juhataja Peep Männili sõnul jaotatakse hundiküttimise limiit kahte ossa: esimene jahihooaja alguseks ja teine keskele. Üks hundiküttimise keelamise põhjuseid jahi algusosas on olnud hundi arvukus, mis Valga- ja Viljandimaal tundub langenud olevat. “Alates aastast 2011 on hundi arvukus meil aasta-aastalt kahanenud, ehk siis on neid lastud enam, kui populatsioon taastoota on suutnud,” märgib Männil. Seetõttu on ka küttimislimiit väiksem kui eelmistel aastatel. Huntide tänavusest arvukusest ja ka lõplikest limiitidest on Männili sõnul veel vara rääkida, sest põhiline andmete kogumine seisab alles ees. Hundijaht Tabelis on näidatud esmane küttimiskvoot, mis jagati sügisel. Teise jao kvoot selgub jaanuaris, kui huntide arvukus on täpsustatud. Allikas: keskkonnaamet


Sõjandusajakirjanik kutsus siinseid Vene kodanikke Venemaa sõjaväkke - DELFI Sõjandusajakirjanik kutsus siinseid Vene kodanikke Venemaa sõjaväkke Arstlik komisjon Venemaal Ussuriiski linnasRIANovosti Selle aasta algusest on Vene sõjaväes suurendatud kõikide sõjaväelaste palku keskmiselt 2,5-3 protsenti, lausus eilsel meediaklubi Impressum kohtumisel Vene ajakirja Natsionalnaja Oborona peatoimetaja, sõjandusekspert Igor Korottšenko. Tema sõnul saab praegu otse sõjakoolist tulnud leitnant, kes ei saa mingeid lisatasusid taseme eest, kuus 50 000 rubla, aga brigaadi juhtiv polkovnik saab 100 000 rubla ringis, kirjutas venekeelne Delfi. Leitnant allveelaeval teenub umbes 80-90 000, aga aatomiallveelaeva komandör saab 250 000 rubla. Elukutselised sõdurid saavad aga umbes 35 000 rubla, mis praeguse kursi järgi on 1200 dollarit kuus. Taolised palgad on tema sõnul üldjoontes vastavad NATO eesrindlike riikide palkadega. Venemaal on tema sõnul seetõttu ohvitseri, elukutselise sõduri ja üldse sõjaväelaste elukutse muutumas rahaliselt väga prestiižseks. Lisaks antakse sõjaväelastele eluase, teda toidetakse ja antakse muu varustus. Korottšenko kutsus seetõttu kõiki sõjaväeteenistusest huvitatud Vene kodanikke sõjaväeteenistusse, kui nad vastavad tervisenõuetele. Vene sõjandusajakirjanik: Balti riikide sõjalise okupeerimise plaane pole, Venemaa ei... Politsei: Korottšenko väidetavas reisieesmärgis oli alust kahelda Piirilt tagasi saadetud vene ajakirjanik esineb Tallinnas videokõne abil


text: Nimelt pöördus stiilispetsialistide poole nõu ja abi saamiseks Margus, sest leidis, et tema naine võiks majapidamise kõrval ka oma välimust värskendada. 30-aastane kodune emme Tiina pole end juba aastaid meikinud ega ka seelikut selga saanud. Anu Saagim tunnistas, et Tiina tühi riidekapp ajas teda peaaegu nutma. Margust ootas saate lõpis õige magus üllatus - oma, kuid samas täiesti uus naine. Kuidas meeldis Tiina muutus Sulle? «Stiilipäevik: Appi tõttab Ženja Fokin» on TV3 eetris neljapäeviti kell 20.00.


text: Alpid on Euroopa kõrgeim mäestik. Ulatub kaarekujulisena Liguuria merest Kesk-Doonau madalikuni. Kõrgeim tipp on 4808 m (Mont Blanc). Alpid on Kesk-Euroopa kohta arvestatava suurusega. Mäestik hõlmab Itaalia, Prantsusmaa, Šveitsi, Liechtensteini, Austria, Sloveenia, Saksamaa ja võib-olla ka Ungari alasid (kui selle hulka arvata Günseri mäed või Ödenburgi mäed Alpides). Mõnes piirkonnas, nagu Po valgla servas, on mäestiku serv üheti määratav. Ent piiri teiste mägiste või künklike piirkondadega võib olla raskem määrata. Säärased naaberalad on Apenniinid, Keskmassiiv, Juura mäed, Schwarzwald, Böhmerwald, Karpaadid ja Balkani poolsaare mäed. Alpides asuvad järgmiste riikide kõrgeimad tipud: Prantsusmaa ja Itaalia (Mont Blanc, 4808 m), Šveits (Monte Rosa, 4634 m), Austria (Großglockner, 3798 m), Saksamaa (Zugspitze, 2962 m), Sloveenia (Triglav, 2864 m), Liechtenstein (Grauspitz, 2599 m) ja Monaco (Chemin des Révoires, 161 m). Etümoloogia Sõna "Alpid" on pärit ladina keelest (Alpes). Minevikus arvati, et see tuleneb ladina sõnast albus ('valge'). Tänapäeva õpetlased seda üldiselt ei usu. Saksa sõnad Albe, Alpe ja Alp, ülemsaksa sõna alpä, oksitaani sõna Alp/Aup ja prantsuse sõnad alpage ja alpe tähendavad ainsuses alpikarjamaad ja üksnes mitmuses mäestikku tervikuna. Teise teooria järgi ei ole see sõnatüvi indoeuroopa päritolu. Vahemere maades on see kõrgete mägede ja mäeahelike puhul tavapärane. Oletatavasti oli sõna algkuju *alb ja see tähendas 'mägi'. Sellest sõnast on tuletatud ka Albaania nimi. Albaanlased on indoeurooplased, kuid neilegi on see sõna võõra päritoluga, enda maa kohta nad seda ei kasuta. Läbi aegade on nime "Albaania" kasutatud paljude mägiste piirkondade kohta Euroopas ja selle läheduses. Antiikajal kutsuti Kaukasuse idaosa Albaaniaks. Inglise keeles on nime Albania või Albany kasutatud Briti saarte kõige mägisema ala Šotimaa kohta. Geoloogia Alpid on tüüpiline noor kurdmäestik. Bodeni ja Como järve vaheline org jaotab mäestiku Lääne- ja Ida-Alpideks. Palju on liustikke, mis hõlmavad mäestikust 4140 ruutkilomeetrit. Alpid on tekkinud Aafrika laama ja Euraasia laama kokkupõrkel. Selle käigus kadus Tethyse ookeani lääneosa, mis neid laamasid eraldas. Aafrika laam liikus põhja poole, Euraasia laam seisis paigal. Kokkupõrge toimus eelkõige oligotseenis ja miotseenis. Kokkupõrkega tekkis ookeani all olevaile settekivimeile määratu surve. Need settekivimid olid tekkinud põhiliselt keskaegkonnas ja varases uusaegkonnas. Kokkupõrke käigus suruti maapind ja merepõhi kortsu, seda nimetatakse kurrutuseks. Kurdusid surus surve samuti põhja poole, tihti kurrud murdusid või libisesid üksteise peale, moodustades hiiglaslikke kerkemurranguid. Alpides keskosas paljanduvad kristalse aluskorra kivimid ja nendest on moodustunud ka Alpide kõrgeimad tipud. Seevastu Vahemeri on tekkinud suhteliselt hiljuti. Vahemeri ei ole Aafrika laama põhjaserv. Alpid on Lääne-Euroopa peamine veelahe. Suurimad järved paiknevad eelmäestiku nõgudes. Kuigi Alpid on teravate tippude ja sügavate orgudega mäestik, on ta kurude ja tunnelite (Mont Blanci, Simploni ja Mont Cenis' tunneli) kaudu kergesti läbitav. Ala on tähtis turismi-, talispordi- ja puhkepiirkond. Geograafia Kui Alpides võib väiksemaid rühmi hõlpsasti määratleda mõlema külje kurudega, võib suuremate üksuste määratlemine osutuda probleemseks. Lääne-Alpide ja Ida-Alpide vahel on traditsiooniline lõhe, mille määratlevateks tunnusteks on Splügeni kuru (itaalia: Passo dello Spluga) Šveitsi-Itaalia piiril, koos Reiniga põhjas ja Como järvega lõunas. Kuigi Splügeni kuru ei ole Alpide madalaim ega tähtsaim läbikäik, on see umbes peaaheliku poolel teel ja loob mugava piiri. Alpides asub mitu liustikku, neist pikim on Aletschi liustik Berni Alpides. Neid leidub kõigis kõrgemates mäerühmades Dauphiné Alpidest Prantsusmaal Kõrg-Tauernini Kesk-Austrias ning paljude kõrgemate mägede peamised tõusuteed kulgevad üle liustike. Alpide põhiosas leidub väga vähe suuri järvi, kuid paljud asuvad serva ümber, eriti aladel, mida varem hõlmasid liustike keeled. Need on Genfi järv Alpide põhjaküljel Prantsuse/Šveitsi piiril, Lago Maggiore, Como järv ja Garda järv Alpide lõunaküljel Itaalias ning Šveitsi, Lõuna-Saksamaa ja Austria Salzkammerguti järved põhjas. Kõrgeimad tipud Ajalugu Antiikajal tundsid kreeklased ja roomlased Alpide vastu vähe huvi. Nad ei käinud seal ja Alpidega pole seotud antiikseid legende. Teise Puunia sõja ajal ületas Kartaago väejuht Hannibal 218 eKr edukalt Alpid 38 000-mehelise jalaväe, 8000-mehelise ratsaväe ja 37 sõjaelevandiga. See oli antiikse sõjaajaloo üks kõige väljapaistvamaid saavutusi. Alles pärast seda sattusid Alpid kreeklaste ja roomlaste vaatevälja. Antiikajal Alpe kui loodusnähtust ei uuritud. Inimesed huvitusid üksnes nende majanduslikust küljest. Sealt saadi puitu, piima, kulda ja rauda. Rahulduti maanteede ehitamisega, mis muutusid aktuaalseks Caesari peetud Gallia sõja ajal, aga maanteed sai rajada alles pärast seda, kui Augustus oli Alpides elanud rahvad alistanud. Peamised Alpe läbivad maanteed antiikajal olid Liguuria rannikutee ehk Via Augusta, Mont-Genvre ehk Alpis Cottia, Väike Sankt Bernhard ehk Alpis Graia, Suur Sankt Bernhard ehk Alpis Poenina, Splügen, Septimer, Julier, Reschen ehk Via Claudia Augusta, Brenner, Plöcken, Saifnitzi kuru ja Birnbaumerwald ehk Alpis Julia. 6.–13. sajandil asusid Alpidesse elama germaani hõimud (langobardid, alemannid ja bajuvaarid). Kohalikku ajalugu ei saa Alpides üldjuhul viia ajas tagasi kaugemale kui Karolingide riigi lagunemiseni 10. ja 11. sajandil. Vaata ka Alpide peaahelik Lubjakivialpid Prantsuse Alpid Viited Välislingid


Oudekki Loone: Kaljulaid pidas viimaks kõne, mis oli südamlik - Arvamus Oudekki Loone: Kaljulaid pidas viimaks kõne, mis oli südamlik 1. jaanuar 2019, 0:22 Riigikogu liige Oudekki Loone (Keskerakond) leiab, et president Kersti Kaljulaidi uusaastakõne puhul pole midagi kritiseerida, aga hoopis kaasa ja edasi mõelda. Hakkasin juba kartma, et proua president Kaljulaid ongi lihtsalt õigeid neoliberaalide seisukohti õiges olukorras tagasi söötev robot, aga nüüd ta pidas uusaastakõne, mis oli südamlik. Kõne, kus muretseti, et mõned inimesed söövad siiamaani Eesti iseseisvuse nimel kartulikoori, kus mõisteti, et meie igapäevakogemused ongi väga erinevad. Kõne, mis kinnitas, et riikide vabadus ja rahvaste rikkus ei tee automaatselt iga üksikisikut vabamaks ja rikkamaks, siin on teisi poliitikaid veel vaja. Selle nii harva esineva inimlikkuse raamides ei tahakski midagi kritiseerida, aga hoopis kaasa ja edasi mõelda. Eesti keele aasta väljakutse ei seisne ainult küsimuses, kuidas «vahvat salakeelt» õpetada ja kinnitust üksteisele emakeeles kõnelemise väärtuslikkusest. Eesti keelt ohustavad uued üleilmastunud kapitalismiga kaasa tulnud ohud. Tallinna plaza'd (mis ei ole väljakud, vaid hooned), kõrghariduse ingliskeelestumine olukorras, kus puuduvad igasugused tingimused, et TalTechist võiks saada Caltech, näitavad kadakasakslikku püüdlikkust eesti keelest loobuda. Aina enam tekib ettevõtjaid, kes soovivad asustada Eesti meie keelt mitteoskavate orjadega, selmet maksta Eesti inimestele paremat palka. Kas eesti keele otstarve piirdubki ühelt poolt olemaks lihtsalt köögikeeleks ja teiselt poolt malakas rahvusvähemustest streigijuhtide suunas? President ei ole ühe partei, ühe klassi ega ühe koolkonna poliitiliste vaadete väljendaja ning seekord on see tal peaaegu õnnestunud. Proua Kaljulaid väljendas mõistmist, et kõik pole Eesti eduloost osa saanud ja ka seda, et paljudele eestimaalastele on eesti keel võõrkeel, siinne lingua franca, avalikkuse keel, aga siiski võõrkeel. Sellist mõistmist on hädasti vaja. Kuid lisaks on hädasti vaja ka positiivset – mis see siis on, mis meid seob, ka juhul, kui me ajaloo, olevikutajumise ja tuleviku unistuste üle tülli läheme? Ma arvan, et see siduv ei ole mitte «riiklik iseolemine» või NATO vihmavari või rahvusvahelised institutsioonid, mille liikmed me oleme ja mis meile justkui väärtuse ja sisu annaksid. Meid seome meie ise oma igapäevaste väikeste žestide ja kommete kaudu. Meid seob meie tsiviliseeritus: käibetõed ning igapäevafraasid mida me üksteisele kordame, kõik see, millega täidame pühadeaegse jõude veedetud aja, laisa pärastlõuna kohvitassi taga. Meid ühendab minevik mitte ainult riikluses, vaid Hansa linnadena. Ühendab Narva, mis juba Hansa liidu ajal oli sillaks ida ja lääne vahel. Ühendab komme, et paneme jõuludeks lauale hapukapsast, ja peame uusaastamaiuseks šampust ning kaaviari. Ühendab austus kirjanduse vastu: tunneme ühtviisi hästi nii Tammsaare ja Vilde kui ka Puškini ja Bulgakovi teoseid, Shakespeare'st või Goethest kõnelemata. Ühendab see, et jaanipäev suurem püha kui jõulud ning kui talvel paistab päike, siis võib ülemuselt küsida, et kas saaks töö juurest varem ära, sest... päike. Kui me tuleval aastal üksteise murede mõistmisest astume sammu ka teineteisega rõõmude jagamisele, siis on kindel, et uus aasta tuleb paremini.


text: Uuring: Eesti terviseradasid on külastanud kolmandik elanikest - Kõik SA Eesti Terviserajad tellitud Kantar Emori uuringust selgus, et 15 aastaga rajatud Eesti terviseradasid on teadlikult külastanud kolmandik Eesti elanikest, vahendas BNS. Lisaks vastas ligi veerand küsitletuist, et nad küll külastavad aeg-ajalt terviseradu, kuid ei ole nende kuuluvuses kindlad. Eesti Terviserajad SA asutajad – Merko Ehitus, Swedbank ja Eesti Energia on alates 2005. aastast panustanud terviseradade võrgustiku rajamisse ja inimeste liikumisharjumuste kujundamisse üle viie miljoni euro. Koguinvesteering koos riigi, omavalitsuste ja Euroopa Liidu (EL) ulatub 51 miljoni euroni. 15 aasta jooksul on rajatud loodusesse 118 hooldatud terviserada ja erinevatesse hoonetesse 78 siseterviserada. Kantar Emori juulikuise uuringu järgi on terviseradu külastanud kolmandik Eesti elanikest, neist kaheksa protsenti külastab terviseradu mitu korda nädalas ning üheksa protsenti kord nädalas. 25 protsenti vastanuist külastab mõni kord kuus, 15 protsenti kord kuus ning 30 protsenti vähemalt kord poolaastas. Pallo sõnul teevad tulemused ühtpidi heameelt – terviseradadel kõndijate, jooksjate ja rattaga sõitjate arv on pidevalt kasvamas. Regulaarne liikumine ennetab haigusi "Samas on ohtralt paranemisruumi nii terviseradade uute kasutajate lisandumises kui ka liikumise regulaarsuses, sest just regulaarne liikumine värskes õhus aitab ennetada haigusi ja püsida tervemana. Kui võrdleme Eesti inimeste tervena elatud aastate hulka teiste Euroopa riikide tulemustega, selgub, et Eesti elanike tervis on Euroopas üks kehvemaid. Kui Eesti mees elab tervena 52,7 aastat, siis eurooplaste seas parima tervisega Rootsi mees 73,7 aastat – erinevus on 21 aastat," sõnas Pallo. Nõukogu esimees lausus, et inimeste tervelt elatud aastate madal osakaal kasvatab märkimisväärselt tervishoiukulusid. "Kuigi eestlaste keskmine vanus näitab kasvutrendi, siis tuleb kahjuks tõdeda, et elule lisanduvad aastad, aga mitte aastatele elu," märkis ta. Pallo sõnul on Eesti Terviseradade eesmärk suurendada terviseradade uute kasutajate arvu kolme aastaga vähemalt kolmandiku võrra ning tõsta Eesti inimeste tervena elatud aastate arvu. "Tegemist on ambitsioonika eesmärgiga, mida Eesti Terviserajad päris üksi saavutada ei saa – vaja on kogu ühiskonna, kõigi inimeste panust, aga ka riikliku tuge. Meist igaüks, vanusest hoolimata, võiks leida vähemalt pool tundi päevas värskes õhus või metsarajal liikumiseks," lisas ta. Tallinnas ühendatakse terviseradasid kergliiklusteedega Praegu panustab Eesti Terviserajad SA üle Eesti ligi poolesajasse terviseradade ja spordikeskuste arendamise projekti, millest kõige märkimisväärsem on 24 regionaalse tervisespordikeskuse kunstlumetootmise välja arendamine. Tallinnas keskendutakse lähiaastatel peamiselt olemasolevate terviseradade ühendamisele kergliiklusteede kaudu, mille tulemusena saab mugavalt ja turvaliselt terviseradadel liikudes Tallinnale ringi peale teha. Lisaks on plaanis Sütiste terviseraja rajamine ja ühendamine Nõmmega, Nõmme terviseraja rekonstrueerimine ning kunstlumetrasside projekteerimine Nõmmele ning Piritale. Kantar Emori uuringus osales 1219 inimest ja selle tulemused näitavad, et peamised põhjused terviseradade külastamiseks on soov värskes õhus liikuda, mida mainis kaks kolmandikku terviseradu külastanud inimestest. Sellele järgnevad soov avastada uusi kohti, liikumisega kaasnev hea enesetunne ja argimõtetest puhkamine. Vormis hoidmine ja tervise parandamine on oluline ligi neljandiku terviseradade külastajate jaoks. Tulemused näitavad, et vormis hoidmine on omane alla 24-aastastele ning tervise parandamine just vanemale, üle 75-aastaste sihtrühmale.


Swedbank: üleööedu valem peidab endas aastaid tööd - IT uudised 10. august 2011 18:34 URL: http://www.ituudised.ee/uudised/2011/08/10/swedbank-uleooedu-valem-peidab-endas-aastaid-tood


LÕIGATUD PUSSY latiino seks torud - 13695 xxx torud - TUBE LATINA.COM Lõigatud pussy latiino seks p juures Tube Latina.com Xxx lõigatud pussy porno nimekiri Kuum Punapea Masturbates Alla A Shade Puu mänguasjad, kingad, masturbation, lõigatud pussy, karlie montana Flirty Blond Lits Rides Thick Riist Hardcore noor, raseeritud tuss, emane sõbralik, reverse cowgirl, doggy style, 18 yo, sõbranna, kiisu, tihe tuss, pornstars, misjonär, cunnilingus Tõmmud Imani Rose Gets Nailed Poolt Tohutu Mu... kolledž, tuss köniinsä, füüsiline argpükse, must, eebenipuu, sise-, pussy to mouth, suur must kukk, lõigatud pussy, hardcore, imani rose Curvy Cindy Lootus Spreads Tema Tupp Ja Mastu... kinni panema, masturbation, väike rind, lõigatud pussy, cindy hope, euro-glamour suur rind, võlu, masturbation, lõigatud pussy, madelyn marie Prinzzess Felicity Jade On Ligi Loses Tema Br... võlu, hämmastav, masturbation, lõigatud pussy, määrdunud rääkida, prinzzess felicity jade Syren Sexton On Valmis Jaoks Voodi Kuid Ei Ku... Glamorous Laps Nukk Melisa Mendiny Has Lõbu K... Andie Valentino On A Keppimine Hämmastav Hoor... kinni panema, võlu, masturbation, lõigatud pussy, 18 + teens Kena Brünett Curve Chelsea Prantsuse Stimulat... võlu, masturbation, lõigatud pussy, all natural, chelsea french, 18 + teens Suur Boobed Professor Sirale Wants Kuni Fuck prillid, seelik, suured tissid, soolo, kõrged kontsad, kontor, paljajalu, päevitunud, kleit, sõrmestus, naistepesu, sise- Hardcore Stseen Koos Delicious Brünett Beib I... The Good-looking Hoor Alisha Kuningas Fucks J... suur rind, võlu, masturbation, lõigatud pussy, blond Mandy Lynn On A Glamuur Hoor Koos Ideaalne Ke... suur rind, ameerika, masturbation, lõigatud pussy, alone Teismeline Koos Suur Loomulik Tiss Zara Ja Pi... deepthroat, groupsex, blowjob, suured tissid, loomulik rind, soolo, päraku-, loomulik, näo-, masturbation, big ass, ladina Seksikas Blond Beib Karolina Kuningas Masturb... suur rind, masturbation, lõigatud pussy, 18+, amazing body Vanessa Veracruz Koos Suur Tiss Rubs Kliitor suur rind, masturbation, augustamine, lõigatud pussy, vanessa veracruz Suurepärane Blond Mesi Tüdruk Karolina Kuning... deepthroat, groupsex, suur rind, blowjob, suured tissid, päraku-, näo-, masturbation, big ass, ladina, dildo, threesome Brünett Kami Nikita Uses Kurk Kuni Masturbate brünett, raseeritud tuss, babes, soolo, kontsad, masturbation, naistepesu, augustamine, vegetable, vastik, rohelised silmad, lõigatud pussy Väga Armas Ja Soft Blond Blanche Bradburry vibraator, võlu, soolo, voodi, magamistuba, paljajalu, päevitunud, füüsiline argpükse, sinised silmad, sõrmestus, naistepesu, tätoveering Glam Goddess Koos Suur Tiss Rubs Tema Kliitor... suur rind, võlu, uhke, masturbation, lõigatud pussy The Kuumim Brünett Pornotäht Piper Fontaine K... suur rind, raseeritud tuss, võlu, masturbation, lõigatud pussy Teismeline Sleepover: Playful Lesbid Sisse Su... brünett, masturbating, lesbid, raseeritud tuss, emane sõbralik, suured tissid, mustad juuksed, kiisu, tihe tuss, lesbian, kirg, masturbation Kuum Beib Tiffany Nukk On Getting Tema Perse ... alasti, prantsuse, pruunid silmad, paljajalu, päevitunud, suur dildo, väike tissid, kliinik, lõigatud pussy, ass gape, anal insertion, brunette hair Purjus Seks Orgia: Hämmastav Amatöör Babes Si... brünett, tegelikkus, noor, suur türa, nice ass, public sex, group sex, ilu, tibu, cowgirl, raseeritud tuss, lapsuke sale, kingad, soolo, päevitunud, pikad juuksed, masturbation, köök, vegetable, vallaline, lõigatud pussy, pussy insertion, sophie lynx Saksa Goo Tüdrukud: Tai Spermalits Manga Swal... brünett, suur türa, assfucking, suur rind, anal sex, cowgirl, cum suus, oriental, lapsuke, suured tissid, perse suhu, doggy style Tasuta Lõigatud pussy latiino porno torud ELAMA TORUD VÄRSKE OTSINGUD The lõigatud pussy latiino toru videod me pakkumine are sisse fakt lingid kuni third pidu websites et me tegema ei enda ja tegema ei kontroll. Me tegema ei enda, tootma või võõrustaja iga kohta the lõigatud pussy latiino porno filmid saadaval juures see website. Me are ei responsible jaoks nende xxx mehhiko content ja privacy poliitika. Kasutamine the lingid juures oma enda discretion.


text: Kolmandik eestimaalastest on enda majandusseisuga rahul – Kantar Emor Täna tutvustatud Kantar Emori finantsseireuuringu järgi hindab kolmandik Eesti elanikest oma majandusseisu heaks või väga heaks ja tervelt 90 protsenti vähemalt rahuldavaks, samas peab olukorda üsna või väga halvaks viiendik lõunaeestlastest ja 16 protsenti pensionäridest. Kantar Emori ärisuuna juht Aivar Voog ütles, et oma majandusolukorraga on rohkem rahul noored ja jõukamad ning need, kes elavad Tallinnas, Põhja-Eestis ning Tartu piirkonnas ehk Tartu ja Jõgeva maakonnas. "Vähemalt rahuldavaks peab oma heaolu 90 protsenti Eesti elanikest, mis tähendab, et vaid kümnendiku arvates on see halb või väga halb," lausus Voog. "Nende osa, kes peavad majanduslikku heaolu väga või üsna heaks, on kasvanud viimased viis aastat, võrreldes masuaastatega on kasv lausa kahekordne." Piirkonniti on aga riigis Voogi kinnitusel inimeste suhtumises oma majandusseisu endiselt suured käärid. Kui Tallinnas tunneb end majanduslikult väga või üsna hästi 36 protsenti elanikest, siis Lõuna-Eestis ehk Võru, Viljandi ja Valga maakonnas viiendik. Samas on rahulolematuid Tallinnas seitse protsenti ja Lõuna-Eestis 19 protsenti. Endiselt on erinevusi ka eestlaste ja teiste siinsete rahvuste rahulolu vahel. Eestlastest peab oma majandusseisu heaks või väga heaks 34 protsenti, muukeelsetest aga 23 protsenti. "Teisalt võib öelda, et meie riigis on piirkondlikud ja vanuselised lõhed enda toimetuleku hindamisel isegi suuremad kui rahvuspõhised käärid," kinnitas Voog. Inimesed panustavad rohkem tervisesse Ka leibkondade peamised eesmärgid on võrreldes varasemate aastatega mõnevõrra muutunud, nii peab tervelt 51 protsenti järgneva aasta jooksul kõige olulisemaks oma tervisega tegelemist, olgu see siis tervislik toitumine, sportlikud eluviisid, tervisetooted, vaimne tervis jms. Eluaseme remont, mis oli veel eelmisel aastal olulisim siht, on praegu silmapiiril 37 protsendil ja reisimine 36 protsendil. Samas plaanib iga seitsmes-kaheksas pere lähiaastatel eluaseme vahetamist. Kasvab ka nende hulk, kes soovivad peamisena säästa ja investeerida – 21 protsenti. Ometi on paljude elanike rahaasjad igapäevaselt jätkuvalt üsna pingelised. Tervelt 54 protsenti ei planeeri rahaasju üldse või mõtleb vaid palgapäevast palgapäevani. Vaid 26 protsenti kavandab oma eelarvet pikema perspektiiviga kui üks kuu. "14 protsendil peredest puuduvad igasugused säästud ja investeeringud," lausus Kantar Emori ekspert Lele Aak. "Selliseid peresid on Eestis tervelt 81 000 ja keskmiselt rohkem on nende hulgas Virumaa perekondi, maaelanikke ja üksi elavaid inimesi." Viiendik peredest kõnnib õblukesel jääl Finantsseireuuringust selgub ka, et rahalisi sääste oli küsitluse ajal arvelduskontol 67 protsendil, sularahana 38 protsendil ja hoiusena 26 protsendil. Kui leibkondadelt küsiti, kaua nad peamise sissetulekuallika kadudes majanduslikult toime tuleks, vastas 28 protsenti peredest, et nad saaks hakkama vähemalt kuus kuud. Selliste hulgas oli aga keskmisest rohkem Tallinna peresid ja lasteta perekondi. Pea viiendik Eesti leibkondadest kinnitas, et nad saaks hakkama vähem kui ühe kuu. "See kinnitab, kui õblukesel jääl kõnnib endiselt suur osa meie inimestest," märkis Aak. "Piisab töökoha kaotusest ja nad võivad sattuda suurde hätta." Kantar Emori finantsseireuuring käsitleb üheksat erinevat teemat, olgu see siis inimeste üldine majanduslik heaolu, internetiostud, FinTech ettevõtete tuntus või krüptoraha. Uuringu põhieesmärk on hinnata inimeste finantskäitumise hetkeseisu ja arenguid tulevikus, aga ka hoiakuid uute finantsvaldkonna teenuste suhtes. Tänavu mais küsitleti juhuvaliku meetodil 1650 Eesti elanikku vanuses 18–74.


text: Friedrich Reinhold Kreutzwald (kuni 1817 Friedrich Reinhold Reinholdsohn (vkj 14. detsember) 26. detsember 1803 Jõepere mõis, Kadrina kihelkond, Virumaa – (vkj 13. august) 25. august 1882 Tartu) oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateos oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" (1857–1861). Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed. Elukäik Kreutzwald sündis Jõepere mõisa pärisorjast kingsepa Juhani ja toatüdruku Anne pojana. Kasvas Kaarli, Hageri ja Ohulepa mõisas. 1815. aastal astus ta saksa õppekeelega Rakvere algkooli (Gööcki algkool), ilma et oleks osanud sõnakestki saksa keelt. Selles, rahva seas kutsutud köster Gööcki algkoolis, õppis Kreutzwald aastatel 1815–1817, seejärel kreiskoolis aastatel 1817–1818 ja Tallinna kreiskoolis aastatel 1819–1820. Aastatel 1818–1819 oli ta kaupmehe õpilane Tallinnas. Kreutzwald sooritas 1823. aastal Tallinnas koduõpetaja eksami ning töötas 1825. aastani koduõpetajana Tallinnas ja Peterburis. Aastatel 1826–1833 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Korporatsioon Estonia liige. 1833. aastal lõpetas ta keiserliku Tartu ülikooli kolmanda järgu arstina (andis arstivande 29. märtsil ja diplomi sai 9. septembril), samal aastal asus ta Võrru tööle linnaarstina. Ta kirjutas rahvavalgustuslikke teoseid ja toimetas "Maarahva kasulist kalendrit". Tema tõlkelised jutustused "Reinuvader Rebane" ja "Kilplased" on tänapäeval lasteraamatud. Kreutzwaldi värsiloomingul (kogu "Viru lauliku laulud", poeem "Lembitu"), mis tugineb saksa eeskujule, oli omal ajal eesti luule arengule suur tähtsus. Tema peateos, rahvaluuleaineist töödeldud rahvuseepos "Kalevipoeg", sai eesti rahvusliku kirjanduse nurgakiviks. Rahvaluulele toetuvad ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud". Neid jutte nagu "Kalevipoegagi" on tõlgitud mitmesse võõrkeelde. Kreutzwaldi looming mõjutas tugevalt kogu rahvusliku liikumise aja vaimuelu. Kreutzwald oli Õpetatud Eesti Seltsi auliige aastast 1849, Soome Kirjameeste Seltsi korraline liige aastast 1855, Ungari Teaduste Akadeemia välisliige aastast 1871. 1870. aastal valiti ta Eesti Aleksandrikooli peakomitee auliikmeks. Kolleegiuminõunik aastast 1877, elas surmani Tartus väimees Blumbergi juures, Kreutzwald on maetud Vana-Jaani kalmistule "Kalevipoja" väljaandmine 1855. aastal teatati Õpetatud Eesti Seltsi septembrikoosolekul eepose "Kalevipoeg" valmimisest ja otsustati eepos koos saksakeelse tõlkega trükis avaldada. Tõlketöö võttis teha endine pastor Carl Gottlieb Reinthal. 1857. aastal ilmus eepose teaduslik väljaanne, mis sisaldas 3 lugu. 1858. aastal ilmus teine anne jälle kolme looga. Teose väljaandmine täies mahus oli suure küsimärgi all, kuid siis tuli abi ootamatult Peterburist. Akadeemikud Franz Anton von Schiefner ja Ferdinand Johann Wiedemann ning Philipp Karell, Gustav Hirsch, Georg Julius von Schultz ja teised baltisaksa estofiilid ilmutasid tõsist huvi "Kalevipoja" avaldamise vastu, kogusid ettetellimused 100 eksemplarile 500-eksemplarilisest tiraažist, ning 1859. aasta suvel ilmus kolmas ja sügisel neljas anne. 1860. aastal autasustas Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia Kreutzwaldi osaliselt trükis ilmunud "Kalevipoja" eest poole Demidovi auhinnaga, mille rahaline väärtus oli 720 rubla. Akadeemikute Schiefneri ja Wiedemanni retsensioonis kirjutatakse: " "Iliast" pole dr. Kreutzwald loonud, küll aga eesti kirjandusele kinkinud kapitaalse teose, mis kõigiks aegadeks jääb eestlastele selleks, mis kreeklastele oli Ilias". Viimased peatükid tõlkis saksa keelde Kreutzwald koos Schultz-Bertramiga. Eepose viies anne ilmus 1860. aastal ja viimane 1861. aastal. Kahes keeles trükitud kallis teaduslik väljaanne ei olnud kättesaadav rahvale. Eepose rahvaväljaande trükkimine korraldati akadeemik Schiefneri abiga Soomes Kuopios, kus teenustöö oli odavam ja polnud vaja karta tsensuuri. Rahasumma kokkusaamiseks andis Kreutzwald välja 60 viierublalist aktsiat, mille pealt kohustus vastavat protsenti maksma ja teatava aja jooksul tagasi ostma, samuti kogus ta ettetellimisi. 1862. aastal jõudsid trükipoognad aurikul Toivo Peterburi. Jällegi läks Schiefner abi vaja, et "Kalevipoeg" pääseks veelkordsest tsenseerimisest. Edasi toimetati nad raudteed pidi Pihkvasse (raudtee rajati alles mõni aasta varem) ja sealt veovankril Võrru. Lihtrahvas, kellele see väljaanne oli mõeldud, polnud aga valmis seda vastu võtma ja eepose 1000 eksemplarist jätkus paljudeks aastateks. Isiklikku Kreutzwaldi isa Juhan Reinholdson (1766–1832) oli kingsepp, hiljem Rakvere kihelkonna, Kaarli mõisa aidamees, vabastatud pärisorjusest 1815. Tema ema oli mõisateenija Ann (1770–1846). Friedrich Reinhold Kreutzwald abiellus 18. augustil 1833 Marie Elisabeth Saedleriga (1805–1888; tema isa oli pärit Mecklenburgist). Pulmad toimusid Viru-Nigulas. Nad said kaks tütart ja ühe poja. Adelheid Anette Blumberg (1834–1895) abiellus pedagoogi ja ühiskonnategelase Gustav Blumbergiga (1834–1892). Noorem tütar Marie Ottilie (1836–1851) suri 15-aastaselt. Poeg Friedrich Alexis Kreutzwald (1845–1910) oli Kadrina jaamaülem. Kreutzwaldi kolmest lapsest sündis järeltulija ainult vanemal tütrel Adelheid Blumbergil, sel 1867. aastal sündinud tütrel nimega Alice aga enam lapsi ei sündinudki ning sellega katkes Kreutzwaldi järglaste liin. 1939. aastal Saksamaale repatrieerudes langes Alice Blumberg põhjaliku läbiotsimise alla, mille tulemusel leiti kullatud hõbelusikas nimetähtedega L. v. C. ja F. K.. Alice Blumberg võeti vahi alla ja teda karistati 79-kroonise trahviga, vaatamata tema kinnitustele, et lusikas oli kingitus ühelt tema tuttavalt, kelle initsiaalid olid F. K., mitte ei olnud Kreutzwaldi pärandus. Tunnustus 1876 Vene Keisririigi Püha Anna ordeni III klass Teosed "Wina-katk" ("Viinakatk") (1840) "Sippelgas" ("Sipelgas") I-II (1843–1861) "Narrilased. Reinuvader Rebane. Lühikene õpetus loodud asjust" (1847) "Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on" (I-II vihk) (1848) "Reinuvader Rebane" II osa (1848) "Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on" (III-V) (1849) "Risti-sõitjad" (1851) "Lenora. Üks kuulus muistne laulujutt" (1851) "Kalevipoeg" (1857–1861) "Kilplaste imevärklikud [...] jutud ja teud" (1857) "Eesti-rahwa Ennemuistsed jutud ja Wanad laulud" I:1860, II: 1864 "Angervaksad" (1861) "Viru lauliku laulud" (1865, 1926, 1946) "Eestirahwa Ennemuistsed jutud" (1866) "Lühikene seletus Kalevipoja laulude sisust" (1869) "Rahunurme lilled" I 1871, II 1875 "Lembitu" (1885) "Teosed" (1953) Käsiraamatud "Lühhikenne öppetus terwisse hoidmissest" (1854) "Kodutohter" (1879) Toimetajana "Ma-rahva Kassuline Kalender ehk Tähtraamat" (toimetamine) (1844) Mälestuse jäädvustamine Mitmes Eesti linnas on tema järgi nimetatud Kreutzwaldi tänav. Samuti on mitmes Eesti linnas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument: Tartus, Rakveres, Võrus ja Tallinnas. Võrus tegutseb Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum, samuti asub Võrus Võru Kreutzwaldi Kool ja Kreutzwaldi park.Kreutzwaldi nime kannab ka Eesti Kirjandusmuuseumi kultuurilooline veeb "Kreutzwaldi sajand". F. R. Kreutzwaldi 100. sünniaastapäevaks kirjutas Jakob Tamm luuletuse "Dr. F. R. Kreutzwald'i mälestusele": Sest ajast aastaid täis on juba sada, kui ilmus ta, kui elu hakkas tal; See oli alles siis, kui orjarada Ta rahvas kõndis raske ikke all. Ta nõudis hariduse valgust taga Ja tõusis wälja tumeduse ööst, Kuid süda jäi tal rahwa juurde aga Ja wõttis osa tema elust, tööst. Ta nägi, kuidas orjus wendi rusus, Kuis pärispõlwes rahwast piinati; Kuid kindel oli tema selles usus, et orjaike hääbub wiimati. Ta nägi noore wabaduse algust Ja terwitas ta tõusu tänuga; Ta lootis, et ka hariduse walgust Ta rahwas tuleb nõudma jänuga. Ta tallas maha laialise laimu, Et hääd ei olla rahwa hinge sees, Tõi wälja wana Kalewite waimu, Mis ilus ikka hiilgab ilma ees. Ta näitas rahwale ta oma palet, Et tunneks inimest ta eneses, Ja et ei usuks sihilikku walet, Mis otsis looma tema loomuses. Jakob Tamm. 13.12.1903 Curiosa Aleksander Põrk soovitas taarausus kasutusele võtta kolmainsuse printsiibi, kus Isa oleks Friedrich Reinhold Kreutzwald, Poeg Carl Robert Jakobson ja Püha Vaim ehk neitsi Maarja Lydia Koidula. Viited Kirjandus L. Tohver: F.R. Faehlmanni ja F.R. Kreutzwaldi elust ja loomingust. Tartu: Loodus 1934 L. Tohver: Kreutzwaldi väliskirjanduslikust eruditsioonist. Mit einem deutschen Referat: Kreutzwalds Belesenheit in den fremden Literaturen. Tartu: Akadeemilise Kirjandusühingu Kirjastus 1932 Gustav Suits. Nuori Kreutzwald. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1953 Fr. R. Kreutzwaldi ja A. Schiefneri kirjavahetus 1853–1879. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1953. (Fr.R.Kreutzwaldi kirjavahetus III) Kirjad A.H. Neusile, E. Sachssendahlile ja teistele 1847–1866. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1956. (Fr.R.Kreutzwaldi kirjavahetus II) Kirjad G. Schultz-Bertramile ja teistele 1859–1874. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1959. (Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus IV) Fr.R.Kreutzwaldi ja L. Koidula kirjavahetus 1867–1873. Toim. M. Lepik. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1962. (Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus V) Kirjad Fr. R. Faehlmannile, D. H. Jürgensonile ja teistele 1833–1866. Tallinn: Eesti Raamat 1976. (Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus I) Kirjad J. Hurdale, J. Kölerile, C. R. Jakobsonile ja teistele 1862–1882. Tallinn: Eesti Raamat 1979. (Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus VI) Endel Nirk: Friedrich Reinhold Kreutzwald. Lauluisa elulugu. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1961 Endel Nirk: Kreutzwald ja eesti rahvusliku kirjanduse algus. Monograafia. Tallinn: Eesti Raamat 1968 Herbert Laidvee: Fr. R. Kreutzwaldi bibliograafia 1833–1969. Tallinn: Eesti Raamat 1978 Friedrich Reinhold Kreutzwald 1803–1882. Personaalnimestik Koost. Vaime Kabur. Tallinn: Eesti NSV Kultuuriministeerium, Fr.R.Kreutzwaldi nim. Eesti NSV Riiklik Raamatukogu 1982 Fr. R. Kreutzwaldi bibliograafia 1982–2003. Tallinn: Eesti Rahvusraamatukogu 2004. St. Petersburg und Livland – und die Entwicklung der estnischen Literatur. Anton Schiefner (1817–1879) und Friedrich R. Kreutzwald (1803–1882) im Briefwechsel. Bearbeitet von Hartmut Walravens. Wiesbaden: Harrassowitz Verlag 2013 Cornelius Hasselblatt. Kalevipoeg Studies. The Creation and Reception of an Epic. Helsinki: Finnish Literature Society – SKS 2016. 144 S. (Studia Fennica Folkloristica 21) Välislingid Kreutzwaldi sajand. Kalevipoeg:Eesti Kirjandusmuuseum Eesti värss: Friedrich Reinhold Kreutzwald elulugu ja luuletuste terviktekstid Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ühiskonnasuhe, Eesti Kirjandus nr 10,11/1932 LAULUISA SÜNNIPAIGA LUGU Jaan Undusk.Eksistentsiaalne Kreutzwald. Eesti Ekspress, 5. detsember 2003 Kalevipoeg Eesti arstid Eesti linnaarstid Eesti kirjanikud Eesti Kirjameeste Seltsi auliikmed Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased Korporatsioon Estonia liikmed Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed Vana-Jaani kalmistule maetud Sündinud 1803 Surnud 1882


Õppetöö magistriastmes toimub sessioonõppena reedeti ja laupäeviti, aeg-ajalt vastavalt tunniplaanile ka neljapäeviti. Tavaliselt on reedeti kuni kella 17.00-ni erialaainete loengud ja alates kella 17.00-st üldainete loengud. Laupäeviti 8.15–11.45 toimuvad võõrkeeletunnid ning alates 12.15-st erialaainete loengud. Lisaks auditoorsele tööle paneme suurt rõhku iseseisvale tööle ja teeme õppekäike erinevatesse haridusasutustesse. Magistriõppe praktika toimub nii esimesel kui ka teisel õppeaastal koolieelsetes lasteasutustes. Õppeaineid ja praktikat võib läbida ka välismaal, selleks pakutakse magistriõppe üliõpilastele mitmekülgseid mobiilsuse programme. Alushariduse õppekava üliõpilastel oli 2016. aastal esimest korda võimalik sooritada pedagoogilist praktikat Stockholmi Eesti lasteaias – loe lähemalt Haridusblogist. Kandidaadil peab olema bakalaureusekraad haridusteadustes või sellele vastav ettevalmistuse aste. Teadusallikatel põhinev analüütiline ülesanne (25%). Ülesanne tugineb kohapeal etteantud eesti- ja ingliskeelsetele teadusallikatele ja seisneb isikliku arvamuse kujundamises ja põhjendamises etteantud allikate põhjal. Hinnatakse nii allikate asjakohast tõlgendamist ja veenvat ning argumenteeritud viitamist asjakohases kontekstis, mõttekäigu terviklikkust ja loogilisust kui ka allikatele viitamise korrektsust. Kutsesobivusvestlus (50%). Kutsesobivusvestluse käigus hinnatakse kandidaadi motivatsiooni, orienteerumist haridus- ja kasvatusküsimustes, oma seisukohtade argumenteerimise oskust ja sobivust õpetaja tööks. Tallinna aasta õpetajaks on valitud Kerstin Kööp (2010), kes on saanud ka kvaliteediauhinna Hea Õpetaja (2007) ja innovaatilise õpetaja tunnustuse (2012). Eduka juhtimise eest on saanud tunnustuse Silvi Suur, kes on valitud Tallinna aasta haridusjuhiks (2012) ning Eestimaa õpib ja tänab nominendiks (2010). Kas teadsid, et nii Kerstin kui ka Silvi töötavad meil ka õppejõududena?


Panorama 66 - Kiire ja kõrge lend, üheskoos Vilius Šapoka, Leedu rahandusminister, räägib, kuidas riik kasutab ELi investeeringuid konkurentsivõime ja tootlikkuse toetamiseks. Leedu on leidnud ELi 2014.–2020. aasta vahenditele head kasutust. Mis on leedukate jaoks tähtsamad asjad ja eelised? 5AC Meie peamiseks prioriteediks on tänapäeval riigi konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamine. Investeerime rohkem teadus- ja arendustegevusse, VKEdesse ja IT-arendusse. Koos ELi investeeringutega oleme kohalike ettevõtete toetamiseks juurde toonud 463,8 miljonit eurot erainvesteeringuid. Investeeringute tõttu IT-taristusse on meil üks maailma kõige kiiremaid internetiühendusi. Minu nägemuse kohaselt peaks Leedust, mida mõni juba nimetab „Li-tech-nia“, saama kõige soodsam maksukeskkond kõrgtehnoloogiliste investeeringute ja arenduse jaoks. See tähendab kõrgepalgalisi töökohti ja meie riigi juhtrolli rahandustehnoloogiate, laserite, taastuvenergeetika, biotehnoloogiate ja Fintech-firmade arendamisel. Leedu pole kindlasti liiga väike, et selliseks liidriks tõusta – suurus pole sugugi nii oluline kui andekad inimesed, avatus uutele ideedele ja selge visioon. Selles kontekstis meenub mulle lugu hoolitsevast emast, kes soovitas, et ta poeg ikka ohutult lendaks – hästi madalalt ja aeglaselt. Ei noor piloot ega Leedu taha midagi sellist. Kui tahad tõepoolest lennata, tuleb lennata kiiresti ja kõrgel! Just sellist Leedut näen ma tulevikus – julget riiki intelligentsete ja haritud inimestega, kes lendavad kiirelt, kõrgel ja jagades.633 Kuidas puudutab ühtekuuluvuspoliitika Leedu reaalmajandust, tugevdades äri konkurentsivõimet ja töökohtade loomist? Aastail 2014 kuni 2020 eraldasime miljard eurot ettevõtluse ja äriarenduse, äri tootlikkuse, innovatsiooni ja teaduse, rahvusvahelisuse, piirkondade ekspordi ja äriarenduse, tööstuse madalama energiakulu ja inimressursside konkurentsivõime edendamiseks. Samuti toetame ettevõtteid, kes investeerivad uutesse tootmistehnoloogiatesse, protsessiuuendusse ja digiteerimisse, üleminekusse „Tööstusele 4.0“. Vaatamata Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasinvesteeringutele teadusesse ja innovatsiooni jääb Leedu tootlikkuse kasvu poolest maha. Milliseid meetmeid rakendab valitsus selle probleemi lahendamiseks? Vastavalt 2017. aasta esialgsetele andmetele kasvas Leedu nominaalne toodang ühe tegelikult töötatud tunni kohta ELi liikmesriikide seas kõige kiiremini (11%). Maailmapanga edetabelis „Doing Business 2018“ oleme 190 riigi seas 16. kohal. Meie 2016.–2017. aasta reform parandas äritingimusi. 2019. aastast käivituv uus maksusüsteem on majanduskasvu ja Leedusse välisinvesteeringute toomise seisukohalt väga soodne. 2021. aastaks on Leedu tööjõu maksustamine Balti riikide seas kõige konkurentsivõimelisem. Finantstehnoloogiate arendamiseks oleme loonud atraktiivse ja paindliku õiguskeskkonna.698 ELi investeeringuid jaotatakse innovatsioonitsükli kõigile tasanditele. Samuti kasutame ELi investeeringuid avaliku sektori ja ettevõtluse aktiivsema koostöö saavutamiseks. Innovatiivne lähenemine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele tähendab uuendatavate fondide ja teiste finantskorraldusvahendite kasutamist. Kas saate meile tuua mõne näite segarahastamisest Leedus, st konkreetse probleemi lahendamiseks erinevate fondide ja rahastamise vormide kasutamisest. Me arendame oma rahastamisvahendeid pidevalt edasi. Eraldasime 224 miljonit eurot ELi fondide raha ettevõtete aitamiseks rahastamisele juurdepääsul, eriti mis puudutab investeeringuid ettevõtete kapitali. Meetmete seas parema õiguskeskkonna saavutamiseks on valitsuse poolt rahastatav abi välisinvestoritele, sinise kaardi süsteem, start-up viisa algatus ja uusim Leedu tööseadustik, mis annab rohkem paindlikkust nii ettevõtetele kui ka töötajatele. Elamufondi moderniseerimiseks suurema energiatõhususe huvides emiteerisime riigi väärtpabereid (rohelised võlakirjad) ja eraldasime finantsinstrumentide kaudu 500 miljonit eurot ELi abi. Leedu on ELi keskmisele SKP-le elaniku kohta muljetavaldavalt lähemale jõudnud, samal ajal kui ebavõrdsus Leedu piirkondade vahel on ELiga liitumise eelse ajaga võrreldes jäänud samaks või isegi suurenenud. Mida te sellest nähtusest arvate? Milliseid meetmeid rakendab valitsus selle trendi tagasipööramiseks? 805 Töötame ettevõtete ja inimeste nendesse piirkondadesse meelitamiseks välja piirkondlikke spetsialiseerumisstrateegiaid, mis lähtuvad tugevuste ja nõrkuste analüüsist. ELi investeeringud võimaldasid meil luua hea ja kvaliteetse taristu. Tahame julgustada kohalikke omavalitsusi seda uute töökohtade loomiseks ja uute investeeringute ligimeelitamiseks võimalikult efektiivselt ära kasutama. Seepärast on meil kavas käima panna uus rahaliste motivaatorite süsteem kohalike omavalitsuste jaoks, samuti rakendada uut investeeringute kavandamise metoodikat. Kuidas saab Leedu valitsus toetada ühist eesmärki, ühtekuuluvuspoliitika lihtsustamist nii ametiasutuste kui abisaajate jaoks? Esmalt on vaja üle vaadata õigusaktid ELi tasandil. Riigi tasandil me vaatame läbi, lihtsustame ja optimeerime haldusprotsesse asutuste ja abisaajate jaoks. Samuti kasutame väga kaasaegset IT-lahendust, mis vähendab halduskoormust ja lihtsustab projektide elluviimist. Kui vaatame järgmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastusperioodi 2021.–2027. aastal, kuidas näete teie Leedus kujunevaid ühtekuuluvuspoliitika prioriteete ja realiseerimismehhanisme? Meil tuleb jätkata investeerimist inimkapitali – haridusse ja oskustesse, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse, tervishoidu, ettevõtete ja teadussektorite koostöösse ning teistesse valdkondadesse –, et saavutada meie riigis kaasavat majanduskasvu ja ELi keskmisele järele jõuda. Ühtekuuluvuspoliitika koos piisavate rahaeraldiste ja kaasfinantseerimiskohustustega, mis peegeldavad riigi majanduslikke realiteete, on nende eesmärkide saavutamisel eluliselt tähtis. Edaspidi on vajalik veelgi tugevdada ühtekuuluvuspoliitika tulemustele orienteeritust, paindlikkust, proportsionaalsust ja seda lihtsustada.581


text: Millal maksad memme vaeva? — Sirp Millal maksad memme vaeva? Sotsiaalsete garantiide tagamiseks vabakutselistele loovisikutele pole nn sissepääsupileti stsenaarium enam pädev. Hanna Piksarv. November-mai. 2015. Mõned teemad on nii leierdatud, et isegi järjekordse artikli alustamine klišeega ei tundu kohatu. Seega siin see parafraas on: "Tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka ravikindlustus," ütleb riik. Aga ravikindlustust ei tulnud, seda pole vabakutselistel tänaseni, ja nii jääb üle vaid jumala armule loota (nagu klassik on kirja pannud). Loovisikute sotsiaalsete garantiide küsimus on olnud kultuuriministeeriumi tööplaanis juba aastaid, korraldatud on ohtralt ümarlaudu ja aina nenditud, et mure on tõsine. Sel aastal hakkas kehtima ravikindlustuse seaduse muudatus, mille kohaselt võib ravikindlustusõiguse saamiseks laekuda sotsiaalmaks seadusega ette nähtud miinimumi täitmiseks mitmelt tööandjalt (varem pidi ravikindlustuse saamiseks sätestatud sotsiaalmaksu miinimumi tasuma üks juriidiline isik). Seega on senisest jutust ikka mingit kasu olnud. Probleemi lahenduseni on aga veel pikk tee käia ja kultuuriministeerium näeb järgmise vajaliku sammuna sotsiaalmaksumiinimumi kuuülest summeerimist. See tähendab, et kui praegu peab kodaniku eest laekuma sotsiaalmaksu vähemalt 128,7 eurot kuus, et tekiks õigus ravikindlustusele, ja nii igakuiselt, siis tulevikus võiks ravikindlustusõigus olla ka neil, kelle eest igakuiselt sotsiaalmaksu miinimumi ei tasuta, aga kelle eest näiteks viimase kuue kuu (või kolme kuu või aasta) keskmine tasutud sotsiaalmaks ületab nimetatud miinimumi. Kuuekuulise summeerimissammu puhul peaks siis poole aasta jooksul makstama sotsiaalmaksu 772,2 eurot. Seega piisaks ravikindlustusõiguse tekkimiseks, kui esimesel kuul on kodanik sõlminud ühe töö- või võlaõigusliku lepingu brutosummaga 2340 eurot. Selleks, et ka seitsmendal kuul ravikindlustus jätkuks, peab kuuendal kuul lisanduma vähemalt üks leping brutosummaga 390 eurot jne või siis suurema summaga leping, mis tagab sõltuvalt tasutud sotsiaalmaksust kindlustuse pikemaks ajaks. E-näidisriigis, nagu Eesti seda olla tahab, ei peaks kirjeldatud arvutuskäik riigile üle jõu käima, aga ometigi pole tahetud ravikindlustuse seadust vastavalt muuta. Kultuuriministeeriumis on seni arvatud, et muudatust takistab suhtumine, justkui oleks sotsiaalsed garantiid (lisaks ravikindlustusele on tasutava sotsiaalmaksuga seotud ka pension, vanemahüvitis jms) kitsalt kultuurivaldkonna küsimus, mistõttu pöörduti hinnangu saamiseks õiguskantsleri poole. Ministeeriumi loogika on arusaadav ja õige: kui õnnestub tõestada, et praeguse korra puhul on tegemist põhiseadusliku riivega, annab see probleemile suurema kaalu ja sunnib ehk riiki midagi ette võtma. Sel nädalal avalikustatud õiguskantsleri aastaülevaates1 ongi eraldi peatükk "XXI sajandi töö", kus nenditakse: "Ehk on aeg vaadata üle töösuhete vundamendiks olevad eeldused ning küsida: mis on ettevõtlus? Kust läheb piir hobi ja majandustegevuse vahel? Kas riik peab suunama inimesi töölepingulistesse suhetesse? ... Kuidas maksustada jagamismajandust, kus on põimunud töö ja kapital?". Ühe probleemina viidatakse ka nõudele tasuda ravikindlustuskaitse saamiseks sotsiaalmaksu miinimummääras igal kuul. Õiguskantsleri järeldus pole aga eriti lootustandev: "Sellist piirangut on raske pidada põhiseadusevastaseks, sest põhimõtteliselt ei ole pooltel võimatu kokku leppida väljamaksete tegemises igal kuul, mis tähendab ka sotsiaalmaksu igakuist tasumist. Samuti võib piirangu puudumine raskendada ravikindlustuse eelarve planeerimist. Küll aga vajab laiemalt läbi mõtlemist see, kuidas tagada ravikindlustus ja teised sotsiaalsed garantiid ka nendes valdkondades, kus suur osa sissetulekuallikaid ei ole sotsiaalmaksuga maksustatavad ega võimalda praegu sotsiaalseid tagatisi saada". Enne poksikinnaste varna riputamist tuleks vähemalt püüda õiguskantsleri hinnangut kaaluda. Solidaarsuse printsiip Õiguskantsleri kartus, et regulaarse sotsiaalmaksu tasumise piirangu puudumine võib "raskendada ravikindlustuse eelarve planeerimist" näib esmapilgul vaid haigekassa rahavoo tagamisena. Tõesti, haigekassa on selgi aastal miinuses ning sotsiaalministeeriumi tellitud Praxise uuringus nenditakse, et Eesti demograafilise olukorraga arvestades (vähenev tööjõud) ei suuda riik tagada ravikindlustuse seaduses ette nähtud tingimusi kulude katmiseks juba 2023. aastal ehk ainult sotsiaalmaksust ei piisa ja tuleb leida lisavahendeid muudelt riigieelarve tuluridadelt.2 Küsimus on aga märksa põhimõttelisem: kas sotsiaalmaksu miinimum on n-ö sissepääsupilet ravikindlustuse saamiseks või kaalub solidaarsuse printsiip (kõik kodanikud panustavad vastavalt võimalustele, s.t teenitud tulule), mis tagab ravikindlustuse võimalikult paljudele kodanikele, nagu põhiseadus seda nõuab (§ 28: "Igaühel on õigus tervise kaitsele"). Ka praegune sotsiaalmaksumiinimum 128,7 eurot ei kata tegelikke kulusid (ravikindlustusele läheb sellest ainult 13% ehk siis 390eurose palga puhul, mis on väikseim tasu, mille puhul kindlustusõigus tekib, vaid 50,7 eurot). Seega ei maksa need inimesed ravikindlustuse eest õiglast hinda, vaid nende kulud kaetakse solidaarselt. Küsimus on aga selles, kas kodanik seisab vaid oma või ühiskonna hüvede eest. Põhimõtteliselt on riik ka loonud võimaluse neile kodanikele, kes tunnevad, et nad suudavad seista vaid iseenda eest. Selleks on vabatahtlik ravikindlustus, mis tähendab, et kodanik tasub ise igal kuul oma nn sissepääsupileti eest (summaks on 13% keskmisest brutokuupalgast). Arusaadavalt (kui solidaarsusprintsiip tundub õiglane, kui mitte, siis on see järjekordne absurdsus) on riik teinud vabatahtliku ravikindlustuse saamise keeruliseks, seades selle eelduseks, et lepingu sõlmimisele eelneva kahe aasta jooksul on kodanik olnud 12 kuu jooksul kindlustatud. Seega ei sobi see lahendus näiteks vabakutselisele loovisikule (kui ta pole just eelnevalt olnud (üli)õpilane, ajateenija, töötu või muu riigi poolt kindlustatu). Eeldades, et solidaarsuse printsiip väärib järgimist, pole ka mõistlik kultuuriministeeriumil vabakutseliste sotsiaalsete garantiide tagamiseks jätkata nn sissepääsupileti stsenaariumiga, mille eesmärgiks leida viis, kuidas võimalikult väikese tasutud sotsiaalmaksuga hüvesid saada. See ei tähenda, et sotsiaalmaksu kuuülene summeerimine ei võiks siiski seadustuda, sest enamik ebaregulaarselt tasu saavate loovisikute eest makstaks ilmselt sotsiaalmaksu enam kui miinimumi ulatuses. Oleks hea, kui ministeerium eelneva väite tõestuseks ka vajaliku kalkulatsiooni teeks. Töö või kapital Seega on probleemi tuum mujal, kultuurivaldkonnas sõlmitavates lepingutes. Kehtiv ravikindlustussüsteem lähtub ideaalist, et iga töö eest makstakse sotsiaalmaksu ehk iga töö on ka tööna vormistatud. Ka õiguskantsler küsib oma aastaaruandes: "Kuidas tagada ravikindlustus ja teised sotsiaalsed garantiid ka nendes valdkondades, kus suur osa sissetulekuallikaid ei ole sotsiaalmaksuga maksustatavad ega võimalda praegu sotsiaalseid tagatisi saada." Lahenduste osas jääb aruanne ahtaks, nimetatud on vaid üht võimalust: "Põhimõtteliselt ei ole pooltel võimatu kokku leppida väljamaksete tegemises igal kuul". Jah, kui loovisik sõlmib töö- või võlaõigusliku lepingu, siis võib tõepoolest tööandjaga kokku leppida, et kokkulepitud tasu (nt eelnimetatud 2340 eurot) makstakse välja mitme kuu jooksul (näiteks kuue, et ühe lepinguga oleks tagatud ravikindlustus maksimaalseks võimalikuks ajaks, s.t igakuiselt tasutakse sotsiaalmaksu miinimumi ulatuses). Kahtlemata on selline kokkulepe ebamugav nii tööandjale (raamatupidamislik koormus kasvab) kui ka loovisikule (väheneb võimalus rahavoogu ise kontrollida). Eriti viimased peavad sel juhul märksa enam energiat kulutama, et tagada endale ravikindlustusõiguse saamiseks vajalik igakuine miinimumtasu, sest enamjaolt pole kultuurivaldkonnas sõlmitavate lepingute brutosummad väga suured ning pigem laekub igakuine tasu mitmelt tööandjalt väiksemate summadena. Üks võimalus oma sissetulekutel paremini (loe: mugavamalt) silma peal hoida on asutada osaühing, mille alt sisuliselt töö eest teenusarveid esitatakse ning kuhu siis iseend tööle võetakse (tavaliselt ikka sellesama sotsiaalmaksumiinimumi tagava summa eest). Solidaarsuse printsiibiga läheb see igal juhul vastuollu, sest on vaid sissepääsupileti stsenaariumi variatsioon. Pealegi on OÜtamist loovisikutele väga palju ette heidetud – ilmselt ka õigustatult, kuigi riik on ise kodanikud pannud otsima viise, kuidas võimalikult vähe sotsiaalmaksu tasuda. Eelneva etteheite tegelik sisu pole aga sugugi keeruline ravikindlustus-, pensioni- jm hüvede süsteem, mis neile ligipääsu takistab, vaid otsus finantseerida neid süsteeme sotsiaalmaksust, mida rakendatakse ainult töö korral. Looming libedal jääl Siit jõuamegi hirmsasti peljatud libedale jääle. Kuigi see, et kulka stipendiumid on maksuvabad ja enamik loovtööst liigitub loominguks, mille puhul sõlmitakse vaid tulumaksuga koormatud litsentsileping, on vaieldamatult jätnud kultuurivaldkonda rohkem raha, võib see pikas plaanis osutuda omaväravaks. Seda põhjusel, et kummalgi juhul ei panusta loovisik riigi sotsiaalsüsteemi ja seetõttu polegi tal õigust enamaks kui minimaalne hüve. Ravikindlustuskohustuse võtab riik üle, kui kodanik jääb pensionile. Kui aga näiteks loovisik ise või mõni juriidiline isik tema eest pole kunagi riigile sotsiaalmaksu tasunud, tuleb tal leppida vanaduspensioni baasosaga (nn rahvapensioniga), mis sel aastal on 153,3 eurot, sest tööstaaži tal pole. Ka kogumispension ehk II sammas on seotud sotsiaalmaksuga, seega ei tule sealtki lisa, ja ainsaks võimaluseks on vabatahtlik kogumispension ehk III sammas, kui loovisikul see on. Need, kel praegu vanust alla 40 eluaasta, on ehk niikuinii loobunud mõttest kunagi pensionile minna (kui ka rahvapension säilib – ja põhiseaduse kohaselt peab vanadusrisk mingil moel leevendatud olema –, siis lükkub pensioniiga aina hilisemaks ning makstavast pensionist ei elaks mingil juhul ära). Kas aga elu lõpuni litsentsilepingute ja kulka taotlustega sahmerdamine on ikka kõige mõistlikum tulevik? Alternatiiv on täiesti olemas, kuigi hirmutav. Kõige selgem lahendus on ikkagi see, kui igasugust isiku tegevusega seotud tulu käsitletakse ühtemoodi. Maksustamise mõttes on siin kaks võimalust: käsitleda seda tulu tööna (seega sõlmitaks ainult võlaõiguslikke lepinguid, millelt tasutakse sotsiaalmaks) või võrdsustataks maksud nii tööle kui ka kapitalile (sel juhul pole oluline lepingu vorm, vaid tasu eest tehtava tegevuse sisu). Teine variant vajab hulgaliselt poliitilisi otsuseid ja kogu maksusüsteemi ümbervaatamist, millega tegelikult on juba ka alustatud seoses jagamismajanduse, nn Uberi-eelnõuga. Õiguskantsleri aruandeski nähakse seda ühe võimalusena: "Näiteks võib abi olla töö maksustamisest viisil, mis ei sõltu vormistatud lepingu liigist ning mis toob töö ja kapitali maksustamise üksteisele lähemale. Kui taksojuht ning kokkuleppevedaja teevad sisult sarnast tööd, peaksid nad võrdselt tasuma makse ja saama sotsiaalseid tagatisi. Raske on põhjendada, miks tuleks pidada üht juhti töötajaks, teist ettevõtjaks ning kolmandat mitte kummakski. Seejuures tuleks silmas pidada asjaolu, et erinevaid sissetuleku teenimise vorme kombineeritakse üha enam. Samuti võiks abi olla uue väikeettevõtlusvormi loomisest vabakutseliste, jagamismajanduses tegutsevate ja teiste inimeste jaoks, kelle tegevus jääb praegu ettevõtluse ja palgatöö vahepeale. Kokkuvõttes võiks iga sissetulekut tagav aktiivse tegevuse vorm anda inimesele võimaluse panustada mõistlikus ulatuses sotsiaalkindlustusskeemi ja saada sealt vastu lünkadeta kaitset". Kultuuriministeerium ja -valdkond peavadki nüüd otsustama, kas jäävad ootama põhjalikku maksureformi või valivad kiirema lahenduse, kus igasugust tuluga seotud tegevust käsitletakse tööna. See tähendab, et üle tuleb vaadata nii kulka stipendiumide ja toetuste süsteem kui ka autoriõiguse seadus. On viimane aeg arvutada, kui palju raha ainult võlaõiguslike lepingute sõlmimisega valdkonnast tegelikult "kaob". Seejärel tuleks otsustada, kas tegemist on ikkagi kaoga või investeeringuga – ja mitte vaid solidaarsuse printsiibil kogu ühiskonna heaollu, vaid ennekõike loovisikutesse, tagades neile seeläbi kõik sotsiaalsed garantiid, mille nimel aastaid on võideldud. Saan vägagi hästi aru, et selline küsimusepüstitus võib kergesti emotsioonide laviini alla mattuda, aga arvutused võiks sellegipoolest ära teha. Pole ju senine sotsiaalsete garantiide nõutamise taktika vilja kandnud ja eelkäsitletud põhjustel ei saagi seda kunagi tegema. 1 http://oiguskantsler.ee/ylevaade2016/ 2 Vt: http://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/Tervishoid/tervishoiu_rahastamise_jatkusuutlikkus.pdf


Kamerun – Reisi Targalt Eestil puudub Kamerunis välisesindus, seetõttu soovitame tutvuda teiste riikide reisiinfo ja reisihoiatustega (Suurbritannia, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Austraalia). Vältida reisimist Nigeeria, Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigiga piirnevatele aladele. Kameruni reisiinfo Välisministeeriumi andmetel vajab Eesti kodanik Kameruni reisimiseks viisat. Juhime tähelepanu sellele, et Kamerun võib muuta riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi, kuid ei pruugi sellest teisi riike kohe teavitada. Seetõttu ei vastuta Välisministeerium teabe õigsuse ega selle kasutamisest tekkinud kahjude eest. Täiendavate küsimuste korral pöörduge palun lähimasse Kameruni saatkonda: Kameruni saatkond Berliinis Tel: (+4930) 8906 8090 Faks: (+4930) 8906 80929 http://www.ambacam.de/index.php?pid=2 Tel: +4930 8906 8090 Eesti Vabariigi aukonsul Oralis Hr. Arkadiy Rubtsov + 7 7112 93 99 98 , + 7 7112 93 99 96 Konsulaarpiirkond: Lääne-Kasahstani oblast


Albu aed, Kauni kodu konkurss 2016 Foto: Birgit Püve Nagu elus ikka, on ka Samblapesa aia areng käinud ajaga kaasas: alguses pöörati rohkem rõhku tarbeaiale, nüüdseks on maastiku peamine eesmärk pakkuda silmailu. Kahjuks on elutee läinud nii, et Agu kallis abikaasa Malle Sammelselg on raske haiguse tõttu nüüdseks meie hulgast lahkunud ja just tema töö ning armastatud hobi mälestuseks otsustas Samblapesa talu peremees sellel aastal ka meie konkursil osaleda. Otse Ambla jõega piirnev krunt on piisavalt suur uhke aiaruumi loomiseks. Aed on rajatud nii, et kogu aeg oleks midagi vaadata. 1. Valge väliköök tuulepealsel maal 3. Lummav rannaaed mures ja rõõmus 5. Väliköök kui kindlusemüür Armastusega%20hoitud%20aed


Jürgen Ligi: Veelkord maksuvabast miinimumist ja tema tõusust - Eesti Päevaleht Rahandusministril pole pääsu ülestunnistusest, kui maksuvaba miinimum oludele ja ajale jalgu jääb. Ja pääsu pole siis ka erakondade maksuoksjonist. On olnud kommenteerimisi ja eelnõusid, nagu oodatud, ja seletamisi, sest maksuvaba miinimum on kulukas ja puudutab kõiki maksumaksjaid. Aga tulnud on ka ebameeldivad üllatused, kaugelt ebarealistlikku 500 eurost miinimumi ja rahandusministrile „lähteülesannet“ pakkuv ja kiri koalitsioonist, ning vihje, justkui oleksin ma püüdnud oma ülestunnistusega ennetada mingit ilmumata artiklit. Pole minu asi tõestada, et üks ajaleht ei lekitaks kõrvalistele tulevasi uudiseid, küll aga pean selgitama enese fakte ja kaalutlusi. Maksuvaba miinimumi tõstmistega olen ma seotud juba enne Res Publica sündi ning viimati kirjutasin selle tõstmise ka Reformierakonna valimisprogrammi. Tulumaksu alandamise juures tuleb nimelt meeles pidada, et investeeringute ja töökohtade tekke soosimise kõrval on puhtsotsiaalne mõõde: maksumäär suurendab madalapalgaliste netotulu vähe, ehkki ka töökohtade teke ja kadu on kõige valusam küsimus just neile. Siin aitab maksuvaba miinimumi tõstmine. Koalitsioon selle programmi täitmiseks moodustus parim nii ilmavaatelise kooskõla kui jõukohasuse poolest. RE valimislubaduse hind tähendas 200 miljoni eurost lisakoormat eelarvele, IRLi omadel vaid kaks korda rohkem. Sotside lisakulud olnuks 700 miljonit ning Keskerakonna omad üle 1,5 miljardi. Nii IRL kui RE lubasid makse alandada ning on sellest vastavalt eelarve võimalustele ka kinni pidanud: töötuskindlustusmakse alanes juba, tulumaks alaneb 2015. aastal. Aga kui maksuvaba miinimumi autorlust otsida, siis IRLi programmis on sellele vihje asemel jutt ainult kõrgemapalgalistest töökohtadest, sotsiaalmaksu laest ja muudest maksuvabastustest kõrgepalgalistele Nüüd pakutav 500 eurone maksuvaba miinimum tähendaks rohkem kui poolte maksumaksjate sideme kadumist tulumaksusüsteemiga, sealhulgas eriti tugevalt Tallinnast kaugemal. See pole demokraatlik ega ole ka seda 400 miljonilt eurot mujalt võtta. „Koduomanike“ maamaksukergendus, sotsiaalselt just vastandmärgiline, kallite piirkondade krundiomanikke soosiv, juba vähendas maksuseost elukohaga ning seda koormat kannab nüüd pigem mittekrundiomanik. Koalitsioonileppesse ja IRLi valimisprogrammi jätsid miinimumi asemele tühja koha ka teised kulukad märgid, mida poliitiliselt näis olevat olulisem kindlalt fikseerida kui miinimumi. Nii maksuvaba krunt, tasuta kõrgharidus kui preemia, mida maksumaksja hakkab endale pensionilisaks maksma emaks ja isaks olemise eest, on väga kallid. Tasuta kõrgharidust ju tegelikult olemas ei ole, selle ees maksab nüüd rohkem kodanik, kes kõrgharidust ei saa. Tasuta juurdepääsu idee on ühiskondlikult väärtuslik ja selle toel korrastub nüüd ka haridusmaastik, ent ta pole tasuta ega vastuoludeta, sest enamiku hariduse hüvest omandab ju selle saaja: parema töökoha ja palga, tervise ja elu kvaliteedi näol. Ka ei tähenda pensioni jagamine lapsevanemaks olemise järgi lisaraha eelarvesse, vaid ümber jagamist nende kasuks, kellel on lapse kasvatamise koormus, ent ka õnn omada lapsi toeks. Kõigele vaatamata võidab kodanik kiire miinimumi tõusu asemel nüüd muus ning poliitikas jäävad head tavad meil enamasti peale. Koalitsioon vastutab rahaliste otsuste eest ja mõlemad partnerid ütlevad selle ka tegudega välja. Rahandusministri roll on öelda kõige selgemalt ja nii, et valearvestused ei viiks maksejõuetuseni.


Kohus karistas pussitajat ja kirvega äsajat tingimisi | Õhtuleht Kohus karistas pussitajat ja kirvega äsajat tingimisi Kööginuga. Pilt on illustratiivne. (Kalev Lilleorg) Suurenda http://s.ohtuleht.ee/multimedia/images/000188/d71d79ee-3497-4a64-963f-e744659fd9fc.jpg Vähenda Harju maakohus mõistis täna tingimisi vangistuse keskealisele mehele, kes tänavu kevadel tüli käigus oma tuttavat pussitas ja kirvega äsas.Kohus mõistis Oleg Stepanovi (40) süüdi raske tervisekahjustuse tekitamises ning määras talle tingimisi kahe aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistuse kolmeaastase katseajaga, kirjutab ERR uudisteportaal. Kohus luges mehel karistusest kantuks tema vahi all oldud aja ehk viis kuud ja üheksa päeva.Süüdistuse järgi lõi Stepanov 31. mai õhtul kella kuue ajal oma elukohas Harjumaal Rae vallas asuvas mahajäetud suvilas tüli käigus Igorit mitu korda kööginoaga ning seejärel mitu korda kirveseljaga. Loe kõiki kommentaare (4)


Põlva/Arcwood alistas Kävali ja võttis liidrikoha tagasi > Eesti Käsipalliliit laupäev 04.12.2021 kell:20:59 Põlva/Arcwood alistas Kävali ja võttis liidrikoha tagasi Meeste esiliiga viies voor – kus üks kohtumine lükati edasi – lõppes pühapäeval Eesti lõunapiiril. Põlva/Arcwood alistas võõrsil Valga Kävali tulemusega 41:23 (18:13) ning võttis mõneks päevaks HC Viimsile loovutatud liidrikoha tagasi. Mullu meeste sarjadesse naasnud Valga Käval põlvalastega poolelijäänud hooajal kohtuda ei jõudnud ja nii jäi viimane vastasseis kaugele ajalukku. 2014. aastal esiliiga võitnud Käval alistas toona Põlva/TunMani nime all võistelnud tiimi enam kui seitse aastat tagasi mõlemas kohtumises. Põlva/Arcwood polnud Valgasse päris täit koosseisu kokku saanud, aga Kävalil olid veelgi olulisemad puudujad – tiimi tänavuse hooaja parim snaiper Karl Martin Kiis ja mängiv peatreener Veiko Luik. Kohtumine algas siiski küllalt tasavägiselt ja esimese kümnekonna minutiga soosikutest külalised kaugele eest ei rebinud. 6:4 eduseisult tabasid aga järjest Margo Piksööt, Veiko Tigason ja kahel korral Sergei Ljubtšenko ning 16. minutil juhtis Arcwood 10:4. Kolm minutit hiljem tegi Priit Jõks seisuks 12:5, aga valgalased võitlesid. Kolm väravat järjest ning Andre Villemson vähendas vahe jälle neljale. Mihkel Tamme kaks tabamust tõid tabloole 17:11, kuid vaheajale mindi pärast Ken Rasmus Kiisi realiseeritud karistusviset seisul 18:13. Riietusruumist väljus Arcwood plaaniga vahe sisse rebida – seitsme minutiga tehti 7:1 vahespurt ja Raido Peedomaa kasvatas edu kümnele väravale. Veel oli Kävalil jõudu järele tulla, sest tosinaväravaline kaotusseis mängiti ühekohalise numbrini, kui Marten Mitt 48. minutil 30:21 viskas. Mängu lõpp kuulus aga ülikindlalt külalistele. Päris 20 väravani vahe ei kasvanud, ent Põlva/Arcwood sai kindla võidu tulemusega 41:23. Kõik kümme Valgasse sõitnud põlvalasest väljakumängijat said käe valgeks. Jõks viskas võitjate kasuks seitse, Piksööt kuus ning Tamm, Peedomaa ja Siivo Sokk viis väravat. Kävali kasuks tabas Marten Mitt kuus ning Kiis ja Stiven Raide neli korda. 1. Põlva/Arcwood 5 5 0 0 176:104 10 2. HC Viimsi 5 5 0 0 159:127 10 3. HC Tallinn 2 5 4 1 0 173:122 9 4. Põlva Coop 5 4 0 1 166:129 8 5. Tartu Ülikool 5 3 1 1 187:148 7 6. Valga Käval 6 3 0 3 169:182 6 7. SK Tapa/Tapa VSK 5 1 1 3 139:156 3 8. HC Tallas/Tallinna SK 6 1 0 5 146:180 2 9. TKA/Audentes 4 1 0 3 96:133 2 10. Viljandi SK/Pärnu 4 0 1 3 98:121 1 11. HC Tallinn/Mustamäe 4 0 0 4 108:150 0 12. HC Kehra/Primend 4 0 0 4 85:150 0 Parimad väravakütid: Rando Sein (TÜ) – 57, Kermo Saksing (Coop) – 53, Danel Žigadlo (Tallas/TSK) – 40, Andreas Kommer (Tallinn 2) – 36, Mark Tjurlik (HCT/Mustamäe) – 33, Ken Rasmus Kiis (Käval) ja Tõnu Jõks (TÜ) – 32 ja Ailar Puhasmets (Tapa) – 31 väravat. 1.11. 19:00 HC Tallinn/Mustamäe – HC Tallas/Tallinna Spordikool (Kristiine spordihoones) 4.11. 18:00 Põlva Coop – Tallinna Käsipalliakadeemia/Audentes (Põlvas) 4.11. 19:00 SK Tapa/Tapa valla Spordikool – Tartu Ülikool (Tapal) 4.11. 19:00 HC Viimsi – HC Kehra/Primend (Viimsis) 5.11. 20:00 Põlva/Arcwood – HC Tallinn 2 (Põlvas) Pildil: Priit Jõks võib naeratada – mängu parimana seitse väravat, kindel võit ja Põlva/Arcwood tagasi liidrikohal. (Foto: Helin Potter/EKL arhiiv).


The salmon was extremely tasty. El servicio muy bueno, todos muy simpáticos. Basically the best restaurant in the whole europe. They previously had good pea cutlets but now they changed it and hammaste it broke my heart. And our waitress was just adorable! tälläkän annoksia ei ole hinnoilla pilattu, sillä alkupalojen ja keittojen hinnat liikkuvat 3-8 euron välillä, päruoat maksavat 6-16 euroa ja jälkkäriä ravintolasta saa 3-5 eurolla. The menu was short, not that much variety but everything we chose was delicious! Same menu and same level of service. Ainakaan toistaiseksi väike rataskaevu 16:sta ei ole nettisivuja, joten lisätietoa paikasta saa ainoastaan menemällä paikan pälle. ainakin meidän listauksissa tämä ravintola ansaitsee paikkansa meidän. Excelente relación calidad-precio y servicio. Pumpkin bread and soup! Rataskaevu 16 - home - tallinn (Redirected from rikku s Mix List) Index: Characters: Equipment: Side quests: Locations: Bestiary: This is a complete list of rikku s overdrive, mix, from Final. Aju Allergia alzheimer antioksüdandid aspartaam Astma autoimmuunhaigused avokaado bisfenool a c-vitamiin depressioon diabeet hormoonid ingver kaalium kakao kaltsium karastusjoogid kiudaine kolesterool kookosõli magneesium mesi migreen naatriumglutamaat oliivõli Omega 3 rasvhapped. Arütmia südame lögisagedus on võimalik suurendada. (eriti puudutab see ms lehte icon_f ) Ostsin sülearvuti, kus Win7 Pro peal ja kleeps õppekava all. August 2, 2015August 2, 2015 drklrdstn leave a comment. V ike rataskaevu 16 - restoranid - visitTallinn Vaike rataskaevu 16, tallinn V ike rataskaevu - restaurant o tom (65) byli tady (151). Bruveris Ingver : Information on the catawiki site about Ingver Alus. Ravintolan aukioloajat: ma-to.00-23.00, pe-la.00-24.00,.00-23.00, väike rataskaevu 16 sijanti tallinnan kartalla: muuta mielenkiintoista. Very good value for money considering how good and well presented the food. Don't forget the bread. Book in well advance - it took me three trips to finally score a table for four! I highly recommend the oven goat cheese and oven baked salmon! Pumpkin soup to die sabatu for and everything without any remark as well. Very nice, modern restaurant, very friendly staff, home baked bread was delicious, braised elk as well, frozen blue cheese cake is really something extraordinary, a must-try if muuseum you like blue cheese. Apparently the original restaurant is so busy that they expanded to a second location. V ike rataskaevu 16 - lyhyt 4 tassi taimeteed ( vaarikalehe tee, nõmmliivatee, kibuvitsatee vms vastavalt maitsele). 2 kanakoiba ( ks koib l igata kaheks) 3-4 v iksemat kartulit 2 suuremat porgandit 1 suvik rvits kobar kirsstomateid 1 paprika tl jahvatatud k men. 2,340 likes 5 talking about this 50 were here. Aitähh hea retsepti eest! Bikram jooga on oma nime saanud selle kompleksse harjutuste seeria koostanud petaja bikram Choudhury j rgi. Uuuden ravintolan osoite talu on Niguliste 6 ja se sijaitsee kivenheiton pässä nigulisten kirkosta. Tolles Essen, super freundliche bedienung und viel einfacher einen Platz zu erhalten als im hauptrestaurant Rataskaevu 16 (die larte ist aber die gleiche) reservierung ist aber trotzdem notwendig. Heinäkuun puolivälissä ravintola kuitenkin yllätti rohkealla toiminnallaan kun se avasi reilun 100 metrin pähän toisen ravintolan, joka kantaa nimeä väike rataskaevu. Only three veggie foods: goat cheese salad, pumpkin soup and something with portobello mushroom. Dieet, mida soovitatakse kunstliku viljastamise ajal jälgida hea võimalus: küsi spetsialistilt hpv vaktsiini. Ajakiri lõigud - look good Abella Ilusalong - kus ilu pirita on elus ja elu on ilus! Augmentatsioon - estmedica kliinik Buy kratom Powder and discover its effects, dosages, and experience. Chopsticks, telli hiina toit Tallinnas lühinumbril 1716 Don t Miss your Chance to win 1,000 Scholarship Attend Our cash For College financial Aid Workshop Los Angeles Mission College is providing free assistance. Atroofia korral saavad maohape ja seedeensümid limaskesta kuressaare tungida, see omakorda kutsub esile kudede ärritust ja moodustuvad haavandid. 06 rikku s theme ffx piano collections. Recurrent visit at Rataskaevu 16 evoked some existential reflections - no matter how much I like new adventures, opportunities, things, places and tastes. Fantastic food and service! 2 Tips) "They also have a nice selection of wines reasonably priced. Great food and amazing service! Deesi the waitress was outstanding professional! Reservation is a must, otherwise you will have to wait (sometimes until next day). 2 Tips) 33 Tips and reviews, filter: cozy rataskaevu healthy food authentic pumpkin soup (15 more we have visited the other rataskaevu and sent to this one vaike because of high demand. Same menu as Rataskaevu. Eesti rahvusringhäling gonsiori 27, 15029 Tallinn, eesti. Ajakiri lõigud - look good Dziecko i świat programowania to jedność, kształtuj kreatywność i ucz analitycznego myślenia). Augmentatsioon toit - estmedica kliinik Acute and chronic Pancreatitis diet tips, including what kind of diet to maintain while suffering from pancreatitis, how to relieve pain, and more. Chopsticks, telli hiina toit Tallinnas lühinumbril 1716 Ainult et kui mõni tötaja kaebab töandja kohtusse ja nõuab suuremat haigusraha, siis vaevalt küll kohus leiaks. Eesti uudised ; Sport; Värsked. 23th to 25th January 2019. Eesti hagijas ja tema mitte normaalne kohtlemine). 23:50, kõvaketta vahetus ja win7, vasta tsitaadiga. Broneerida saad ka telefoni. Alustada tuleks ühest tassist teest päevas ja seda suurendada umbes nelja tassini päevas. 1 Üldsätted 1 seaduse reguleerimisala 2 mõisted; 2 liiklusohutus 3 liiklejate turvalisuse tagamine. Aga noh, 11 päeva enne tähtaega olin ma juba haiglas ja sain emaks meie jaanuaribeebide grupis algas enne aasta lõppu tõsisem pudenemine pihta, iga päev oli keegi haiglas ja sünnitas, praegu kisub juba sinna kanti. Dmv: Öpäevase meeleolu kõikumine. Also, good selection of wines. Book a table ahead. Väiken menusta löytyy paljon samoja annoksia kuin peolaua vanhemman sisaruksen listasta, palvelu on aivan yhtä ystävällistä ja myös tällä päsee nauttimaan tarjoilijoiden viesteistä, joita saattaa löytyä niin kuiteista kuin myös erimerkiksi kahvikuppien aluspapereista. Muy rico todo, la pumpkin soup es obligado. A beautiful, cozy little gem of a restaurant by the park. La comida exquisita y con buena presentación. 3 Tips) "Same menu and same level of service. Restaurante muy agradable y moderno. Everything was great, especially reindeer and elk dishes! Vanalinnas asuv restoran on muutunud nii tallinlaste kui ka külastajate üheks lemmikkohaks, mille maitsvad road ja sõbralik teenindus annab märku, et iga klient on oodatud külaline. Lymove , Wed, February, 14, 2018 Atroofiline gastriit ja sellest tulenev maohappe kadumine on maovähi tekke kõige olulisemad sõltumatud. Aseta kõik koostisosad blenderisse ja blenderda ühtlaseks. Xumihite , Wed, February, 14, 2018 Buss Narva - riia. Cet avis vous a-t-il t utile? Diagnoositi emos sti soovitusel jõin kummeliteed. Dydivy , Wed, February, 14, 2018 11.90.79 vali püksimähe tena slip Plus. Eelroad; pearoad; Magustoidud ; Hommikusögid; Lastele ; joogid; meist; Galerii; Kontakt;. Zuloqobe , Wed, February, 14, 2018 Dieet keha sõbralik hea tulemus toitumine programm. 1/3 ehk Who you gonna call? Qohosu , Wed, February, 14, 2018 28,3 õiglasem sugu ütles, et nad tegelevad permutatsioon möbel. Abc, riiete eemaldamine, keha jahutamine, kui on le 30 kraadi. 400 g kohupiima (2 pakki). Zoqesig , Wed, February, 14, 2018 A rare and valuable pouch from another world that can be attached to one s leg. 2 supilusikatäit mett või vahtrasiirupit. Komedoonide eemaldaja