text: Burundi on merepiirita riik Kesk-Aafrikas ekvaatorist veidi lõunas. Burundi piirneb Rwanda, Kongo DV ja Tansaaniaga. Riik asub lõunalaiuste 2o 30' S ja 4o 30’ S ning idapikkuste 28o 50' E ja 30o 53' 30" E vahel. Asukoha tõttu ja territooriumi kuju järgi nimetatakse Burundit ka Aafrika südameks. Riigi pindala on 27 834 km2, rahvaarv 9 511 130 (juuli 2010, hinnang). Piir ja mõõtmed Burundi piirneb põhjas Rwanda (290 km), kirdes ja läänes Kongo DV-ga (233 km) ning lõunas, edelas ja idas Tansaaniaga (451 km). 24 km piirist Tansaaniaga läbib Tanganjika järve. Burundi, Kongo DV ja Rwanda piiri kolmikpunkt asetseb Tanganjika järve mediaanjoonel. Kolmikpunkti Rwanda ja Tansaaniaga määravad Mwibu ja Kagera jõe voolunõvad. Tanganjika järvest idas on piir märgitud jõgede ja piiripostidega. Merepiir puudub, aga piir Kongo Demokraatliku Vabariigiga kulgeb suurelt osalt läbi Tanganjika järve. Praegune Burundi ja Tansaania vaheline piir on määratud Inglise-Belgia protokolliga Tanganjika-Urundi piiri täpse kindlaksmääramise ja demarkeerimise kohta 5. augustist 1924. Selle järgi jäi Bugufi Briti mandaadi alla. Aastal 1934 lepiti kokku veeõigustes. Burundi ja Rwanda vaheline piir kulgeb läänest itta Rusizi ja Kagera jõe vahel. Suurem osa piirist kulgeb mööda jõgesid, millest põhilised on Ruhwa jõgi (Ruwa, Luhwa), Kanyaru jõgi (Akanyaru) ja Kagera jõgi. Samuti läbib piir Cohoha ja Rweru järve. Osa piirist moodustavad jõgedevahelised sirglõigud. Pole teada, et Burundi ja Rwanda vahel oleks piiriposte. Piiri määras kindlaks Ruanda-Urundi asekindralkuberneri määrus 14. augustist 1949 nr 21/258. Rusizi jõe määrasid oma alade piiriks Belgia ja Saksamaa 11. augustil 1910 allkirjastatud leppega. Aastal 1924 määras Belgia ja Suurbritannia vaheline protokoll Tanganjika ja Rwanda-Urundi piiri kohal, kus praegu on Burundi, Rwanda ja Tansaania piiri kolmikpunkt Mwibu ja Kagera voolunõvade liitumiskohal. Pärast Esimest maailmasõda anti Kisaka ehk Kissaga ringkond (praegu Gisaka ringkond) Rwanda kirdeosas lühikeseks ajaks Briti mandaadi alla, et saaks rajada läbi Briti alade raudtee Ugandasse. Samuti anti Bugufi piirkond Ruvuvu ja Kagera jõe vahel praegusest Burundi-Tansaania piirist läänes Tanganjika osaks. Burundi pindala on 27 834 km2 või 25 680 km2 (umbes pool Eesti pindalast). Loodus Burundi asetseb Aafrika suurte järvede ja riftiorgude vööndis. Suurem osa Burundist asub Kibara vöös. Pinnamood Burundi on suuremalt jaolt mägine, enamasti kiltmaa, mille kõrgus merepinnast on 1400–1900 m. Kiltmaa keskmine kõrgus on 1450 m. Läbi Burundi kulgeb Niiluse ja Kongo jõgikonna vaheline veelahe. Burundi lääneosas on põhja–lõunasuunaline Mweri ahelik, mille keskmine kõrgus merepinnast on 2000–2500 m. Selles ahelikus on ka riigi kõrgeim tipp, mis on eri andmetel Karonja mägi (üle 2760 m , teistel andmetel 2685 m), Mweri mägi (2670 m) või Heha mägi (2670 m). Mweri ahelik on Kesk-Aafrika murrangu perifeerne osa, mis on kerkinud. Piirkonnas on rida piklikke ahelikke ja palju üle 2500 m kõrgusi massiive. Mweri ahelikust idas on rida 1500–2000 m kõrgusi kiltmaid. Tansaania piirini idas laskuvad mäenõlvad laugjalt. Idas on Mosso nõgu, kirdes Bugesera nõgu ja Bwery piirkonna tasandik. Lääne poole langevad nõlvad järsult. Seal on Rusizi jõe ja Tanganjika järve vahelised kitsad madalikud, mis moodustavad Burundi madalaima osa (alla 1000 m). Need tasandikud on osa Aafrika murranguvööndist (Ida-Aafrika riftivööndist). Riigi madalaim maismaaosa ja ainus madal tasandik on 780–1000 m kõrgusel paiknev Imbo tasandik kitsa ribana riigi läänepiiril. Rusizi jõgi suubub Tanganjika järve, mille pind asub umbes 770 m kõrgusel merepinnast. Ka Tanganjika järv asub alangus. Nõlvad langevad ka lõuna poole. Kiltmaa kaguserva kõrval on veel üks kõrgem piirkond, mille nõlv laskub järsult Kumoso nõkku. Kliima Burundi asub lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, nii et õhutemperatuur aasta jooksul peaaegu ei muutu. Troopikakuumuse teeb mõõdukamaks suur kõrgus. Aasta keskmine õhutemperatuur sõltub kõrgusest üle merepinna: Rusizi jõe äärsel tasandikul ja Tanganjika järve rannikualadel on see +23 °C (sealhulgas Bujumburas, kus see on nii jaanuari kui ka juuli keskmine temperatuur), veelahkmel +16...+17 °C. Sademed on aasta lõikes ebaühtlaselt jaotunud. Sademete hulk erineb piirkonniti oluliselt, 500–2000 mm aastas. Aasta keskmine sademete hulk Burundis on 825 mm. Riigi kirdeosas on sademeid keskmisest veidi rohkem. Lääne mägedes sajab rohkem kui ida kiltmaal. Veelahkmel sajab aastas 1300–1600 mm, kiltmaadel umbes 1200 mm, Rusizi jõe äärsel tasandikul 750–1000 mm, Tanganjika järve ääres umbes 750 mm. Eristub neli aastaaega: pikk kuiv aastaaeg kestab juunist augusti või septembrini, lühike vihmaperiood septembrist või oktoobrist novembrini või detsembrini, lühike kuiv aastaaeg detsembrist jaanuarini ning pikk vihmaperiood veebruarist või märtsist maini. Veestik Läbi Tanganjika järve kulgeb osa piirist Kongo DV-ga. Burundile kuulub järve põhjaosa idapool (8% järvest). Põhjapiiril on Cohoha järv ja Rweru järv, Kirundo provintsis on ka Rwihinda järv. Mägedes on palju väikesi järvi. Mweri ahelik on veelahe Kongo ja Niiluse jõgikonna vahel. Sealt algabki Niiluse lähtejõgi Kagera, mis saab alguse Ruvuvu ja Nyabarongo jõe ühinedes Gitega linna lähedal. Rusizi jõgi voolab Kivu järvest Tanganjika järve ning moodustab osa Burundi ja Kongo DV piirist. Suuremate jõgede seas on veel Ruhwa ja Kanyaru põhjapiiril, põhja poolt Tanganjika järve suubuv Mpanda, Niiluse lättejõeks loetav Ruvyironza, kagupiiril voolav Maragarazi ning osalt idapiiri moodustav Rumpungwe. Burundi jõed on lühikesed ja kärestikulised ning aasta läbi veerohked. Veetase muutub aasta jooksul sõltuvalt sademete režiimist. Soid oli enne põuda üle 120 000 hektari, üle 5% riigi piirkonnast. Orupõhjad on sageli soised. Akyanyary jõe ja selle lisajõgede ääres on suured turbarabad. Suur osa soodest on juba põlluharimiseks kuivendatud. Taimestik Varem oli Burundi ala kliima niiskem ning Burundi ala oli üleni kaetud ekvatoriaalse vihmametsaga. Praegu kasvavad looduslikud metsad peaaegu ainult mäenõlvadel ja moodustavad 2000. aasta andmetel 4% riigi territooriumist (varem 46,3%). Kaks suuremat mägimetsaala on lõunas Bururi provintsis (Bururi looduskaitseala) ja põhjas Kibira rahvuspargis. Kibira metsaala jätkub Rwandas Nyungwe metsa rahvuspargina. Tanganjika järve ääres Kigwena looduskaitsealal on veel säilinud madalama ala vihmametsa. Küngaste nõlvadel kasvavad madalad hõrendikud. Vihmavarjusarnaselt laiuva võraga akaatsiad, lühter-piimalilled, õlipalmid, jaanikaunapuud ja astelpõõsastikud varju praktiliselt ei anna. Need "heledad metsad" (miombo) soodustavad rohttaimede kasvu, kuid kaitsevad mulda halvasti otseste päikesekiirte ja paduvihmade eest. Seetõttu laguneb huumus kiiresti ja toitaineid uhutakse mullast välja, esineb mullaerosioon. Riigi kiltmaaosa on osaliselt kaetud sekundaarse, kohati pargisavanniga. Looduslik taimkate on idas ja kagus enamasti mosaiik Ida-Aafrika igihaljast põõsastikust ja sekundaarsest akaatsiapuudega rohumaast. Läänes on Aafrika mägikooslused; läänepoolsetel nõlvadel on üleminekuvihmamets. Imbo tasandikul on dummpalmi-akaatsiapuistud (Rusizi tasandikul) ja miombopuupuistud (Tanganjika järve kaldal). Põlluharimise survel on looduslik taimkate (lehtmetsad ja puissavann) kiirelt kadumas. Suurem osa maast on põllu- või karjamaa. Sekundaarne, inimtekkeline savann on kohati ülekarjatatud. Loomad Loomastik on rikkalik: elevandid, lõvid, leopardid, jõehobud, krokodillid, pühvlid, tüügassead, laanesead, jõesead, paavianid ja antiloobid. Imetajaid on 107 liiki. Palju on madusid, sisalikke ja linde. Jõehobud, vesiantiloobid ja arvukalt linnuliike elavad Tanganjika järve ja Rusizi jõe vahelistel märgaladel. Endeemseid linnuliike ei ole. Peaaegu 3/4 Tanganjika järve ihtüofaunast on endeemid. Šimpans ja hüäänkoer on eriti ohustatud liigid imetajate seas. Loodusvarad Burundis leidub maavaradest niklimaaki (suurel hulgal), uraani, haruldaste muldmetallide oksiide, koobaltit, vaske, vanaadiumimaaki (varud on ühed rikkalikumad maailmas) ja tinamaaki. Leidub ka kulda ja plaatinat (viimast veel ei kaevandata), samuti fosforiiti, turvast ja kaoliini. Tanganjika järve all ja Rusizi jõe orus on naftat (ei ole kasutusele võetud). Maavarad ei ole hästi kaardistatud. Burundis on ka head põlluharimise ja karjakasvatuse ning hüdroenergia tootmise võimalused. 140 km2 Burundi territooriumist on niisutatav. Maakasutus on järgmine (2008): põllumaa 35,0% mitmeaastased kultuurid 15,2% mitmeaastased rohumaad 35,0% metsad ja põõsastik 6,8% muu 7,9% Suure rahvastikutiheduse tõttu napib maad. Seetõttu on maa välja kurnatud ning on tekkinud sotsiaalsed ja poliitilised pinged, mis on muu hulgas viinud hutude ja tutside vaheliste veriste kokkupõrgeteni. Looduskaitse Burundis on kolm rahvusparki: Kibira, Rusizi ja Ruvubu rahvuspark. Kuni 1980. aastateni puudusid seadused looduskaitsealade kohta. Sellest ajast saadik on moodustatud 8 uut kaitseala. Nende koguarv on nüüd 13 ja nad katavad 5% riigi territooriumist. Säilinud troopilistest metsadest on kaitse all 18%. Looduskaitset korraldab Maakasutus-, Turismi- ja Keskkonnaministeeriumile alluv Institut National pour L'Environnement et la Conservation de la Nature (INECN; varasema nimega Institut National pour la Conservation de la Nature (INCN)), mis juhib rahvusparke, looduskaitsealasid ja loodusmälestisi ning korraldab bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse alast uurimistööd. Keskkonna seisund Keskkonnale avaldab tugevat survet suur ja kiiresti kasvav rahvastikutihedus. Maa nappuse tõttu on hakatud harima järske õhukese mullakihi ja vähese viljakusega suure erosiooniohuga mäenõlvu, mis on intensiivse põlluharimise ja sagedaste tugevate vihmade tõttu erodeerunud. Tegu on ühe suurema erosiooniprobleemiga maailmas. Põlluharimine on jõudnud ka madalatele märgaladele, kus kuivendamine ning vee saastumine mäenõlvadelt pärineva aleuriidi ja saviga hävitavad väärtuslikke ökosüsteeme. Enamikku soid haritakse oskamatult, mistõttu mõned kuivavad ära. Riik ei hoolitse märgalade säilimise eest. Suur osa algsetest metsadest on põllumaa laienemise ja puidu varumise tõttu hävinud. Et puitu pole enam võtta, on kütteks hakatud kasutama õlgi jm kultuurtaimede jääke. See on mulla viljakust veelgi vähendanud. Maal on puhas vesi normaalselt kättesaadav umbes 49% elanikele. Pärismaisest loomastikust ja taimestikust on vähe järel. Näiteks elevandid ja gorillad on Burundis välja surnud. Algne looduslik elustik on säilinud ainult Kibira ja Ruvubu rahvuspargis ja võib-olla mõnel väikesel metsakaitsealal. Sümbolid ja tähised Burundil on riigilipp, riigivapp ja riigihümn "Burundi bwacu". Autode eraldusmärk on BU. Üladomeen on .bi. Rahvastik Demograafilised näitajad Rahvaarv 1. juuli 2010 seisuga oli Burundi arvestuslik rahvaarv 9 863 117, kusjuures mehi oli 49,5% ja naisi 50,5%. Rahvaarvu prognoos 2020. aastaks on 10,318 miljonit. Rahvaarv on olnud: 1950: 2,5 miljonit 1975: 3,7 miljonit 2000: 6,5 miljonit 2005: 7,4 miljonit 2007: 8 390 505 (1.6.2007; arvestuslik rahvaarv; mehi 49,6%, naisi 50,4%) Sündimus ja suremus Burundile on iseloomulik väga suur sündimuse üldkordaja (41,43 promilli, teistel andmetel 33,3 promilli) ja väike suremuse üldkordaja (9,87 promilli, teistel andmetel 12,9 promilli), mistõttu on ka loomuliku iibe üldkordaja väga suur (vastavalt 31,56 või 20,4 promilli). Aastatel 1995–2000 oli sündimuse üldkordaja keskmiselt 39,7 promilli ja suremuse üldkordaja keskmiselt 17,4 promilli. Imikusuremus on suur (63,38, teistel andmetel 98,3 surma 1000 elussünni kohta). Keskmine eluiga on väike (58,29 aastat, sealhulgas meestel 56,65 aastat ja naistel 59,98 aastat, teistel andmetel vastavalt 50,3 aastat, meestel 48,8 ja naistel 51,7 aastat). Aastal 2000 oli see meestel 44,6 ja naistel 47,3 aastat. Keskmine eluiga tõuseb. Eluiga mõjutavad malaaria, leetrid, gripp, kiiresti levinud AIDS ja teised haigused, suurest rahvastiku tihedusest ja maanappusest tingitud halvad elutingimused ning kodusõda, massimõrvad, põgenikevood ja alatoitlus. Vanuseline struktuur Laste osakaal rahvastikus on 46,3%, täiskasvanute osakaal 51,2% ja vanurite osakaal 2,5% (teistel andmetel vastavalt 37,9%; 59,3% ja 2,8%). Ränne Väljaränne on märkimisväärne. Asustus Rahvastiku keskmine tihedus on üle 300 inimese ruutkilomeetril: Burundi on naaberriigi Rwanda kõrval üks kõige tihedamini asustatud maid Aafrikas. Linnaelanike osakaal on vaid 10%. Suuremad linnad on Bujumbura (374 766 elanikku), Muyinga (100 624), Ruyigi (46 082), Makamba (26 549), Gitega (24 932), Rutana (24 756), Ngozi (24 367), Bururi (22 173), Muramvya (21 864), Kayanza (20 722). Linnastumine jätkub. Vaata ka Burundi linnade loend Etniline koosseis Umbes 85% elanikest on hutud, umbes 14% tutsid ja ülejäänutest on enamik pügmeede hulka kuuluvad batvad ehk tvaad. Tutsid on traditsiooniliselt kontrollinud sõjaväge ja valitsust. Põliselanikud on batvad; hutud ja tutsid immigreerisid 14–15. sajandil. Burundi hutude, tutside ja batvate koondnimetus on rundid. Burundis elab ka umbes 3000 eurooplast ja 2000 lõuna-aasialast. Võrreldes Rwandaga on Burundis etnilised rühmad rohkem segunenud. Keeled Ametlikud keeled on rundi ja prantsuse keel, kuigi kõneldakse ka suahiili keelt (kaubanduskeel). Religioon 67% või 80% rahvast on kristlased, sealhulgas 62% või 65% on katoliiklased ja 5% või 14% protestandid, sealhulgas anglikaanid. 23 protsenti või 19% on põlisusundite järgijad ja 8–10% või umbes 1,6% on muslimid. Katoliku kirikul on Burundis peapiiskop ja kolm piiskoppi. Inimareng Inimarengu indeks oli 2007. aastal 0,384 (see andis 169. koha maailmas). Riik Riigikord Riigi ametlik nimi on Burundi Vabariik (Republika y'u Burundi), ametlik lühivorm on Burundi. Riik iseseisvus 1. juulil 1962. Rahvuspüha on iseseisvuspäev 1. juuli. 1992. aasta 13. märtsi põhiseadus nägi ette pluralistliku süsteemi. 6. juunil 1998 hakkas kehtima üleminekupõhiseadus, mis suurendas Rahvuskogu ja nägi ette kaks asepresidenti. Õigussüsteem põhineb Saksamaa ja Belgia tsiviilkoodeksil. Rahvusvahelise Kohtu kohustuslikku jurisdiktsiooni ei tunnustata. Kõik täiskasvanud on valimisõiguslikud. Burundi on presidentaalne vabariik. Riigipea ja täitevvõimu juht on president (2005–2020 Pierre Nkurunziza). President valitakse 2004/2005. aasta üleminekupõhiseaduse järgi üldistel valimistel 5 aastaks; esimese presidendi pärast üleminekuaega valis Rahvuskogu 2005. President on ka valitsusjuht ja tal on kaks asepresidenti. Üks asepresidentidest peab olema hutu, teine tutsi. Parlament oli varem ühekojaline Rahvuskogu (Assemblée Nationale), nüüd kahekojaline. Rahvuskogus oli varem 81 kohta, kuid 1998. aasta üleminekupõhiseaduse kohaselt (1998) suurenes see 121-le. Selle valis rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem oli võrdeline. Ülemkoda on Senat, millel on 49 kohta. Neist 34 valib etniliselt tasakaalustatud valijameestekogu 17 provintsis. Alamkoda Rahvuskogu koosneb nüüd vähemalt 100 liikmest (pärast 2005. aasta valimisi valib rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem on võrdeline. Kummaski kojas peab olema vähemalt 30% naisi. Rahvuskogus on hutude ja tutside proportsioon 60:40; kolm kohta on ette nähtud batvatele. President nimetab Ministrite Nõukogu. 60% ministritest peavad olema hutud ja 40% tutsid. Vähemalt 30% valitsuse liikmetest peavad olema naised. Kõrgeim kohtuorgan on ülemkohus (Cour Suprême). Esimese astme kohtud on 17 provintsikohust ja 123 väiksemat külakohust. On ka kolm apellatsioonikohust. Peale selle on kaubanduskohus, töökohus ja halduskohus. Uue põhiseaduse järgi rajatakse vabamat kohtusüsteemi; kodusõja tagajärjel on kohtusüsteem lakanud funktsioneerimast. Seadustiku koostamisel on eeskuju võetud Saksamaalt ja Belgialt. Põhiseadus Alates 1966. aasta põhiseadusest on Burundi vabariik ja unitaarriik. "Üleminekupõhiseadusteks" on nimetatud 1998. aasta, 2001. aasta ja 2004/2005. aasta põhiseadust. Pealinn Burundi pealinn on Gitega. Märtsis 2007 kuulutas Burundi president välja, et riigi uueks pealinnaks kavatsetakse teha riigi suuruselt teine linn Gitega, mille asukoht riigi keskel võimaldab elanikke paremini teenindada. Uueks pealinnaks nimetati Gitega 2019. aastal, senise pealinna Bujumbura asemel. Haldusjaotus Burundi koosneb 18 provintsist: Bubanza provints Bujumbura Mairie provints Bujumbura Rurali provints Bururi provints Cankuzo provints Cibitoke provints Gitega provints Karuzi provints Kayanza provints Kirundo provints Makamba provints Muramvya provints Muyinga provints Mwaro provints Ngozi provints Rumonge provints Rutana provints Ruyigi provints Poliitika Tihe asustus ja maanappus on tinginud sotsiaalseid ja poliitilisi pingeid, mis on viinud vägivaldsete kokkupõrgeteni hutude ja tutside vahel. Etnilised vastuolud on olnud riigi poliitilises elus domineerival kohal. Riigivalitsemine on olnud väga ebastabiilne, sagedased on olnud riigipöörded ja kodusõjad. Parteid Mitmeparteisüsteem kehtestati 1998. Põhilised üleriiklikud parteid on: FRODEBU (Rinne Demokraatia Eest Burundis): põhiliselt hutude partei, mida juhib Jean Minani UPRONA (Rahvuslik Ühtsus- ja Progressipartei): põhiliselt tutside partei, mida juhib Luc Rukingama. Teisi parteisid ja rühmitusi: PARENA (Rahvusliku Taastamise Partei; tutsid) ABASA (Burundi Rahvuslik Liit Päästmiseks, tutsid, liider Jean-Baptiste Bagaza) PRP (Rahva Lepitamise Partei, tutsid) CNDD/FDD (Rahvuslik Nõukogu Demokraatia Kaitseks, mis koosneb praegu kahest rühmast, hutud) PALIPEHUTU (Partei hutu rahva vabastamiseks, hutud) FROLINA/FAP (Rinne Burundi Rahvuslikuks Vabastamiseks/Rahva Relvajõud, hutud). Märtsis 1992 legaliseeritud opositsiooniparteide seas on ABASA Burundi Sotsialistlik Partei (PSB) RADDES (Koondumine Demokraatia ja Majandusliku ja Sotsiaalse Arengu Eest; esimees Cyrille Sigejeje PARENA PRP Poliitiliseks survegrupiks on ka lõdvalt organiseeritud tutsi vabatahtlikud võitlejad. Osalemine rahvusvahelistes organisatsioonides Burundi riigipühad 1. jaanuar – uusaasta 5. veebruar – ühtsuspäev 1. mai taevaminemispüha 1. juuli – iseseisvuspäev 15. august – Maarja uinumispüha 13. oktoober – Rwagasore päev 21. oktoober – Ndadaye päev 1. november – pühakutepäev 28. november – Vabariigi päev 25. detsember – jõulupüha Riigikaitse Burundi kaitsejõududesse kuulus 2006. aastal 35 000 inimest. Poolsõjaväeliste üksuste koosseisus on 31 000 inimest. Majandus Majanduse üldnäitajad Burundi on loodusvarade poolest vaene merepiirita riik, üks maailma kümnest vaesemast riigist. Majanduses on ülekaalus põllumajandus, selle osa sisemajanduse kogutoodangust umbes 35% ja hõivatus on üle 90% rahvastikust. Majandus ja eksport on põllumajandusest tugevas sõltuvuses. Sekundaarne sektor on madala arengutasemega. Burundi sisemajanduse kogutoodang on väga väike: sisemajanduse kogutoodang ostujõupariteedi järgi on 2009. aasta andmetel 3,245 miljardit USA dollarit. Selle põhjuste seas on etniliste põhjustega kodusõjad, mille tagajärjel hukkus üle 200 000 inimese ning üle 48 000 inimese põgenes Tansaaniasse ja 140 000 elanikku kolis riigi sees. Burundi rahvamajanduse kogutoodang inimese kohta on 105 USA dollarit (2007). Riigis on suur korruptsioon, hariduse kättesaamatus (kahest lastest ainult üks käib koolis) ning HIV ja AIDS, mis on peaaegu igal täiskasvanul. Riigis on toidu, ravimite ja elektri nappus. Elatist hangitakse põhiliselt traditsioonilisel viisil. Raske on toime tulla, rääkimata tulu saamisest. Põlluharimisest, karjakasvatusest, metsandusest ja kalapüügist saadakse 33,4% sisemajanduse kogutoodangust, nende arvele tuleb umbes 90% ekspordist ning need hõivavad 93,6% tööjõust (2009). Viimastest enamik on naturaalmajanduslikud talunikud, kellest 90% on naised. Tööstuse osa SKT-s on 20,7% ja hõivatud 2,3%, teeninduse osa on 45,9% ja hõivatud 4,1% rahvastikust. 1990ndate algul alanud kodusõda kahjustas Burundi majanduslikku arengut tunduvalt. Turvalisuse puudumise tõttu vähenesid investeeringud mäendusse ning langes tööstus- ja põllumajandustoodang. Olukorda halvendasid veelgi 1990ndate teisel poolel kehtestatud rahvusvahelised majandussanktsioonid. Need olid suunatud peamiselt tutsidest koosneva linnaeliidi vastu, kuid koos sõjaga tõid nad kaasa suure majanduslanguse. Tekkis importkaupade nappus ja väljavedu raskenes, kuigi sanktsioonide mõju leevendas salakaubandus. Sõda naaberriigis Kongo DV-s 1990. aastate keskel tõi kaasa kaupade, sealhulgas mäendussaaduste illegaalse väljaveo sealt Burundi kaudu. Kodusõda halvendas tunduvalt Burundi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. 1990ndate keskel elas umbes 60% rahvastikust absoluutses vaesuses (enne kodusõja algust 1993 umbes 30%). Umbes 15% rahvastikust põgenes riigist; see vähendas tunduvalt toidu tootmist ning suurendas alatoitlust. Aastatel 2004–2006 kasvas Burundi SKT igal aastal umbes 4% võrra. Poliitiline stabiilsus ja kodusõja lõpp parandasid abi saamise võimalusi, kasvas äriaktiivsus. Vaeste inimeste suur osakaal, madal haridustase ning juriidilise süsteemi ja võimu nõrkus võivad viia majandusreformide läbikukkumiseni. Burundi sõltub jätkuvalt välisabist. Peamised eksportkaubad on kohv (valdav ekspordiartikkel) ning tee, mis annavad 90% valuutatulust. Ekspordi osakaal SKT-s on väga väike. Ekspordi maht ja tulud sõltuvad ilmastikust ja maailmaturu kohvi- ja teehindadest. Kohvikaubandust kontrollivad tutsid. Burundi on liitunud Ida-Aafrika Ühendusega, mis võib parandada riigi kaubandussidemeid. Burundi majandus on väga sõltuv välisabist, sealhulgas otsesest eelarvetoetusest. Peamised doonorid on Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Jaapan. Abi osutavad ka Euroopa Liit ja teised rahvusvahelised organisatsioonid. Aastal 1986 hakati Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud lepingu alusel ellu viima programmi majanduse struktuuri mitmekesistamiseks, et vähendada Burundi sõltuvust kohviekspordist. Põllumajandus Burundi on kivine maa, kus inimesed elatuvad naturaalmajanduslikust põlluharimisest või karjakasvatusest. Umbes 90% töötajatest on tegev põllumajanduses. Põllumajandus moodustab umbes 50% rahvuslikust kogutoodangust. Maaharimine Peamine kaubanduslik põllukultuur ja eksportartikkel on kohvipuu (kohvioad moodustavad 90% ekspordist). Kohvi kasvatavad hutud, töötlevad ja turustavad aga tutsid. Kaubaks kasvatatakse ka teepõõsast ja puuvilla. Oma tarbeks kasvatatakse ube, maniokki, maisi, riisi, bataati, jamssi, maapähkleid, hernest ja sorgot. Kasvatatakse ka banaane, soja, aafrika õlipalmi ja suhkruroogu. Jamssi, maniokki, riisi, bataati ja ube kasvatatakse madalamatel nõlvadel. Kõrgemal kasvatatakse hirssi, nisu ja otra. Toidu tootmine on maa nappuse ja mulla viljakuse vähenemise tõttu katastroofiliselt vähenenud. Tähtsamad ekspordikultuurid on kohv ja tee. 1980ndate lõpus muutus oluliseks ekspordiartikliks puuvill, kuid 1990ndate keskel selle tootmine langes järsult. Ka suhkrut jääb ekspordiks veidi üle. Suurema osa kohvist moodustab araabika. Kohvi kasvatab umbes miljon väiketalupoega. 2000. aastal moodustas kohv umbes 70% riigi ekspordituludest, tee umbes 25%. Tootmine, eriti kohvitootmine on 1990. aastate algusest tugevasti kõikunud, põhjuseks kodusõda ja maailmaturuhindade kõikumine. 1990ndate teisel poolel kahjustasid kohvi tootmist ka majandussanktsioonid, kuigi kohvi veeti välja ka salakaubana. 1999. aastal moodustasid kohvitulud veel ainult 30 miljonit USA dollarit. Peale sõja vähendas tootmist ka põud. Karjakasvatus Väheviljakaid alasid kasutatakse karjamaadena, kus peetakse kodukitsi, lambaid, veiseid. Karjatamise intensiivsus on suur. Karjamaad katavad umbes kolmandiku riigi pindalast. Veiseid ja kitsi kasvatatakse liha- ja piimaloomadena. Kasvatatakse ka sigu. Tootlikkus on väike. 1990ndate alguses olid ka nahad tähtis ekspordiartikkel. Sõda kahjustas ka karjakasvatust. Metsandus Metsad on maanappuse ja puiduga kütmise tõttu väheseks jäänud. Kalandus Tanganjika järv on kalarikas. Seal toimub palju väikekalapüüki, millel pole rahvamajanduslikku tähtsust. 1990ndatel vähenes kalapüük sõja tõttu tunduvalt. Kala püütakse ka teistest veekogudest. Tööstus Tööstusettevõtteid on vähe. Peamiselt töötlevad nad puuvilla ja kohvi või toodavad tarbekaupu. Vähesel määral töödeldakse puitu. Kohalik turg võimaldab põhiliselt ainult kohaliku tooraine töötlemist sisetarbimiseks. Tööstuse arengut pärsib kaugus sadamatest. Seda on pidurdanud ka 1990. aastate kodusõda ja majandussanktsioonid. Koos Kongo DV-ga on rajatud hüdroelektrijaam Rusizi jõele. Burundi impordib elektrienergiat rohkem kui ekspordib. Burundi rikkalikud maavarad on põhiliselt kasutusele võtmata. Mõnesid neist saaks kasutada põllumaa viljakuse tõstmiseks. Takistuseks on olnud muu hulgas väljaveosadamate kaugus ja vähene julgeolek. Toodetakse mingil määral kulda, volframit ja kolumbiit-tantaliiti. Suur osa väljaveetavast kullast pärineb Kongo DV-st ja Tansaaniast. Paljud kaevandamise projektid peatas 1990. aastate kodusõda. Transport Kaubandust takistavad halvad transpordiolud. Raudteid ei ole. 1987. aastal esitleti plaani ühendada Burundi ja Rwanda raudteega, mis viib Mombasast (Keenia) Kampalasse (Uganda) ja Kigomasse (Tansaania); neid ei ole ellu viidud. Maanteede võrk on tihe, kuid nad on halvad. Põhiosa ekspordist käib läbi Bujumbura, suundudes Kigoma-Ujiji (Tansaania sadama Tanganjika järve ääres) kaudu mööda raudteed Tansaania peamisse sadamasse Dar es Salaami või Kalemie järvesadama (Kongo DV) kaudu mööda raudteed ja jõgesid Matadisse. Suurimas linnas Bujumburas on Bujumbura rahvusvaheline lennujaam. Väliskaubandus Tähtsamad ekspordiartiklid on kohv, tee ja suhkur. Burundil on suur väliskaubanduse defitsiit. Ta sõltub tähtsaimast ekspordiartiklist kohvist; 1980ndate lõpust on tähtis tuluallikas ka tee. Tähtsaimad eksporditurud on Suurbritannia ja Saksamaa. Tähtsamad impordimaad on Belgia, Prantsusmaa, Sambia ja Tansaania. Väliskaubandust pärsib meresadamate kaugus ja vajadus transiidiks kolmandate riikide kaudu. Tähtsamad väliskaubandussadamad on Dar es Salaam Tansaanias (1400 km Bujumburast) ja Mombasa Keenias (2000 km Bujumburast). Kaubad liiguvad üle järve Tansaaniasse ja vähesel määral Kongo DV-sse ning maitsi Rwanda ja Uganda kaudu Keeniasse. 1990. aastate keskel kehtestatud sanktsioonide tõttu naaberriikide poolt kasutas Burundi teisi teid, eriti Sambia kaudu Durbanisse (Lõuna-Aafrika Vabariik). Valuuta Valuuta rahaühik Burundi frank (valuutakood BIF). See jaguneb 100 santiimiks. Ajalugu Maa esmaasukad olid praegu valitseva seisukoha järgi batvate ehk tvaade esivanemad. Hiljutise ajani valitses arvamus, et sajandeid tagasi vallutasid riigi kõigepealt hutud (4.–7. sajandil pKr), siis tutsid (14.–17. sajandil), kusjuures viimased saabusid kahe lainena praeguse Etioopia või Egiptuse alalt, ning viimastest moodustusid kaks omavahel vaenujalal olevat tutside rühma; pärast tutside saabumist kujunes ka ühine rundi keel. See seisukoht kujunes 19. sajandi lõpul. 1990ndate algul levis seisukoht, et hutude ja tutside vahel puuduvad etnilised erinevused ning need postuleeriti alles koloniaalajal. Uuema seisukoha järgi on need kaks rühma algselt nimetatud erineva sotsiaalse staatuse järgi (tutsi tähendab 'veisterikas' ja hutu 'allutatud') ning pärast nimede saamist hakkasid need rühmad eralduma, omavahelised abielud muutusid harvaks ja nõnda kujunes erinev genofond, mis avaldub ka välimuses. On olemas ka arvamus, et hutud ja tutsud võivad küll olla eri päritolu, kuid praegune grupikuuluvus ei ole etnilise iseloomuga. Burundi oli 16. sajandil kuningriik (Burundi kuningriik). Burundi kuningas (mwami) oli 300 tutside sugukonnast koosneva ülikkonna (gwana) eesotsas. Ülikud nõudsid põlluharijatelt ja karjakasvatajatelt andamit või maksu. Kohalikul tasandil olid ülikud kuningast üsna sõltumatud. Õigused kuningaseisusele olid ainult neljal sugukonnal: Bataga sugukonnal (kuninganimi Mutaga), Bezi sugukonnal (kuninganimi Mwezi), Bambutsa sugukonnal (kuninganimi Mwambutsa) ja Batare sugukonnal (kuninganimi Ntare). Ülikkonnast allpool olid tavalised tutsid. Ainult tutsidel oli õigus omada maad ja veiseid. Hutud, kes moodustasid alama seisuse, harisid maad. Arvukate segaabielude tõttu hutude ja tutside vahel kujunes etniline kuuluvus sajandite pikku eluhoiaku küsimuseks: karjakasvatajaid peeti tutsideks, põlluharijaid hutudeks. Mõlemad kõnelesid rundi keelt. 18. sajandil kindlustasid tutsidest kuningad oma võimu maa, tootmise ja jaotamise üle, arendades välja ubugabire süsteemi: elanikud olid kuninga kaitse all ning pidid selle eest maksma andamit ja jätma maa kuninga valdusse. 19. sajandil pidid Burundi elanikud end kaitsma Ida-Aafrika orjakaubanduse eest: Aafrika idarannikult tulnud araablastest orjakaupmehed pidasid orjajahti. Euroopa maadeuurijad ja misjonärid külastasid seda piirkonda juba 1856. Esimesed nimeliselt teada olevad eurooplased, kes praeguse Burundi alal viibisid, olid Richard Francis Burton ja John Hanning Speke. Niiluse lätteid otsides jõudsid nad Tanganjika järveni. Neile järgnesid 1871 Henry Morton Stanley ja David Livingstone. Järgmistena tulid 1879 misjonärid valgete isade ordust; aastal 1881 süüdistati neid sõpruses orjakaupmeestega ning kohalikud tapsid nad. Kongo konverentsil määrati Burundi ala 8. novembril 1884 Saksamaa mõjupiirkonda. Esialgu sakslased maad ei hõivanud. Aastal 1885 määrati kindlaks piir Kongoga, 1886 Briti aladega. Aastal 1892 käis austerlane Oscar Baumann maal, mis moodustas Ruanda-Urundi ala Saksa Ida-Aafrika koosseisus. Alles 1896 saabusid esimesed saksa sõdurid ja misjonärid. Rajati sõjaline jaam Usumbura (praegu Bujumbura linn). Aastal 1899 sai Burundi alast osa Ruanda-Urundi protektoraadist Saksa Ida-Aafrika koosseisus; pealinnaks sai Usumbura. Saksa koloniaalvõimud valitsesid maad kohaliku kuninga ja aadlike abiga. Kuni 1906 moodustas Burundi ala sõjaväelise ringkonna, hiljem oli ta tsiviilhalduse all. Aastal 1916 okupeerisid Ruanda-Urundi protektoraadi Esimese maailmasõja käigus Belgia väed. Versailles' rahuga anti Burundi ala 28. juunil 1919 Belgiale. Aastal 1923 andis Rahvasteliit Belgiale mandaadi Ruanda-Urundi üle, mis hõlmas tänapäeva Rwanda ja Burundi territooriumi. Belglased haldasid seda ala kaudselt, toetudes ülikkonnale, milles domineerisid tutsid. Aastal 1924 keelustas Belgia igasuguse orjanduse. Alates 1925. aastast valitseti Burundi ala Kongost. Pärast Teist maailmasõda sai Ruanda-Urundist 13. detsembril 1946 ÜRO hooldusterritoorium Belgia halduses. 1948 lubas Belgia tekkida võistlevatel parteidel. Kohalikel valimistel võitsid 1953 hutude parteid, piirkondlikel valimistel tutside parteid. See viis tutside ja hutude võõrdumiseni, sest viimased tundsid end endiselt rõhututena. Alates septembrist 1959 loodi arvukalt parteisid, mis järgisid etnilisi või sugukonnapiire. Erandiks oli tutsi printsi Louis Rwagasore juhitud partei Liit Rahvusliku Progressi Eest (UPRONA), mille juhtkonna seas oli nii tutsisid kui ka hutusid. Teine suurem partei oli Kristlik-Demokraatlik Partei, mida toetas Belgia. Novembris 1959 puhkesid hutude ja tutside vahel suured rahutused, mille belglased alla surusid. Kevadel 1961 sai maa autonoomse ajutise valitsuse Joseph Cimpaye juhtimisel (Joseph Cimpaye valitsus), milles osalesid paljud parteid. 26. septembril 1961 toimusid ÜRO järelevalve all esimesed parlamendivalimised; UPRONA sai selge võidu. Uueks peaministriks sai prints Louis Rwagasore. Juba 13. oktoobril 1961 mõrvas peaministri, kes oli abielus hutuga, kreeka päritolu palgamõrvar Ioannis Kageorgis. Mõrva tellimises süüdistati Kristlik-Demokraatlikku Parteisse kuulunud Batare sugukonna liikmeid; nad hukati avalikult jaanuaris 1963. UPRONA lõhenes etnilisel alusel. Uueks valitsusjuhiks sai 20. oktoobril 1961 Tare sugukonna tutsi André Muhirwa, kes jäi sellele ametikohale 1963. aastani, nii et temast sai iseseisva Burundi esimene peaminister. 6. juunil 1962 otsustas ÜRO anda iseseisvus Rwandale ja Burundile eraldi. 1. juulil 1962 iseseisvusid Rwanda Vabariik ja Burundi Kuningriik. Burundis tekkis konstitutsiooniline monarhia tutsi kuninga Mwambutsa IV juhtimisel, mis nägi ette hutude ja tutside võrdse esindatuse võimu juures. 1. juulil 1962 lõhenes valitsuspartei rivaalitsevateks rühmitusteks. Monrovia rühm koosnes mõõdukatest läänemeelsetest tutsidest ja hutudest hutu Paul Mirerekano juhtimisel, Casablanca rühm radikaalsetest tutsidest. Esialgu pääses mõjule Monrovia rühm, kust tulid peaministrid André Muhirwa ning 18. juunist 1963 Pierre Ngendandumwe. Kui kuningas Mwambutsa IV viis läbi nelja hutust ministri vabastamise, astus Ngendandumwe peaministri ametist tagasi. Ta asendati radikaalse tutsi Albin Nyamoyaga, kes moodustas 6. aprillil 1964 uue valitsuse. Nyamoya loobus oma eelkäijate läänemeelsest poliitikast ning toetus Hiina Rahvavabariigile. Tekkisid piiritülid Kongo DV-ga. Kui detsembris leiti suuremal hulgal Hiina päritolu relvi, kaotas Nyamoya kuninga usalduse. 8. jaanuaril 1965 vabastati ta ametist. Tema asemele nimetati tema eelkäija Ngendandumwe, kelle aga 15. jaanuaril mõrvas rühm radikaalseid tutsisid. Kuningas nimetas uueks peaministriks UPRONA esimehe Joseph Bamina. 10. mail 1965 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast iseseisvuse väljakuulutamist. UPRONA saavutas 64% häältega veenva võidu. Radikaalne tutside Rahvapartei sai 30% häältest ning läks UPRONA-ga konfrontatsioonile. Hoolimata valmisvõidust sundis kuningas hutust peaministri Bamina tagasi astuma. 24. juulil kuulutas kuningas välja erakorralise seisukorra. Uueks valitsusjuhiks sai 13. oktoobril 1965 kuninga erasekretär, Bezi sugukonda kuulunud tutsi Léopold Biha. Nii radikaalsed tutsid kui ka võimust ilma jäetud hutud üritasid oktoobris 1965 riigipööret. Tutsidest koosnev armee tappis seoses sellega üle 5000 hutu, sealhulgas endise valitsusjuhi Bamina ja UPRONA endise esimehe Mirerekano. Diskrediteeritud kuningas suundus Euroopasse. Riik oli kodusõja äärel. 24. märtsil 1966 määras kuningas regendiks prints Charles Ndizeye. Tegeliku võimu pärast riigis võitlesid armee ülemjuhataja Michel Micombero ja prints Charles Ndizeye. 8. juulil 1966 kukutas kuningas Mwambutsa tema poeg prints Charles Ndizeye (Ntare V) ja põhiseaduse kehtivus peatati. 11. juulil 1966 sai Biha asemel valitsusjuhiks Michel Micombero Ntare V asus troonile 1. septembril. Esimene Vabariik 28. novembril 1966, kui kuningas viibis välismaal, kukutas ta veretu riigipöördega peaminister kapten Michel Micombero, kes kuulutas välja vabariigi ja enda selle presidendiks. Michel Micomberost sai esimene Burundi Vabariigi president. Seda loetakse Esimese Vabariigi alguseks. Ühtlasi kaotati peaministri ametikoht. Tegelikult tekkis sõjaväeline režiim. Micombero oli Rahvusliku Revolutsiooninõukogu (kaotati 1968) eesotsas. Mõne aastaga kõrvaldas Micombero kõik hutud juhtivatelt kohtadelt sõjaväes, politseis ja halduses. Septembris 1969 tekid viimased sõjaväkke jäänud hutudest ohvitserid riigipöördekatse. See ebaõnnestus ning detsembris 1969 hukati 23 inimest. Micombero toetus üha enam oma kodukandi tutsidele ning pahandas sellega teisi tutside sugukondi. Aastal 1971, pärast Revolutsiooni Ülemnõukogu asutamist, kõrvaldati juhtivatelt positsioonidelt viimased mõõdukad tutsid. Loodud 30-kohalisse organisse kuulus veel vaid kaks hutude esindajat ja kaks ganwa esindajat. Kui Ntare V 30. märtsil 1972 teadmata põhjusel (oletused ulatuvad tema julgeoleku ja isikliku amnestia kinnitusest vägivaldse röövimiseni) Ugandast kodumaale naasis, ta arreteeriti. 16. aprillil algas pärast hutude massilist arreteerimist hutude mäss. 29. aprillil vabastas Micombero kogu oma valitsuse ning valitseva partei esimehe ning võttis riigi täielikult enda kontrolli alla. Bujumburas puhkesid rahutused. Micombero pooldajad mõrvasid Ntare V tema maamajas, kus ta vahi all viibis. 6. mail sai Micombero endale ustavate vägede abil mässust jagu. Kõik 450 armeesse jäänud hutut mõrvati. Armee mõrvas järgnenud kuudel 100 000 – 250 000 hutut. Samal ajal hukkus kättemaksuaktsioonide käigus 3000 – 10 000 tutsit. Kogu hutude eliit oli 1973. aasta keskpaigaks surnud või eksiilis. Sajad tuhanded burundilased põgenesid. Rahutused jätkusid 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses. Püüdes võita USA poolehoidu, süüdistas valitsus, milles domineerisid tutsid, hutudest mässajaid poolehoius kommunismile, kuid see pole usutavalt tõendatud. Juulis 1972 taastas president peaministriga valitsuse. 15. juulist 1972 oli radikaalne tutside liider Albin Nyamoya veel kord peaminister. 11. juulil 1974 peatas Micombero põhiseaduse kehtivuse ja võttis endale täieliku võimu. Parlament saadeti laiali ning Micombero oli nii riigipea, valitsusjuht kui ka valitseva partei esimees. Teine Vabariik 1. novembril 1976 kukutas Micombero sõjaväeline riigipööre, mida juhtisid kolonel Jean-Baptiste Bagazaja kolonel Édouard Nzambimana. Moodustati Kõrgema Revolutsioonilise Nõukogu, mis võttis valitsusvastutuse. Micombero põgenes Somaaliasse. Sellest sai alguse Teine Vabariik. Jean-Baptiste Bagazast sai uus riigipea ning Édouard Nzambimanast valitsusjuht ajavahemikuks 12. novembrist 1976 kuni 13. oktoobrini 1978, mil peaministri ametikoht jälle kaotati. Kuid vaid vähesed 1972. ja 1973. aasta veresauna süüdlased arreteeriti ja mõisteti süüdi. Kuigi Bagaza oli peamiselt tutside sõjaväelise režiimi eesotsas, ajas ta pigem vasakpoolset poliitikat (algatas maareformi ja valimisreformi) ning püüdis saavutada rahvuslikku leppimist. Pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist ja väljakuulutamist 1981 sai Jean-Baptiste Bagaza ametlikult presidendiks. Oktoobris 1982 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast 17-aastast vaheaega. Igas ringkonnas kandideeris kaks kandidaati valitsevast parteist UPRONA-st. 31. augustil 1984 valiti Bagaza ainsa kandidaadina riigipeaks tagasi. Pärast seda hakkas ta maha suruma usulist tegevust ja kinni pidama poliitilisi vastaseid. Aastal 1986 asutati esimene opositsioonipartei FRODEBU. Selle esimees oli Melchior Ndadaye. Esimene Buyoya periood Bagaza, kes võttis osa frankofoonia tippkonverentsist Kanadas, kukutati septembris 1987 sõjaväelise riigipöördega major Pierre Buyoya juhtimisel. Ta saatis opositsiooniparteid laiali, peatas põhiseaduse kehtivuse ning asutas oma Sõjaväelise Komitee Rahvuslikuks Päästmiseks (CSMN). Buyoya ohjeldas repressioone ja tegi lõpu Bagaza katoliiklusevastasele poliitikale. 1988 viisid kasvavad pinged valitsevate tutside ja enamusrahva hutude vahel vägivaldsete kokkupõrgeteni sõjaväe, hutu opositsiooni ja konservatiivsete tutside vahel. Augustis puhkesid lahingud. Tol aastal tapeti hinnanguliselt 150 000 (teisel hinnangul 20 000) inimest. Naabermaadesse, eriti Rwandasse, voolas kümneid tuhandeid põgenikke. Kumbki pool süüdistas teist sõja alustamises. Buyoya moodustas komisjoni rahutuste põhjuste uurimiseks ja demokraatlike reformide kavandamiseks. Oktoobris 1988 moodustati uus valitsus. Peaministriks määrati hutu ja esimest korda olid hutud valitsuses enamuses. 1989. aasta keskpaigaks olid peaaegu kõik hutud, kes olid 1988 põgenenud, tagasi tulnud. Aastal 1991 kiitis Buyoya heaks põhiseaduse, mis nägi ette presidendi, mitmeetnoselise valitsuse ning parlamendi. Aastal 1993 valiti ootamatult presidendiks peamiselt hutudest koosneva partei FRODEBU esindaja Melchior Ndadaye. Oktoobris 1993 ta mõrvati peamiselt tutsidest koosnevate relvajõudude riigipöördekatse käigus. Riik sattus kodusõtta, milles hukkus kolme aasta jooksul üle 150 000 inimese ja mis sundis põgenema sadu tuhandeid. Riik kannatas majandusprobleemide all ning sõltus endiselt rahalisest ja tehnilisest välisabist. FRODEBU valitsus taastas lõpuks kontrolli sündmuste üle ja valis jaanuaris 1994 presidendiks Cyprien Ntaryamira. Ent julgeolekuolukord halvenes endiselt. Aprillis 1994 hukkusid president Ntayamira ja Rwanda president Juvénal Habyarimana, kui nende lennuk alla tulistati. Sellest sai alguse Rwanda genotsiid. Burundis pärast Ntaryamira surma vägivald ja rahutused küll ägenesid, kuid üleüldisi tapatalguid ei olnud. 8. aprillil 1994 sai neljaks aastaks presidendiks Sylvestre Ntibantunganya, kuid julgeolekuolukord halvenes veelgi. Režiimi destabiliseerisid sadade tuhandete Rwanda põgenike sissevool ning hutude ja tutside relvarühmitused. Novembris 1995 kuulutasid Burundi, Rwanda, Uganda ja Zaire (praegu Kongo DV) välja Burundi rahuläbirääkimiste algatuse endise Tansaania presidendi Julius Nyerere vahendusel. 1996. aasta suvel kardeti, et Burundis kordub Rwanda genotsiid. Pinge kasvas, kui ühes põgenikelaagris Burundi keskosas mõrvati 20. juulil üle 300 tutsi naise ja lapse. Tapatalgutes süüdistati ühte hutude mässulist rühmitust. 25. juulil haaras võimu sõjavägi, kus domineerisid tutsid. Hutust president Sylvestre Ntibantunganya kukutati ning ta otsis varjupaika USA suursaatkonnas Bujumburas. Sõjaväelased saatsid parlamendi laiali, keelustasid parteid ja demonstratsioonid, seadsid sisse komandanditunni ning sulgesid Burundi piirid ja rahvusvahelise lennuvälja. Sõjavägi nimetas üleminekuvabariigi presidendiks riigipööret juhtinud tutsi majori Pierre Buyoya, kes oli olnud president 1987–1993. Riigipööre mõisteti laialdaselt hukka ning piirkonna riigid seadsid sisse majandussanktsioonid kuni põhiseadusliku valitsemise juurde naasmiseni. Buyoya nõustus 1996 parteide tegevust lubama. Hoolimata sellest ja rahvusvahelise kogukonna püüetest algatada rahuprotsessi, kodusõda sõjaväe ja hutu sisside vahel jätkus. 1993–1999 põhjustas rahvuslik konflikt Burundi hutude ja tutside vahel massilise põgenike voolu ja vähemalt veerandi miljoni inimese hukkumise. Kuigi paljud põgenikud on naasnud, on konflikti jätkumine tekitanud uusi põgenikke. Burundi väed on oma piire kindlustada püüdes tunginud Kongo DV territooriumile. 1998 kuulutas Buyoya välja üleminekupõhiseaduse ning partnerluse valitsuse ja opositsioonilise Rahvuskogu vahel. Kui rahuvahendaja Julius Nyerere oktoobris 1999 suri, nimetasid piirkonna riigijuhid Arusha rahuprotsessi rahuvahendajaks Nelson Mandela, kelle juhtimisel rahuprotsess taastus ja saavutati märgatavat edu. 2001 loodi hutude ja hutside ühisvalitsus. 2003 sai asepresident Domitien Ndayizeye vastavalt võimujagamise leppele presidendiks. Burundi kodusõda lõppes ametlikult 2006. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi vahendatud relvarahuleppega viimase mässuliste rühmitusega PALIPEHUTU-FNL. Leppe alusel see rühmitus 2009. aastal desarmeeriti, demobiliseeriti ning registreeriti parteina FNL. 2015. aasta mais toimus Burundis massirahutuste järel sõjaväeline riigipöördekatse protestiks president Pierre Nkurunziza otsuse vastu kandideerida põhiseadust rikkudes ametisse ka kolmandat korda. Sel ajal oli president visiidil Tansaanias, katse kukkus mõne päevaga läbi. Valitsus taastab infrastruktuuri ning suhteid naaberriikidega. Burundi riigipead on loetletud Burundi riigipeade loendis. Haridus Kehtib kuueaastane koolikohustus (algkool). Aastal 2000 käis algkoolis umbes 65% lastest ning edasi õppis umbes 10% vastavas eas lastest. Õppetöö toimub rundi keeles, 3. klassist hakatakse õpetama prantsuse keelt ja 5. klassist kasutatakse prantsuse keelt õppekeelena. 2000. aastal oli umbes 52% elanikest kirjaoskamatud. Burundi ainus ülikool on Burundi Ülikool Bujumburas. Üle 10% üliõpilastest õpib erakõrgkoolides. Rahvatervis ja tervishoid Probleemiks on malaaria, leetrid, gripp, kiiresti levinud AIDS ja teised haigused. Malaariaepideemiaid on põhjustanud metsade raie. Umbes 8% kõigist 15–49-aastastest on nakatunud HIV-sse; Burundi on üks suurema HIV ja AIDS-i levikuga riike. Sagedased on kõhulahtisushaigused, eriti düsenteeria. Mägise asendi tõttu napib joodi, mistõttu kilpnäärmehaigused on epideemilised. Toidu ebapiisava tootmise tõttu kannatab 2/3 rahvastikust alatoitluse all (päevane toit sisaldab alla 2100 kalori energiat). 1990. aastate kodusõda halvendas tervishoiusüsteemi. 1990ndatel tervishoid detsentraliseeriti. Kohalikel omavalitsustel osutus raskeks tervise olukorda parandada. Keskvõimud viivad ellu vaktsineerimise ja elutähtsate ravimitega varustamise programme. Samuti on käigus perekonna planeerimise ja AIDS-i tõkestamise programm. Umbes 60 protsendil rahvastikust on juurdepääs arstiabile. Umbes 10% rahvastikust elab heades sanitaartingimustes. Tervishoiule kulutatakse umbes 4% rahvamajanduse kogutoodangust. Ajakirjandus Kolm korda nädalas ilmub ainus, prantsuskeelne ajaleht Le Renouveau du Burundi, mis on riigi kontrolli all ja mida annab välja UPRONA. Selle trükiarv on umbes 20 000. Riigiringhääling Radiodiffusion et Television Nationale du Burundi (varem Voix de la Révolution) edastab raadiosaateid prantsuse, inglise, rundi ja suahiili keeles. Raadiosaateid alustati 1960, telesaateid 1985. Aastal 1996 hakkas tööle Euroopa Liidu finantseeritav eraraadiojaam Radio Umwizero (Raadio Lootus), mis püüab kaasa aidata rahvuslikule leppimisele. Kultuur Rahvaluule Kultuur on rohkem suuline kui kirjalik. On palju rahvaluulet, mis hõlmab jutte, legende ja valme ning luulet ja laule. Rahvatants Burundi rahvatants on maailmakuulus. Rahvamuusika Oluline osa Burundi kultuuripärandist on trummimäng. Tavaline on ingoma-trummide ansambel 24 trummiga poolringis ja trummiga keskel. Muusika on pentatooniline. Eriti tutsidel on lauludes peenemaid kõrguseristusi, mis võivad olla mõjutatud araabia muusikast. Tähtsaim keelpill on sitritaoline inanga, mida mängitakse nii soolopillina kui ka laulu saateks. Tavalised on ka ühekeeleline viiul, likembe (mbira) ning flöödid. Laul on enamasti ühehäälne, kuid batvadel polüfooniline ja joodeldamist sisaldav. Toit Üks põhitoiduaineid Burundi köögis on oad, eriti punased oad. Neid sööb enamik burundulasi vähemalt kord päevas. Viimasel ajal on põhitoiduaineks saanud ka riis. Levinud on ka banaan, bataat, maniokk, herned ja mais. Paljud perekonnad saavad liha endale lubada ainult paar korda kuus. Need, kes ise kasvatavad veiseid, lambaid ja kitsi, peavad neid staatusesümboliteks ega taha neid hea meelega tappa. Magustoite eriti ei tehta, süüakse maapähkleid, suhkruroogu ja puuvilja. Teatud pidustustel juuakse banaanikoduveini (urwarwa). Sorgost tehakse tehaseõlut ja koduõlut (impeke). Koduõlut joovad sõbrad ja pereliikmed ühtsuse märgiks kõrrega ühest suurest anumast. Viited Riigid Aafrika maad


source: CulturaX

text: Larimar-Topaas hõbe ripats 95€ – Esoteerikakauplus Allikas Larimar-Topaas hõbe ripats 95€ Kaal: 4,24g Ripatsi pikkus: 2,5cm Larimari suurus: 1,6 x1,3cm Roodiumiga kaetud 925-hõbedast, Larimariga elegantne disainripats, ümbritsetud teemantlõikes valgete looduslike topaasidega.


AS Viiratsi Saeveski investeerib 10 miljonit eurot saematerjali tootmise suurendamisse. Investeeringu tulemusena on Viiratsi Saeveskis võimalik töödelda senisest suurema läbimõõduga toorainet. Tootmisvõimsus kahekordistub tasemele 200 000 m3 saematerjali aastas. Tooraine piiratud kättesaadavust arvestades on lähiaastate planeeritav toodangumaht 160 000 m3 saematerjali aastas.


perses, aastakäik, klassikaline, koduperenaine, tool, alexis, desperate


3. I lisas nimetatud osalisele selles artiklis ettenähtud kohustuste täitmist kontrollides tehakse kindlaks kohustusperioodil süsiniku üldkoguses toimunud muutused, mille mõõtmiseks selgitatakse saasteallikatest õhku heidetavate kasvuhoonegaaside koguste muutused ning maakasutuse muutumise tõttu ja metsanduses metsastamise, taasmetsastamise või metsatustamise tõttu 1990. aastast alates neeldajates seotud kasvuhoonegaaside kogustes toimunud muutused. Nimetatud tegevusega põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kohta esitatakse põhjalik aruanne, mis vaadatakse läbi kooskõlas artiklitega 7 ja 8.


SLOTO400XMASER täiendav boonus: 111 Loyal Free Spins! edasi Alaska kalapüük € 650 tasuta kiip Uuendatud: Veebruar 5, 2016 Autor: Mel Noack Vastused "650i tasuta kiibile" Ned Haseman 11: 52 am Paco Wickware 3: 06 pm Põnev reede Mahmoud Calixte 8: 12 pm Lemuel Lamons 11: 57 pm


Kirjandusõhtu “Viimane neljapäev” eriüritus “Viimane naljapäev” — Von Krahl Kirjandusõhtu “Viimane neljapäev” eriüritus “Viimane naljapäev” Lp inimesed, Aprillikuu “Viimane neljapäev” toimub viimasel kolmapäeval! Seega 30. aprillil kell 20:00 olete oodatud von Krahli baari VN eriüritusele (vot jah, nii kõvad tüübid oleme juba, et Kraalis teeme üritusi :D). Eriüritus on see aint seetõttu, et see toimub kolmapäeval aga.... kui teil on isu natuke rohkem nalja teha, siis palun väga 🙂 Loomulikult on vabamikker ehk nimekiri, kuhu ennast ürituse alguses üleskribada ja..... ja tegelt see ka, et kui keegi tahab mingit muusikalist värki vahe- või lõpupalaks teha, siis oleks suht lahe või mis? Kes tahab end kindlasti esinejate nimekirjas näha võib endast Facebooki ürituse seinale teada anda (link allpool) või saata e-maili svihalem@gmail.com Head kevadet ja näeme 30ndal, VN meeskond >>>>>>>>>>>>>English>>>>>>>>>>>>>>>> April’s “Last Thursday” will take place on Wednesday! so... on the 30th of April at 20:00 you are all invited to von Krahl bar to VN special event (jep, we are that awesome, that we do events already at Kraal :D). It is special event only because it’s taking place on Wednesday but.... as it is last day of April month then you can be a bit more funny than usually 🙂 Ofcourse there will be open mic or open list where you can sign yourself up before the event and.... and also if anyone wants to do musical center- or final piece, it would be quite swell or what? Who wants to definetely see their name on the performers list, then please post it on the Facebook event wall or send an e-mail to svihalem@gmail.com , aaight? Have a nice spring and see you on the 30th, www.viimaneneljap2ev.ee https://www.facebook.com/events/227696954098539/ K 30. aprill 20:00


VIDEO ja FOTOD: Nepali tabas võimas maavärin, hukkus vähemalt 1457 inimestOled Nepalis? Jaga infot!(10) Nepali keskosa raputas võimas maavärin, mis tekitas ulatuslikku kahju hoonetele ning tappis hulgaliselt inimesi. USA geoloogiateenistuse teatel oli maavärina tugevus 7,8 magnituudi ja selle kese asus Katmandu ja Pokhara vahel. Viimastel ametlikel andmetel on hukkunud 1457 inimest. Maavärinat oli tunda kogu regioonis, ka Pakistanis, Bangladeshis ja Indias, vahendab BBC News. „Me vajame toetust erinevatelt rahvusvahelistelt agentuuridelt, millel on rohkem teadmisi ja varustust sellise hädaolukorraga tegelemiseks, mis meil nüüd on,“ ütles Nepali informatsiooniminister Minendra Rijal. Valitsus kuulutas välja eriolukorra. Politsei teatel on Nepalis hukkunud vähemalt 970 inimest, üle 1700 on vigastada saanud. Indias on hukkunud 35 inimest, ohvreid on ka Bangladeshis. Tiibetis kaotas Xinhua teatel elu viis inimest. Vähemalt 10 inimest sai laviini tagajärjel surma Everesti baaslaagris, teatas Reuters. Rootsi alpinist Robin Trygg teatas aga agentuurile TT, et šerpade sõnul jäi laviini alla kuni 80 inimest. India peaminister Narendra Modi pidas nõu teiste ministritega. Nepalile lubas abi ka Pakistani peaminister Nawaz Sharif. Paljud hooned, sealhulgas tuntud Dharahara torn, varisesid Katmandus kokku. Hävisid paljud UNESCO maailmapärandi nimekirja kuulunud hooned, templid ja osa endisest kuningapaleest, mis olid riigi peamised vaatamisväärsused. Osa ajaloolistest hoonetest on varisemisohtlikud. Palju selliseid hooneid hävis Nepalis ja eelmise suure maavärina ajal 1934. aastal. Inimesed kogunesid tänavatele, ning mobiil- ja muu side katkes. Alpinist Alex Gavani sõnul põhjustas maavärin Mount Everesti baaslaagri juures suure lumelaviini. Paljud inimesed olid aga mäel. Everest base camp huge earthquaqe then huge avalanche from pumori.Running for life from my tent. Unhurt. Many many people up the mountain. — Alex Gavan (@AlexGAVAN) April 25, 2015 Hea lugeja, kui oled ise Nepalis või sul on sealse olukorra kohta vahetut infot, anna sellest teada rahvahaal@delfi.ee! See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71327091


Rääbis – Vikipeedia (Ümber suunatud leheküljelt Coregonus albula) Rääbis on levinud Põhja-Euroopas Suurbritanniast kuni Loode-Venemaa järvedeni, samuti riimveelistes veekogudes. Eestis on levinud Peipsi järves, Võrtsjärves, Saadjärves ja Ülemiste järves. Rääbise arvukus Peipsi järves on aga oluliselt kahanenud. 3 Uime- ja soomusvalemid 7 Areng 9.1 Kisklus 9.2 Kannibalism 10 Püük 11 Toidulaual 12 Rahvapärimus Rääbis võib kasvada kuni 45 cm[1] pikkuseks ja 1,2 kg[2] raskuseks, kuid tavaliselt jäävad mõõtmed palju tagasihoidlikumaks. Keha on rääbisel värtnakujuline ja külgedelt lamendunud. Sabavarrel on lõheliste seltsile omane väike rasvauim. Suu on ülaseisune ja hambutu, alalõualuu on järsult üles pööratud. Ninamik on rääbisel terav. Rääbise selg on sinakasroheline või hallikas, küljed ja kõht hõbedased. Selja-, rasva- ja sabauim on rohekashallid, ülejäänud uimed värvusetud. Emased ja isased rääbised on väliselt ühesugused. [3] Rääbise ninamik ja suu Eesti: rääbis, rääbus, rääbusk, salakas Vene: ряпушка Soome: muikku, muje, riäpys, reäpys, rääpys, maiva, siikamaiva Rootsi: sik, lavaretsik, siklöja Läti: siga, repsis Leedu: sykas, seliava Inglise: vendace Poola: sielawa Uime- ja soomusvalemid[muuda | muuda lähteteksti] Seljauime valem: S(II) III–IV (V) 7–9(10) Seljauimes on hargnemata kiiri enamasti 3–4, harva 2 või 5. Hargnenud kiiri on harilikult 7–9, harva 10. Hargnenud ja hargnemata kiirte näidis Rasvauim on kiirteta. Rinnauime valem: R I 12–14(15) Hargnemata kiiri 1, hargnenud kiiri 12–14, harvem 15. Kõhuuime valem: K I–II 8–11 Hargnemata kiiri 1–2, hargnenud kiiri 8–11 Pärakuuime valem: P III 8–11 Hargnemata kiiri 3, hargnenud kiiri 8–11 Soomusvalem: 70 7–9/6–8 91 Küljejoones on 70–91 soomust. Küljejoonest ülevalpool on 7–9 pikirida soomuseid. Küljejoonest allpool on 6–8 pikirida soomuseid.[3] Rääbis levib Läänemere valgla suuremates järvedes ja magestunud merelahtedes. Levinud on ta ka Inglismaal ja Iirimaal, Koola poolsaarel, Valge mere piirkonnas, samuti Volga ülemjooksul. Soomes on rääbis sisevete kõige arvukam ja olulisem kala. Lõuna ja ida pool elavad mitmed erivormid. Eesti asub rääbise leviala lõunapiiril. Rääbis eelistab külmemat vett ning pikemaid talvi kui meil tavaliselt Eestis on – 5–6 kuud järvejääd oleks rääbisele igati meeltmööda. Eestis elab rääbis vaid neljas suuremas järves: Peipsi suures ja sügavas põhjaosas ehk Suurjärves, Võrtsjärves, Saadjärves ja Ülemiste järves, samuti vähesel määral Soome lahe idaosas (Narva lahes). Saadjärve ja Ülemiste järve on kala asustanud tänu inimesele. Peipsi rääbiste väiksemad parved ujuvad vahel kuni paari kilomeetri kaugusele Emajõkke. Asustamiskatsed teistesse järvedesse pole Eestis seni õnnestunud.[3][4] Rääbis on tüüpiline järvekala, kuid elab ka riimvees. Rääbis armastab juba varasest vastseeast saadik hoida parvedesse. Rääbis hoidub tavaliselt avavette ja eelistab põhjast kõrgemat veekihti. Rääbis on külmalembene ja hapnikunõudlik kala ja seetõttu on ta tundlik järvede eutrofeerumise ja reostumise suhtes. Jahedal suvel toitub rääbis peamiselt pinnalt ja keskmiselt sügavuselt [5]. Soojal suvel läheb rääbis kuuma eest varju järve põhja.[3] Peipsis ja Võrtsjärves saab rääbis suguküpseks valdavalt kaheaastaselt, Saadjärves (kus rääbis kasvab märksa kiiremini) arvatavasti pisut vanemalt ja suuremalt. Kudemine algab novembri keskel, kui vee temperatuur on 2–3 kraadi. Sigimine kestab tavaliselt 3–4 nädalat. Vahel võib sigimine kesta ka kauem, sigimine võib lõppeda lausa jaanuaris jää all. Marjaterade arv isendi kohta on 2000–12 000. 1,3–1,5 mm läbimõõduga sidrunkollased kuni oranžid marjaterad heidetakse 1–5 m sügavuses liiva, kruusa ja kividega kaetud kõvale põhjale. Meres elav rääbis tuleb kudema jõgede suudmetesse. Mari haudub tavaliselt 5–6 kuud, see on edukam püsiva jääkatte puhul.[3] Vastsed kooruvad enamasti aprilli keskel ja elavad esimesed 1–2 nädalat rebukoti arvel. Vastsed on 7–8 mm pikad, väga liikuvad, ei karda valgust ega püsi ainult põhjakihtides, vaid liiguvad ka kõrgemates veekihtides. Alguses aitab suhteliselt abituid ja kaitsetuid kalu hädast välja äärmiselt tagasihoidlik välimus: nad on peaaegu läbipaistvad ning vees raskesti märgatavad. 1–1,5 kuud pärast koorumist saavad 2–3 cm pikkustest rääbisevastsetest tumeda selja ning hõbedaste külgedega maimud. Maimuperiood lõppeb sigimiselundkonna väljaarenemisega. Suguküpseks võivad mõned isendid saada juba sügisel, enamik emaseid ja isaseid kolme suvega.[6] [3] Rääbis kasvab üsna kiiresti suguküpsuse saabumiseni, seejärel kasvutempo langeb. Peipsis on aastased rääbised tavaliselt 11–12 cm pikkused, kaaludes 8–12 g, kolmeaastased 15–16 cm ja 25–35 g, viieaastased 18–20 cm ja 50–65 g. Võrtsjärves kasvab rääbis pisut aeglasemalt, Saadjärves aga märksa kiiremini. Saadjärves on neljaaastaste pikkus keskmiselt 21 cm, kaal 60 g. Isased ja emased kalad kasvavad enam-vähem ühesuguse tempoga ja mõlemaid on populatsioonis ligikaudu ühepalju. Peipsis võib rääbis saada kuni 25 cm pikkuseks ja 100 g raskuseks. Maksimaalseks vanuseks loetakse 9–10 aastat (suurtel vormidel). Eesti väikesed rääbised on harva üle 5 aasta vanad.[3] [2] Rääbis on eluaeg planktontoiduline ja eelistab suuremaid zooplanktoneid. Toitudes nopib valivalt planktonist teatud organisme. Mõnikord võib rohkesti süüa ka putukate vastseid ja teisi põhjaloomakesi. Peipsi zooplanktonist sööb rääbis peamiselt sõudikuid (Cyclops), järvekiivrikuid (Daphnia), nokikuid (Bosmina), kihulase (Simulium) vastseid ja surusääsklaste (Chironomidae) vastseid.Võib juhtuda, et sööb isegi kalade noorjärke (peamiselt tindi noorjärke). Peipsis on põhilisteks toidukonkurentideks tint ja ahvenamaimud.[2] [3] Kisklus[muuda | muuda lähteteksti] Rääbis on spetsialiseerunud sööma zooplanktonit. Üllatavalt on rääbise toitumist viimasel ajal uurides leitud tema seedeelundkonnast ka teiste kalade jäänuseid. Seedemassist on suudetud määrata liigini luukaritsa (Pungitius pungitius) jäänused. Peamiselt on leitud kalade jäänuseid suurte rääbiste seedeelundkonnast. Taolised rääbised on 23–46 cm pikad ja võivad kaaluda kuni 1 kg, täiskasvanuks saavad nad hilisemas eas. Kuid kalajäänuseid on leitud ka väikeste rääbiste kõhust. Sellised toitumisharjumused võisid tuleneda mingi aja zooplanktoni nappusest ja rääbis oli seega sunnitud laiendama oma toitumisnišši. Toitumisharjumuste muutus toimus väga kiiresti, mis demonstreerib rääbiste paindlikkust.[7] Kannibalism[muuda | muuda lähteteksti] Kannibalismi võib esineda, kui vabaltujuvad rääbise vastsed kohtuvad kõrgemates veekihtides täiskasvanud rääbistega. Kuna rääbis on üldiselt planktontoiduline ja otsib süüa kõrgematest veekihtidest, siis kannibalismi põhjas olevate marjaterade suhtes ei toimu. Kannibalismi evolutsiooniliseks põhjuseks võib olla ühe isendi soov kõrvaldada konkurendid oma enese järglaskonna jaoks.[8] Püük[muuda | muuda lähteteksti] Töönduslikul eesmärgil püütakse rääbist Peipsis, mõningal määral ka Saadjärves. Peipsis oli rääbis 1980-ndail üks tähtsamaid töönduskalu. 1990. aastal langes rääbise arvukus järsult. Ilmselt põhjustasid rääbise vähenemist mitu järjestikust sooja talve aastatel 1988–1992. Sel ajal polnud rääbise koelmute kohal piisavat jääkatet või polnud seda üldse. Jääkatte puudumine soodustas tormiste ilmadega lainetuse ulatumise järvepõhjani ja lainetus põhjustas õrnade marjaterade hõõrdumist vastu kive ja kruusa ning nende mattumist põhjasetete alla. Hiljem järgnesid normaalsed talved ja varud hakkasid järves tasapisi taastuma. Kuid 20 aasta tagusele tasemele see arvatavasti enam ei tõuse, kuna rääbise elutingimised on Peipsis eutrofeerumise tõttu halvenenud ja samuti on Peipsis järsult tõusnud koha arvukus. Koha on rääbise tähtsamaid vaenlasi ja talle sobib eutroofne keskkond hästi. Varude madalseisu tõttu kehtestati rääbisele 2000. aastal püügikeeld. Alates 2010. aastast on täheldatud kasvutendentsi ja püük on lubatud teatud ajal. 2011. aastal võis Peipsi järvest püüda kuni 10 tonni rääbist. Ka 2012. aastal lubati rääbisepüüki ühe kuu vältel 1.–31. juulini ning siis võis püüda 15 tonni. Rääbise alammõõt Peipsi, Lämmi ja Pihkva järves on 20 cm ja teistes siseveekogudes 12 cm. Püügikeeld kehtib siseveekogudes jäävabas vees – 1. maist 1. juulini ja 10. novembrist 30. detsembrini, välja arvatud Peipsi, Lämmi ja Pihkva järves, kus on keelatud püüda 21. augustist 20. juunini.[9][10] Toidulaual[muuda | muuda lähteteksti] Rääbise liha on õrn ja maitsev. Liha kalorsus on teiste kaladega võrreldes üle keskmise, suvel on rasvasus kuni 11%. Rääbise söödav osa on suhteliselt suur, kuni 75% kala üldkaalust[3]. 100 grammis rääbise lihas on 9,2 μg D-vitamiini. Talvel annab rääbise liha umbes 1kcal 1 grammi kohta, augustis ja septembris aga 1,3 kcal 1 grammi kohta. Rääbist süües tuleks olla ettevaatlik, sest lihast võib saada inimesele ohtliku laiussi (Diphyllobothrium latum) põistange. Parasiidiga nakatumist pole aga vaja karta, kui kala korralikult kuumutada või hoida vähemalt kaks päeva sügavkülmas[11]. Rääbise praadimine Soome välikohvikus Härmatise ja kalasoomuse sarnasusest lähtub uskumus, et kui talvel puudel palju härmatist on, saab suvel palju rääbiseid. (Tartu-Maarja) Võrtsjärve mail ennustati rääbise suuruse järgi ilma: Saab järvest rohkest rääbussit ja on nii viil väikse, sõs tuleb kehv aeg ja vihmane suvi. (Tarvastu)[3] ↑ Kalaliikide toiteväärtuste ja koostiskomponentide võrdlus. TFTAK. Kasutatud 17.10.2010 ↑ 2,0 2,1 2,2 Rääbis. Eesti selgroogsed. Tartu ülikooli loodusteaduste didaktika lektoraat. Kasutatud 17.10.2010 ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 3,8 3,9 Ervin Pihu, Aleksei Turovski. Eesti mageveekalad, 2001 ↑ Kožetsi Õpiköök [1] ↑ http://www.tartupostimees.ee/964936/raabisepuuk-laks-tanavu-lorri ↑ Ervin pihu. Matk kalariiki, Tln: Valgus, 1987 ↑ S. Liso, K. Ø. Gjelland, Y. S. Reshetnikov, P.-A. Amundsen (2010). A planktivorous specialist turns rapacious: piscivory in invading vendace Coregonus albula. Journal of Fish Biology (2011) 78, 332–337 ↑ Olli Urpanena, Timo J. Marjomäkia, Tapio Keskinena & Juha Karjalainena (2012). Features of intercohort cannibalism of Vendace (Coregonus albula (L.)) under laboratory conditions ↑ http://www.envir.ee/1147902 ↑ http://www.envir.ee/1181814 ↑ Tuvikene, L., 2002. Rääbis. Eesti Loodus, 5. Rääbis andmebaasis eElurikkus Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rääbis&oldid=5398239" Selle lehekülje viimane muutmine: 19:31, 19. juuli 2019.


Kirje e-kataloogis ESTER MARC-kirje Püsilink kirjele https://erb.nlib.ee/?kid=13757209 Tallinn : Karp, 1998 ([Tallinn] : Tallinna Raamatutrükikoda) 152 lk. : ill., portr., fot. ; 24 cm 9985605276 Laulud: 1. Veni, Creator spiritus. 2. Ave Maria. 3. Ma tulen taevast ülevalt / M. Luther. 4. Oh Looja Vaim, nüüd hingesse / keskaegse kirikuviisi järgi M. Luther. 5. Armas Jeesus, avita / J. R. Ahle, W. K. Briegel. 6. Palve : "Looja, hoia Maarjamaad..."; / T. Mägi ; sõn.: V. Kangur. 7. Loojale : "Kõik see, mis hingab..."; / J. R. Ahle. 8. Ma tänan sind / eesti vaimulik rhvv. Pärnu-Jaagupi kihelkonnast. 9. Little David / spirituaal. 10. Oh, freedom / spirituaal. 11. Kyrie eleison. 12. Dona nobis pacem. 13. Pie Jesu : Reekviemist / A. L. Webber. 14. Ma tahan jätta maha = Valet will ich dir geben / M. Teschner. 15. I don't know how to love Him : Maria Magdalena laul rockooperist "Jesus Christ Super Star"; / A. L. Webber ; sõn.: T. Rice. 16. Es nehme zehntausend Dukaten : "Talupojakantaadist"; / J. S. Bach. 17. Mean woman blues : "I got a woman mean as she can be..."; / C. de Metrius. 18. Lili Marleen : "Vor der Kaserne... = Kasarmu ees tänaval..."; / N. Schultze ; sõn.: H. Leip. 19. Michelle : "Michelle, ma belle..."; ; 20. All my loving : "Close your eyes..."; / [muusika ja sõn.]: J. Lennon, P. McCartney. 21. Massachusetts : "Feel I'm goin' back to Massachusetts... = Siis, kui lõpeb päev..."; / B. Robin, M. Gibb [p.o. B., R. ja M. Gibb]. 22. Sailing : "I am sailing..."; / G. Sutherland. 23. Meloodia : "Meeles mul meloodia..."; ; 24. Muinaslugu muusikas : "Kõik, mida mulle ütlesid..."; / R. Valgre. 25. Kerjuse laul : "Kõik roosid ma kingiksin sulle..." : operetist "Ainult unistus"; / B. Kõrver ; sõn.: A. Liives. 26. Laul kodust : "Kitsas kivine tänav..." : muusikalist "Tom Sawyeri seiklused"; / A. Oit ; sõn.: J. Saar. 27. Oma laulu ei leia ma üles : "Üle vainude valendav aur..."; / V. Ojakäär ; sõn: L. Tungal. 28. Sind otsides : "Mul iga hommik kisub pilgu teele..."; / G. Taniel ; sõn.: O. Kruus. 29. Punab pihlakaid : "Taas punab päiksekiirtes pihlapuu..."; / muusika ja sõn.: K. Kikerpuu. 30. Smile : "Smile, tho' your heart is aching..."; = Naer : "Naer hinges muret paitab..." : filmist "Moodsad ajad"; / Ch. Chaplin ; sõn.: J. Turner, G. Parsons ; eestik. sõn.: H. Karmo. 31. Whatever will be, will be : "When I was just a little girl..."; = Ei me ette tea : "Kui olin väike tütarlaps..." : filmist "Mees, kes teadis liiga palju"; / R. Evans ; sõn.: J. Livingston ; eestik. sõn.: H. Karmo. 32. Laul filmist "Cherbourgi vihmavarjud"; : "Miljon piiska akna peale langes... = Non je ne pourrai jamais vivre sans toi..."; / M. Legrand ; eestik. sõn.: H. Karmo. 33. Moon river : "Moon river, wider than a mile... = Kuu jõgi voolab üle maa..." : filmist "Hommikueine Tiffany juures"; / H. Mancini ; sõn.: J. Mercer ; eestik. sõn.: H. Karmo 34. Over the rainbow : "Some where over the rainbow way... = Taamal, kus laiub taevas vikerkaar..." : filmist "The wizard of Oz"; / H. Arlen ; sõn.: E. Y. Harburg. 35. Laul pistodast : "Ühel seikleval priiuserüütlil..."; ; 36. Põgene, vaba laps : "Üle kõige on maailmal vaja..." : filmist "Viimne reliikvia"; / U. Naissoo ; sõn.: P.-E. Rummo. 37. A time for us : filmist "Romeo ja Julia"; / N. Rota ; sõn.: L. Kusik, E. Snyder. 38. Banks of the Ohio : "I asked my love to take a walk..."; / ameerika rhvl. ; eestik. sõn.: E. Karp. 39. Take me home, country roads : "Almost heaven, West Virginia..."; / J. Denver. 40. We shall overcome / ameerika rhvl. 41. The water is wide / ameerika rhvl. ; eestik. sõn.: E. Karp. 42. Beautiful dreamer / S. F. Foster ; eestik. sõn.: P. Oja. 43. Where have all the flowers gone = Kuhu küll kõik lilled jäid / P. Seeger ; eestik. sõn.: H. Karmo. 44. Blowin' in the wind : "How many roads must a man walk..."; = Vastust teab vaid tuul : "Kui kaua lind peab otsima teed..."; / B. Dylan ; eestik. sõn.: H. Karmo. 45. Five hundred miles : "If you miss the train..."; / H. West. 46. Kaua sa kannatad kurbade naeru / V. Toomemets ; sõn.: H. Runnel. 47. Üks veski seisab vete pääl / H. Rebane ; sõn.: H. Runnel. 48. Imeline laas : "Sel künkal algas imeline laas..."; / T. Urb ; sõn.: J. Kross. 49. Eesti muld ja eesti süda : "Süda kuis sa ruttu tõused..."; / R. Rannap ; sõn.: L. Koidula. 50. Mu isamaa on minu arm / G. Ernesaks ; sõn.: L. Koidula. 51. Hoia, Jumal, Eestit / J. Aavik ; sõn.: L. Raudkepp. 52. Laul Põhjamaast : "Põhjamaa, me sünnimaa.." : muusikalist "Pipi Pikksukk"; / Ü. Vinter ; sõn.: E. Vetemaa. 53. Lepalind : "Lenda, lenda, lepalind..."; / rahvaliku viisi ainetel R. Päts. 54. Suur härg : "Toodi härga Türgimaalta..."; / eesti rhvl. (Kadrina). 55. Mardilaul : "Laske sisse mardisandid..."; / eesti rhvl. (Kolga-Jaani). 56. Sööge, langud, jooge, langud / eesti rhvl. (Pärnumaa). 57. Hiir sõidab metsa : "Kos sa sõidat iirekene..."; / eesti rhvl. (Sangaste). 58. Ülistuslaul : "Laulgem nüüd kiitust..."; / O. di Lasso. 59. Kaanon : "Hõisakem üheskoos..."; / L. van Beethoven. 60. Willkommen, lieber schöner Mai : "Willkommen, lieber schöner Mai... = Sind tervitan ma, kaunis mai..."; / F. Schubert ; sõn.: L. Hölty. 61. Teid tervitame : "Sõbrad, õnne, tervist teile..."; / L. van Beethoven ; sõn.: J. Becher. 62. Suur kontsert / W. A. Mozart ; sõn.: A. Haava. 63. Das Kinderspiel : "Wir Kinder, wir schmecken..."; / W. A. Mozart. 64. Püha öö = Stille Nacht / F. Gruber ; sõn.: J. Mohr. 65. Talveöö : "Keerlevaid, langevaid helbeid on täis..."; / A. Tammeorg ; sõn.: O. Arder. 66. Who made the angels sing = Taas inglid laulavad / spirituaal ; eestik. sõn.: H. Karmo. 67. Mary's boy child : "Long time ago in Betlehem... = Üks vana jutt saab elavaks.."; / J. Hairston. 68. White Christmas : "I'm dreaming of a white Christmas... = Taas sajab valget lund väljas..."; / I. Berlin ; eestik. sõn.: H. Karmo muusikaõpetus; elementaarteooria; muusikažanrid; muusikastiilid; eesti; saksa; ameerika; prantsuse; inglise; itaalia; 9. klass; 1990-ndad; kooliõpikud; koolilaulikud; laulud; jõululaulud; rahvalaulud; spirituaalid; jazz; hitid; kaanonid (muus.); isamaalised laulud; filmimuusika; popmuusika; folkmuusika


Ratas: minu silmad ei pruugi Tallinna-Helsingi tunnelit näha - Uudised - Tehnika 21. märts 2018, 15:26 Peaminister Jüri Ratas on veendunud, et saabub aeg, millal Tallinna ja Helsingi vahele raudteetunnel tekib, kuid tema silmad ei pruugi seda näha. «Tuleb uuringutega edasi minna ja ma arvan, et ühel hetkel - millal see hetk täpselt tuleb, seda kindlasti täna prognoosida on võimatu -me näeme, kui see tunnel ühel hetkel tekib. Kas seda mina näen, ma ei oska seda öelda,» ütles peaminister täna Riigikogu ees saadikute küsimustele vastates. Ratas märkis, et kui veel mõned aastad tagasi see tundus tunnel soovunelmana, siis tänasel on tõesti tõusetunud taas kord võimalik ühendus Helsingi ja Tallinna vahel tunneli kaudu. Eriti, kui vaadata esmalt, mida Soome on ette võtmas oma raudteeühenduse loomisega põhjast lõunasse. Ning teisalt Rail Balticu projekti. Ratas kinnitas, et otsuseid tunneli rajamise või rahaliste kohustuste võtmise kohta pole valitsus teinud, küll aga on valitsuse majandusarengu komisjon 21. Veebruaril andnud majandus- ja taristuministrile ülesande FinEst Link projekti järgmiste sammude ettevalmistamisega tegeleda. Aprillis tuleb see taas arutusele valitsuskabinetis. Peaminister kinnitas ka seda, et ilma Riigikogu tõsise toetuseta ei saaks selle projektiga edasi minna – ei investeerimis- ega ehitusfaasi. 5. jaanuaril 2016 sõlmiti Soome–Eesti transpordiühenduse algatuste ja ühiste kavatsuste memorandum ja nähti ette muu hulgas transpordi püsiühendus. See projekt kannabki nimeFinEst Link. Projekti kestvus on 1. august 2016 kuni 31. juuli 2018 ja kogumaksumus on ligi 1,3 miljonit eurot. Seda rahastatakse 79% ulatuses Euroopa Kesk-Läänemere INTERREG-programmist ning projekti kaasrahastavad kõik projekti partnerid, kelleks on Eestist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Soome transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium, Tallinna linn, Helsingi linn, Helsingi Uusimaa piirkonnanõukogu ning Harju Maavalitsus.


VIDEO: Vaata, kuidas tormises Sydney's jääb raudtee loetud minutitega vee alla!(8) Võimsate tormide küüsi langenud Austraalia suurimas linnas Sydney's jäädvustati timelapse-video, kuidas vaid loetud minutitega jääb vee alla raudtee. Ülesvõte on tehtud Sydney's Bardwall Parki jaamas 45 minuti jooksul kolmapäeva ennelõunal ja see näitab ilmekalt, kuidas kiirelt kerkiv veetase matab ühel hetkel kogu raudtee ooteplatvormi kõrval. Austraalia Uus-Lõuna-Walesi osariigis jättis torm elektrita üle 200 000 inimese ning tekitas miljoneid dollareid kahju. Tormi tõttu on hukkunud neli inimest, neist viimasena 86-aastane naine, kelle auto sattus vetevoogudesse. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71307575


Pubekad varastavad prügikastidelt reklaame(17) Tallinna noori on haaranud uus hullus: nad kisuvad prügikastidelt maha põnevamaid reklaamplakateid, et neid siis istumisalustena, talvel kelkude või aasta läbi seinaehtena kasutada.Viimasel ajal on kõige rohkem prügikastidelt kaduma läinud valge jänesepeaga reklaamplakateid, kirjutab Postimees. Ka varem on mõned reklaamplakatid prügikastidelt salamahti kadunud, kuid pikk-kõrvade “põgenemine” on loonud lausa omaette rekordi — kui 5. oktoobril uut ajakirja reklaamivaid plakateid üles panema hakati, ei olnud nende kleepijad veel tänava lõppu jõudnud, kui algusest juba osa müürilehti kadunud oli, sel päeval varastati umbes 150 reklaami. Internetis mitmesugustes noortefoorumites ja fotoalbumites ringi kolades võib leida tuntud filmide reklaamplakatite müügi- ja vahetuskuulutusi, kuid lisaks seina kaunistamisele kasutavad teismelised plakateid ka istumisalusena ning talvel kelguna. Clear Channel Estonia statistika järgi on reklaamivaraste lemmikud kõnekaardi Diil reklaamil rippunud põrsakesed, kõnekaardi Simpel huultega reklaamplakatid, maanteeameti ohutuskampaania raames üles riputatud punased padjad, 50 Cent’i kontserdi plakatid ja Õllesummeri reklaamplakatid. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17200003


Mullu vähenes enim eksport Soome ja Rootsi Eesti kaupade eksport jooksevhindades vähenes 2009. aastal 24 ja import 33 protsenti võrreldes varasema aastaga. Väärtuseliselt kõige enam vähenes eksport Soome ja Rootsi. 2009. aastal eksporditi Eestist kaupu 101,3 miljardi krooni väärtuses ja imporditi Eestisse 114,1 miljardi krooni eest. Võrreldes 2008. aastaga vähenes eksport 31,1 miljardi krooni ja import 56 miljardi krooni võrra. Kaubavahetuse puudujääk oli 12,8 miljardit krooni, mis oli kolm korda väiksem kui aasta varem, teatas statistikaamet. Peamised riigid, kuhu Eestist 2009. aastal kaupu eksporditi olid Soome (18 protsenti Eesti koguekspordist), Rootsi (13 protsenti) ja Läti (10 protsenti). Eksport vähenes kõikidesse peamistesse sihtriikidesse, enim aga Soome ja Rootsi — mõlemasse ligi 5,6 miljardi krooni võrra võrreldes 2008.aastaga. Nii Soome kui ka Rootsi vähenes eksport peamiselt elektriseadmete ning puidu ja puittoodete ekspordi olulise vähenemise tõttu. Peamised riigid, kust kaupu Eestisse imporditi olid Soome (14 protsenti Eesti koguimpordist), Leedu (11 protsenti), Saksamaa ja Läti (mõlemad 10 protsenti). 2009. aastal vähenes import kõikidest peamistest saatjariikidest, enim aga Saksamaalt (10,9 miljardit krooni võrra) ning Soomest ja Rootsist (mõlemast 7,5 miljardi krooni võrra). Nii Saksamaalt kui ka Rootsist vähenes import peamiselt transpordivahendite ja nende osade impordi vähenemise tõttu, Soomest aga masinate ja seadmete sisseveo vähenemise tõttu. 2009. aasta detsembris eksporditi Eestist kaupu 8,6 miljardit krooni eest. Võrreldes 2008. aasta detsembriga kahanes eksport üks protsent. Samal ajal imporditi Eestisse kaupu 10,2 miljardi krooni eest ning langus võrreldes 2008. aasta detsembriga oli 13 protsenti. Nii ekspordi kui ka impordi kahanemist mõjutas enim masinate ja seadmete kaubavahetuse vähenemine.


text: Peter Crouch – Vikipeedia Macclesfield, Inglismaa → Dulwich Hamlet (laenul) 6 (1) → IFK Hässleholm (laenul) 8 (3) → Norwich City (laenul) 15 (4) Stoke City 225 (46) Inglismaa U-21 6 (1) Inglismaa 42 (22) Peter James Crouch (sündinud 30. jaanuaril 1981 Cheshire'is Macclesfieldis) on endine Inglismaa jalgpallur. Ründaja esindas ta Inglismaad koondises 42 korral, lüües 22 väravat. Ta on 201 cm pikk, pikim Inglismaa koondislane jalgpallis läbi aegade. Ta on läbi aegade esimene, kes löönud ühe kalendriaasta jooksul Inglismaa kasuks 10 väravat. 2.5 Southampton 2.7 Tottenham Hotspur 2.8 Burnley Kui Peter oli väga väike, kolis tema pere Londoni. Seal kasvas ta neljanda eluaastani, misjärel pere kolis aastaks Singapuri ja tuli seejärel Londonisse tagasi. Juba pisikesest peale meeldis Peterile jalgpalli mängida ja ta käis mitme Inglismaa kõrgliiga klubi kodumänge vaatamas. Kümneaastaselt sai juba temast endast pallipoiss. Esimese elukutselise palluri lepingu sõlmis ta 2. juulil 1998 Tottenham Hotspuriga pärast mängimist nende noortemeeskonnas, kuid ta ei mänginud Hotspuris ühtki mängu, vaid laenati kohe Dulwich Hamletisse ja 2000. aasta suvel Rootsi IFK Hässleholmi. Queens Park Rangers[muuda | muuda lähteteksti] 28. juunil 2000 müüs Tottenham Crouchi 60 000 naela eest Queens Park Rangersile. Crouch mängis järgneval hooajal hästi, lüües Rangersi kasuks 10 väravat, aga sellest polnud küllalt, et vältida klubi langemist 2. divisjoni. Portsmouth[muuda | muuda lähteteksti] Liigast väljalangemise tõttu pidi Rangers müüma palju mängijaid ja FC Portsmouth ostis Crouchi 1,25 miljoni naela eest. Crouch lõi järgmisel hooajal juba 18 väravat, tehes kaasa 37 mängu 38-st. Aston Villa[muuda | muuda lähteteksti] 2002–2004 mängis Crouch Aston Villas, kuhu ta läks 5 miljoni euro eest. Seal lõi ta 6 väravat 37 mängus. Southampton[muuda | muuda lähteteksti] 2005. aastal Liverpooli minnes pidi Crouch tükk aega oma esimest väravat ootama, kuid seejärel resultatiivsus paranes. 2006. aastal võitis ta Liverpooliga Inglismaa karikavõistlused jalgpallisi ja Inglismaa superkarika. 27. juulil 2009 läks Crouch Tottenhami tagasi. Burnley[muuda | muuda lähteteksti] Crouch lõpetas karjääri 2019. aastal Burnleys. Oma esimese mängu Inglismaa jalgpallikoondises tegi Crouch Sven-Göran Erikssoni käe all mais 2005 Colombia vastu. 2006. aasta maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonis mängis Crouch kahes kohtumises, Austria ja Poola vastu. Viimases sekkus ta vahetusest ja kriitikute sõnul mängis halvasti. Inglismaa võitis mõlemad mängud, vastavalt 1:0 ja 2:1. Oma esimese värava Inglismaa kasuks lõi Crouch 1. märtsil 2006 sõprusmängus Uruguay jalgpallikoondise vastu. See oli inglaste avavärav, mis seisu viigistas. Lõpuks võitis Inglismaa 2:1. Selles matšis kandis ta korraga kaht numbrit: tema särgil oli rinnal õige number 21 ja seljal vale number 12. 2006. aasta maailmameistrivõistlustel pääses Crouch Wayne Rooney vigastuse tõttu Michael Oweni kõrvale algkoosseisu kaheks esimeseks mänguks Paraguay ning Trinidadi ja Tobago vastu. Viimases mängus lõi Crouch ka värava, kuid kordustest oli selgelt näha, et Crouch tiris sealjuures vastase kaitsjat Brent Sanchot juustest ega lasknud tal palli järele hüpata. Värav siiski luges. Kolmandas mängus Rootsi vastu alustas Oweni kõrval paranenud Rooney, kuid lõpuks sai Owen vigastada ja Crouch vahetati ikkagi sisse. Järgnenud kaheksandikfinaalis Ecuadori vastu Crouch ei mänginud, sest Eriksson ajas läbi ühe ründajaga. Inglismaa võitis 1:0, kuid Rooney ainsa ründajana ei mänginud nii, nagu temalt oodati, ja veerandfinaalis Portugali castu mängis Crouch jällegi, sekkudes vahetusest. Portugal võitis mängu penaltitega. Erikssoni järglane Steve McClaren usaldas Crouchi endiselt. 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupis lõi Crouch 5:0 võidumängus Andorra üle esimese ja viimase värava. Järgnesid värav Makedoonia vastu võõrsil 1:0 mängus ja Eesti vastu võõrsil (keskmine värav 3:0 mängus). Ta lõi värava ka Horvaatiale seisuks 2:2 kodus, kuid Inglismaa kaotas 2:3, jäi alagrupis kolmandaks ega pääsenud edasi. Crouch oli viie väravaga inglaste edukaim väravakütt. 2010. aasta MM-i valikturniiril lõi Crouch neli väravat: Ukraina vastu avavärava kodus 2:1 võidumängus, Andorra vastu viimase värava 6:0 võidumängus ja kaks väravat Valgevene vastu.


8) omama ülevaadet tema valduses olevate jäätmete liigist, hulgast ja päritolust, jäätmekäitluse seisukohalt olulistest omadustest ning jäätmetest tulenevast ohust tervisele, keskkonnale või varale.


source: wikipedia

text: Tupolev Tu-154 on kolmemootoriline keskmaa-reaktiivreisilennuk. Tu-154 konstrueeriti NSV Liidu Aerofloti tellimusel põhiliselt keskmaareisilennukiks, mis asendaks An-10, Il-18 ja Tu-104 tüüpi lennukeid. Esmalend toimus 4. oktoobril 1968, lennuliinidel hakati Tu-154 kasutama alates 1972. aastast. Hiljem töötati lennukist välja mitu täiustatud varianti, millest edukamateks kujunesid Tu-154B ja Tu-154M. Viimasel kasutati senistest Kuznetsov NK-8 mootoritest ökonoomsemaid Solovjov D-30 mootoreid ning seda versiooni ehitati kuni 2006. aastani. Kokku on tehtud 1026 Tu-154. Tu-154 põhikasutajaks oli Aeroflot, kuid lennukit eksporditi ka mitmesse sotsialismimaasse, näiteks Bulgaariasse, Kuubasse, Ungarisse jne. Mingi aeg oli Tu-154 SRÜ lennunduses tõeline tööhobune, mis pidi teenindama suurt osa liinilendudest. Ka väljaspool SRÜ-d on Tu-154 vähesel määral veel kasutusel. Reisilennukid Nõukogude Liidu lennukid Tupolev


Regiooni uuringud bakalaureus Milan - Regiooni uuringud BA 2017 Liitu tasuta Regiooni uuringud bakaureuse kraadi õppimisvõimalused Milan ülikoolides - leia kogu info siit! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust! Milan Regiooni uuringud bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta Bakalaureuse kraad omistatakse tudengitele, kes täidavad ülikoolis või kolledžis paika pandud vajalikud nõudmised. Nõuete hulka kuulub kolm kuni seitse aastat teatud valdkonnaga tegelemist, mida nimetatakse erialaks.Itaalia, ametlikult Itaalia Vabariik, on ühtne parlamentaarne vabariik Euroopa Liidus, mis asub Lõuna-Euroopas. Põhja, see piirneb Prantsusmaa, Šveits, Austria ja Sloveenia mööda Alpides.Kõigile neile, kes on huvitatud õppimisest Mood ja viimaseid trende Milan on parim koht, kuhu minna. See on kõik hea koolitusasutused, mis pakuvad kvaliteetset haridust ja mõistliku hinnaga. University of Milan ja Polytechnic University of Milan on mõned tuntud ülikoolid.Leia vahetu info Milan ülikoolide kohta siit ja leia parimad Regiooni uuringud bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Milan ülikool! 1 Tulemused Regiooni uuringud, Milan Link to and share "Regiooni uuringud bakalaureus Milan - Regiooni uuringud BA 2017"


text: Lux Express Archives - Reisiportaal Ivar Soopan 15. märts, 2020 Ostes tänasest 20. maini Lux Expressi rahvusvahelise reisi bussipileti, saab selle tavahinnast poole odavamalt. Soodustus kehtib reisiperioodil 24. maist 21. juunini (erand kehtib Venemaa liinidel rei...Loe veel Bussijuhid veedavad roolis rohkem aega kui enamik meist ning neil on hea ülevaade Eesti liikluskultuuris toimuvast – mis on hästi ja millest vajaka jääb. Lux Expressi bussijuhid tõid välja kolm peamis...Loe veel Ivar Soopan 25. märts, 2018 Seoses Elroni sõidugraafikute muutustega on Lux Expressini jõudnud murelike klientide tagasiside, kes kardavad ootamatuid muudatusi Eesti ja rahvusvaheliste busside liikumises. Bussigraafikud jäävad m...Loe veel Ivar Soopan 1. veebruar, 2018 Veebruaris ja märtsis pakub Lux Express pileteid Riiga, Vilniusesse ja Varssavisse vaid 3 euro eest. Soodsa hinnaga pileteid on piiratud hulk. Ostuperiood on kuni 4. veebruarini. Reisi kuni 29.03.2018...Loe veel Ivar Soopan 12. jaanuar, 2018 Ivar Soopan 5. jaanuar, 2018 Lux Express alustas hiljuti Haapsalu-Tallinna bussiliinil nn paidlikku hinnastamist, mis tähendab, et kui aegsasti pilet veebipoest osta, siis sõltuvalt väljumise ajast ja nõudlusest on võimalik peali...Loe veel


Statistikaamet: majanduslangus on aeglustunud(13) Esialgsetel andmetel vähenes Eesti sisemajanduse koguprodukt 2009. aasta IV kvartalis eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 9,4 protsenti. I kvartalis vähenes SKP 15 protsenti, II kvartalis 16,1 protsenti ning III kvartalis 15,6 protsenti, teatas statistikaamet. Lisandväärtuse vähenemine aeglustus enamikul tegevusaladel. Hulgi- ja jaekaubanduses loodud lisandväärtuse vähenemine kiirenes, mida põhjustas endiselt nõrk sisemajanduse nõudlus. Tööstussektoris loodud lisandväärtuse vähenemine aeglustus -17 protsendini (III kvartalis -28%), toetudes olulisel määral välisnõudluse kosumisele. IV kvartalis jätkus nii töötleva tööstuse kui ka kogumajanduse kaupade ekspordi languse aeglustumine. Et sisemajanduse nõudlus oli nõrk, jätkus töötleva tööstuse kodumaiste tellimuste vähenemine. Töötleva tööstuse müük kodumaisele turule oli jätkuvalt tugevas languses, kuid näitas mõningaid paranemise märke. Samas on olukorra paranemise üks põhjus ka 2008. aasta IV kvartali madalam võrdlusbaas, kui töötleva tööstuse lisandväärtus järsult vähenes. SKP languse aeglustumisele aitas olulisel määral kaasa tootemaksude hulka kuuluvate aktsiisimaksude tavapärasest suurem laekumine aktsiisikaupade varumise tõttu enne aktsiisimäärade tõusu 2010. aasta 1. jaanuarist. Võrreldes III kvartaliga kasvas sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud SKP IV kvartalis 2,6 protsenti. Rahandusministeerium ootab majandusaktiivsuse taastumist Rahandusministeerium ootab käesolevalt aastalt majandusaktiivsuse aeglast taastumist, mis toetub olukorra paranemisele välisturgudel. Ootuseks annab põhjust asjaolu, et viimastel kuudel on meie mitmete ekspordipartnerite kasvuprognoose ülespoole korrigeeritud. Sisenõudluse taastumine on esialgu aeglane, kuid euro kasutuselevõtu perspektiivi selginemine suvel võiks anda hoogu ka uutele investeeringutele. Eesti Pank: jätkusuutlikkusele suunatud poliitika suurendas usaldust Jätkusuutlikkusele suunatud eelarvepoliitika suurendas Eesti majanduskeskkonna usaldusväärsust. Samas vähendasid kulude kärped valitsussektori otsest mõju majanduskasvule. Ühekordseks impulsiks majanduskasvule oli aasta lõpus toimunud varude soetamine enne aktsiisitõuse, arvas Eesti Panga ökonomist Peeter Luikmel. Eesti eksportöörid on suutnud ära kasutada väliskeskkonna taastumisest tulenevaid võimalusi. Sarnaselt eelnevatele kvartalitele oli peamiseks majandusaktiivsust suurendavaks teguriks eksport. Statistika kohaselt lähenesid ekspordimahud mullu detsembris juba 2008. aasta detsembri tasemele. Eksportööride mõju majanduskasvule jääb oluliseks ka järgnevates kvartalites. Majanduskasvu panustab negatiivselt nõrk sisenõudlus. Kõrge tööpuudus vähendab eratarbimist. Kiire kasvu aastatega võrreldes olulisemalt madalama nõudluse tõttu on tootmisressursid alarakendatud. Seetõttu on investeerimisaktiivsus püsinud madalana. Neljanda kvartali SKP kiirhinnang on kooskõlas Eesti Panga sügisprognoosi põhistsenaariumiga, mille kohaselt kujuneb eelmise aasta majanduslanguseks 14,2 protsenti.


text: Siim Kallas (sündinud 2. oktoobril 1948 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu poliitik. Aastatel 2002–2003 oli ta Eesti peaminister. 1. novembrist 2004 kuni 1. novembrini 2014 oli Siim Kallas Euroopa Komisjoni asepresident. Aastatel 2017–2019 oli ta Viimsi vallavanem. Elulugu Sündis Udo ja Rita Kallase (neiupõlvenimi Alver) perekonnas. Vanaisa, mõjukas advokaat Eduard Alver oli Eesti Vabariigi esimene politseiülem ja Kaitseliidu ülem. Siim Kallas on vanaema poolt baltisaksa päritolu. Lõpetas 1967. aastal Tallinna 22. Keskkooli kuldmedaliga ning 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal cum laude. Aastatel 1973–1975 oli ta samal alal aspirant, alates 1997. aastast on Siim Kallas Tartu Ülikooli külalisprofessor. Aastatel 1979–1986 Eesti Hoiukassade Peavalitsuse juhataja ja aastatel 1986–1989 ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja. Siim Kallas oli aastaid "Mnemoturniiri" toimetaja ja saatejuht. Perestroika ajal sai Kallas tuntuks, 26. septembril 1987 Tartu ajalehes Edasi avaldatud IME idee ühe autorina. Ta oli NLKP liige aastatel 1972–1990. Aastatel 1991–1995 Eesti Panga presidendina töötades jäi ta tööle Tartu Ülikooli veerandkohaga dotsendina. Ta juhtis rahareformi ettevalmistamist ja Eesti krooni taaskäivitamist. Oli Eesti panga president ka sel ajal, kui 1993. aastal firma Villa Paradiso investeeris Põhja-Eesti Pangalt saadud kümme miljonit dollarit (tollase kursi järgi 130 mln kr), millest saadi tagasi 2 miljonit dollarit. Süüdistus investeeringu ebaõnnestumises esitati ka Siim Kallasele. Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju mõisteti 2000. aastal 10 miljoni dollari afääris õigeks. Riigikohus tühistas osaliselt Kallase õigeksmõistmise ning saatis osa süüdistusest tagasi arutamiseks Tallinna linnakohtus. Kohus pidi uuesti hakkama arutama süüdistust Kallase vastu valeandmete esitamises Eesti Panga audiitorile. Linnakohus mõistis Kallase teist korda õigeks, kuid protsess pidi jätkuma ringkonnakohtus. 23. oktoobril 2000 keelas riigi peaprokurör Raivo Sepp prokuratuuril asja edasi kaevata. 1994. aastal suundus ta poliitikasse, asutades Reformierakonna. Samal aastal esitas president Lennart Meri ta Riigikogule peaministri kandidaadiks, kuid ta ei suutnud koguda Riigikogus piisavalt toetushääli valitsuse moodustamiseks. Märtsis 1995 toimunud parlamendivalimistel oli uus erakond edukas ja seega üks partnereid valitsuskoalitsioonis. Siim Kallasele kuulus seal välisministri portfell. Hilisemates valitsustes on ta olnud rahandus- (1999–2002) ja peaminister (2002–2003). Kallas oli Liberaalse Internatsionaali asepresident. Pärast peaministriametist lahkumist oli Kallas riigikogu liige kuni ta 1. mail 2004 sai Euroopa Liidu portfellita volinikuks majandus- ja valuutavaldkonnas Pedro Solbes Mira ja hiljem Joaquín Almunia juures. Aastatel 2004 kuni 2014 oli Siim Kallas Euroopa Komisjoni asepresident. Administratsiooni ala volinikuna sai tuntuks Euroopa Läbipaistvuse Algatuse (ETI) kavandajana ja elluviijana. Transpordivolinikuna aastatel 2010-2014 juhtis üleeuroopalisetranspordivõrgustiku (TEN-T) kavandamist ja vastavate seaduste ja määruste vastuvõtmist 2013. aastal. Üleeuroopalise transpordivõrgustiku rahastamine kasvas neli korda. Kallast peetakse majanduspoliitikas liberaaliks Wall Street Journali ja Frankfurter Allgemeine Zeitungi vaimus. Ta on VIII, IX, X ja XIV Riigikogu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 7393 häält ning osutus valituks. Presidendiks kandideerimine 2001. aasta suvel oli Kallas Reformierakonna üks mitteametlik presidendikandidaatidest ja ta korraldas kampaania raames üleriigilise tuuri, kuid ei saanud ametlikuks Reformierakonna presidendikandidaadiks. Uuringufirma TNS-Emor 2015. aasta augusti küsitluse tulemusena selgus, et 11,2% 1203 vastanust eelistaks Kallast Eesti presidendina. 2016. aasta aprillis teatas Kallas Rahvusooper Estonias presidendiks kandideerimisest. Eesti presidendivalimistel pääses Kallas Riigikogus kolmandast voorust edasi presidendikandidaadiks valimiskogus. Valimiskogu esimeses voorus 24. septembril 2016 tuli ta Allar Jõksi järel teiseks ning pääses teise hääletusvooru. Teises voorus sai ta 138 häält, edestades Jõksi, kuid sellest häälte arvust ei piisanud valituks osutumiseks. Kallas loobus edasisest kandideerimisest. Looming Ta on avaldanud mitu raamatut: “Turumajandus ehk kodanike riik” Tallinn, 2003 “Piiridest suurem Eesti” Tallinn, 2004 ”Vabaduse ja kurjuse vahel. Euroopa Liidu lugu” Tallinn, 2018 ”Eduard Alver, tema aeg ja inimesed” Tallinn, 2021 Töökohad 1975–1979 Eesti NSV Rahandusministeeriumis spetsialist 1979–1986 NSVL Riiklike Hoiukassade Eesti Vabariikliku Peavalitsuse juhataja 1986–1989 Rahva Hääle toimetaja asetäitja 1989–1991 Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees 1989–1991 Nõukogude Liidu rahvasaadik 1991–1995 Eesti Panga president 1995–1996 Eesti välisminister 1996 Euroopa Nõukogu eesistuja 1999–2002 Eesti rahandusminister 2002–2003 Eesti peaminister 2004–2014 Euroopa Komisjoni asepresident 2017–2019 Viimsi vallavanem VIII, IX, X, XIV ja XV Riigikogu liige Tunnustus 1995 – Pressisõber 2000 – Saksamaa Liitvabariigi Teeneteorden 2001 – Prantsuse Auleegioni orden – suurohvitser 2001 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 2002 – valiti "20. sajandi saja Eesti suurkuju" hulka 2003 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2004 – Kaitseministeeriumi I klassi teeneterist, Eesti NATO-ga integreerumise protsessi pühendunult elluviimise eest 2005 – Tallinna Toomkoguduse Maarja medal 2010 – Viimsi valla aukodanik 2015 – Riigivapi I klassi teenetemärk 2015 – aasta eurooplane 2015 – aasta liberaal 2018 – aasta kultuurisõber 2019 – Poola Teeneteordeni komandöririst Isiklikku Siim Kallase emapoolne vanaisa oli Eduard Alver. Ta on Betti Alveri sugulane. Tema isa oli klarnetist ja saksofonist Udo Kallas. Siim Kallas on abielus Kristi Kallasega. Neil on poeg Ülo ja tütar Kaja. Ester Šank on 2001. aastal avaldanud Siim Kallasest raamatu “Peategelane”. Kallas on harrastanud jalgrattasõitu, tennist ja purjetamist. Vaata ka Siim Kallase valitsus 10 miljoni dollari afäär Viited Välislingid Koduleht Euroopa Komisjonis Intervjuu pärast Euroopa Komisjoni portfellide jaotamist Tuuli Koch: Siim Kallas – pool elust juhina, Postimees, 2. oktoober 2008 Merje Pors: Siim Kallas ei kavatse europarlamenti kandideerida, Postimees, 17. oktoober 2008 Siim Kallas: Turumajandus – tulevik või minevik?, EPL, 17. november 2008 Suveräänsus ja Euroopa Liit – koos või eraldi?, Postimees, 29. november 2008 Sulev Oll. Siim Kallas – Eesti kokk tähtsate roogade köögis, Maaleht, 23. detsember 2008 Raadiointervjuu, Vikerraadio, Külas On.., 30. detsember 2008 Võimalus saada puhtaimaks maailmas Sirp, 29. jaanuar 2009 Kalev Kask. Siim Kallas: devalveerimine muudab rahva vaeseks Ärileht, 19. veebruar 2009 Siim Kallas. Populism, demokraatia, täitevvõim, EPL, 30. oktoober 2009 26. veebruar 2015, Vilja Kiisler, Kallas: vaid üks inimene on mind reetnud, aripaev.ee Olev Remsu. Euroopa ülistus. Postimees, 19. aprill 2019. "Täna 10 aasta eest sai otsa Siim Kallase 10 mln dollari protsess" Äripäev, 23. oktoober 2010 Eesti välisministrid Eesti peaministrid Eesti pankurid VIII Riigikogu liikmed IX Riigikogu liikmed XIV Riigikogu liikmed XV Riigikogu liikmed NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed Eesti Reformierakonna poliitikud Eesti ajakirjanikud Eesti ametiühingutegelased Viimsi vallavanemad Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna professorid Tartu Ülikooli majandusteaduskonna vilistlased Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid Riigivapi I klassi teenetemärgi kavalerid Auleegioni suurohvitserid Euroopa Komisjoni volinikud Sündinud 1948


text: Näpunäited telgitud pulmade planeerimiseks talvel - Wedding planning & advice 2020 Näpunäited telgitud pulmade planeerimiseks talvel Ärge unustage jõudu. Täitke oma telk hubaste tarvikutega. Pakkuge soojendavaid kokteile ja toitu. Kui abiellute talvel, ärge laske külmadel temperatuuridel hoida teid ja teie külalisi loodusele lähemal. Kui teile meeldib õues käia, siis tehke nagu paljud paarid enne teid ja planeerige telkitud pulmad, mis tagab teie külastajatele sooja ja mugavuse iga talveilma ajal, võimaldades samal ajal tähistada välistingimustes, mida olete alati ette kujutanud. Planeerijad jagavad siin oma parimaid näpunäiteid ülimalt telgitaguste pulmade mahavõtmiseks. SEOTUD: LIHTSAD VIISID, MIDA TEHA TALVU HÕLMAKS TALMIST Imoni Eventsi omanik Sarrah Gaboury rõhutab külaliste soojuse ja mugavuse hoidmise olulisust. "Lihtsalt korraldage täiendav telgikiht ja veenduge, et telliksite soojuslampe, et need hajuksid kogu ruumi!" ta ütleb. Ja seal pole sellist asja, nagu talvisel üritusel liiga palju soojust, nii et uurige, kas veeretav põrand suudab külma maa eest soojustada, ja küsige rendiettevõttelt, kas neil on veekindlad või tuulekindlad telgid. Fännide lisamine oma telki on samuti hea mõte, kuna need aitavad sooja õhu ringlustada ruumi kõrgemates osades. Soojuse sissetoomine on oluline, kuid see ei tee teile midagi head, kui teil pole piisavalt generaatoreid, et varustada kõige tööks vajalikku energiat. Calluna Eventsi omaniku Heather Dwight sõnul on hädavajalik generaatorite toomine kütteseadmete, valgustite, riba ja muude elektriseadmete toiteks, kui teil on isegi vähimatki kalduvust, et teie saal ei toeta kõike (peaksite alati küsima! ). "Kui soovite, et külalised püsiksid soojas ja hubasena, ei soovi te sulavkaitset puhuda, kuna külalised loodavad soojusele," ütleb ta. Soojus ja energia on hädavajalikud, kuid LH Eventsi omanikule Lyndsey Hamiltonile meeldivad ka soojendavad aksessuaarid. "Pange külaliste jaoks pashminad või isegi tekid - võib-olla pakute neid isegi kingitusena," ütleb ta. "Samuti veenduge, et planeerite lund. Kõik kõnniteed või rajad peavad olema selged ja kõnditavad!" Viimane, kuid mitte vähem tähtis, kaaluge hubaste jookide ja toitude pakkumist, mis soojendavad teie külalisi kohe. Kaasake menüüelemente, nagu kuumad väikelapsed, hõõgvein, kuum šokolaad, mac ja juust ning hooajaliste suppide, näiteks kõrvitsa või tomati laskjaid, et aidata kõigil soojas olla.


VIDEO: Kaunases riietuti tasuta teksade nimel lahti(23) Teisipäeva hommikul avati Kaunase kaubanduskeskuses uus kauplus. Esimesed 20 külastajat, kes ilmusid poodi aluspesus, said tasuta teksapaari. Suurem osa aktsioonist osavõtnutest olid noormehed, aga saabus ka mõningaid neide. Esimesed huvilised hakkasid poe juurde kogunema juba varahommikul, vahendab Leedu Delfi. Aktsiooni alustati kell 10. Poodi lasti 4 inimest, kes valisid omale välja teksased ja särgid. Seejärel lasti sisse järgmised neli inimest. Esimesed 20 julget enesepaljastajat said kingitused, ülejäänud aga tšeki 50 litile (227 kroonile).


5) 120 päeva jooksul avaliku konkursi luhtumise kohta otsuse tegemise kuupäevast arvates nimetatakse ametikohale nõuetele vastav isik.