text: Rebane ehk punarebane (Vulpes vulpes) on koerlaste (Canidae) sugukonda rebase (Vulpes) perekonda kuuluv kiskja. Rebane on väikese koera suurune ja pika koheva sabaga. Joostes hoiab ta saba horisontaalselt. Tema selja karvad on oranžid. Eestis eelistab ta elupaigana metsatukkasid. Rebane toitub peamiselt närilistest. Ta on ettevaatlik ja oskab hästi põgeneda. Rebase urul on alati mitu väljapääsu. Urud on põhiliselt kutsikate kasvatamiseks. Ta kaevab urud ise või kohendab mägra urge. Rebasel on väga hea kuulmine ja haistmine ning ta näeb pimedas hästi. Rebane on karusloom. Ameerika punarebasest on aretatud farmides kasvatatav hõberebane. Inglismaal on rebasejaht traditsiooniline ajaviide. Eesti rahvaluules peetakse rebast kavalaks. Nomenklatuur ja süstemaatika Rebane kuulub rebase perekonda. Tema ladinakeelne nimetus sisaldab sõna vulpes ('rebane') algul perekonna- ja seejärel liiginimena. Rebase perekonnas on 6 liiki, kellest punarebane on kõige suurem. Liiki kirjeldas 1758 Linnaeus, arvates ta koera perekonda ja andes talle nimeks Canis vulpes. Rebase alamliiki ameerika punarebast (Vulpes vulpes fulva; fulvus tähendab 'punakaskollane, ruuge') on peetud ka omaette liigiks Vulpes fulva euroopa punarebase (Vulpes vulpes vulpes) kõrval. Rebase mõõtmed ja värvus varieeruvad elupaigast sõltuvalt suuresti ja selle põhjal on kirjeldatud paljusid alamliike. Endise NSV Liidu alal on kirjeldatud 14–15 alamliiki ja levila ülejäänud osas veel umbes 25 alamliiki. Et süstemaatikud on kirjeldanud veel palju ebamääraseid vorme, on alamliikide arv nähtavasti veelgi suurem. Aastal 2005 klassifitseerisid Don E. Wilson ja DeeAnn M. Reeder punarebasel järgmised alamliigid: Kromosoomistik Rebasel on 38 kromosoomi. Näiteks kassil on sama palju, naaritsal palju vähem (30), aga koeral enam kui kaks korda rohkem (78). Levila Punarebane on rebaseliikide seas kõige laiema levilaga. Ta elab Palearktises ja Nearktises: kõikjal Euroopas, peaaegu kõikjal Aasias (sealhulgas Jaapanis, aga ei leidu Indohiinas), kõikjal Kanadas ning suures osas USA-s (ei leidu edelas ja mõnes Texase ja Alaska osas). Mõned asurkonnad on ka Põhja-Aafrikas. Eestis on rebane tavaline loom. Austraaliasse toodi rebane 19. sajandil. Eestisse jõudis rebane ühena esimestest loomadest pärast jääaja lõppu kas preboreaalsel või koguni subarktilisel kliimaperioodil. Eestis on rebast arvukalt nii mandril kui saartel, koguni pisematel laidudel, kokku 8000 isendit. 1986. aastal oli rebaseid Eestis hinnanguliselt 5000. Arvukus kõigub olenevalt saakloomade ja teiste kiskjate arvukusest. Välimus Suurus Rebane on väikese koera suurune. Täiskasvanud isaslooma tüvepikkus on 60–90 cm, sealhulgas saba 40–60 cm (umbes pool tüvepikkusest). Kehapikkus on isastel keskmiselt 65–75 (80) cm, emastel 62–67 cm. Täiskasvanud rebase mass on 6–10 kg. Euroopa rebased ja kõrgematel laiuskraadidel elavad rebased kaaluvad tavaliselt rohkem kui Põhja-Ameerika rebased ja madalamatel laiuskraadidel elavad rebased. Rebase väga kohev karv jätab mulje, nagu kaaluks ta rohkem. Isased kaaluvad keskmiselt 10–15% rohkem kui emased. Et isendite suurus varieerub tugevalt, ei saa selle alusel sugu määrata. Värvus Karvastiku seljapool on tavaliselt roostepunane kuni punakaskollane tumedate karvadega ja vahel ebamäärase tumeda mustriga selja keskosas, kõhupool on tuhkhall või valge, aga vahel ka must. Käppade alaosa on tavaliselt must ja sabaots must või valge (valge sabaots on punarebase iseloomulik tunnus). Tavalised värvivariandid on ristrebane (umbes 25% liigist) ja hõberebane (umbes 10%). Ristrebasel on punakaspruun karv, must või valge vööt jookseb mööda selga alla ja teine must või valge vööt risti üle õlgade. Hõberebase karv varieerub hõbedasest peaaegu mustani ja temalt saadakse kõige hinnatumat karusnahka. Karvaotsad on hõbedased, ülejäänud osa karvast on must. Metsikut hõberebast kohtab harva ja enne, kui neid hakati farmides kasvatama, oli nende karusnahk väga kallis. Mustrebase karv on must, aluskarv hõbedane. Harva esineb albiinosid. Rebased on põhja pool tumedamad ja intensiivsema tooniga kui lõuna pool. See on vastuolus Glogeri reegliga. Karmi kliimaga põhjaaladel täheldatakse märksa sagedamini mustjaspruune ja koguni melanootilisi isendeid. Anatoomia ja füsioloogia Punarebase anatoomia sarnaneb paljuski koera omaga, kuid on ka palju erinevusi. Silmad on täiskasvanud rebasel kollased. Silmade lõige on vertikaalne. Nina on tumepruun või must. Kõrvad on väljastpoolt pruunid või mustad. Koon Koon on kitsas ja piklik, see on punarebase iseloomulik tunnus. Hambad Hambavalem on 3/3 1/1 4/4 2/3, kokku 42 hammast. Hammasterida moodustab üle poole koljupikkusest. Eespurihambad on lihtsad ja terava otsaga, välja arvatud kontide järamiseks kasutatavad ülemised neljandad eespurihambad. Tagapurihambad on muljumiseks sobiva ehitusega. Käpad Esikäpal on 5 küünist, tagakäpal 4 küünist. Esimene varvas on rudimentaarne, kuigi küünisega, ega puutu vastu maad. Tagakäppade kõrgus on 12,4–18,2 cm. Käpad on pikamaajooksuks kohastunud nagu koeralgi: varvaste padjandid on kõvad, küünised pidevalt väljas ja lõikuvad maasse. Saba Saba on pikk ja kohev, eriti talvel. Sabaots on must või valge. Joostes hoiab rebane saba rõhtsalt. Saba on kasulik vastukaaluna jooksmisel ja hüppamisel, isoleerib ja soojendab külma ilmaga ning on rebaste omavahelise suhtluse vahend. Jäljed Rahulik rebane asetab kõndimisel jala jala ette ja jätab niimoodi lumele sirge jäljerea. Ehmunud loom seevastu traavib või galopeerib, hoides keha maadligi ja saba taga pikalt sirgu. Meeled Rebastel on hea haistmine ja kuulmine ja need on rebase juhtivad meeled; nägemine ei ole nii hea. Näiteks liikumatult seisvale või istuvale inimesele võib ta peaaegu otsa tormata. Erinevalt teistest koerlastest näeb rebane pimedas suhteliselt hästi. Rebane on uudishimulik. Mõnda ebatavalist objekti, näiteks maas kükitavat inimest nähes võib rebane seda kergesti uurima tulla. Sobiva tuule korral võib rebane üsna lähedale tulla, enne kui inimese ära tunneb. Rebastel on lisahaistmiselund: Jacobsoni elund. Näärmed Lõhnanäärmed paiknevad põskedel, lõualuu piirkonnas ning varvaste ja tallamõhnade vahel. Sabanääre asub tal 75 mm sabajuurest kõrgemal saba ülapinnal nahas ja nahaaluses koes. Anaalnäärmed on paarilised, 2 mm läbimõõduga juhad, mis avanevad mõlemal pool pärakut. Näärmed toimivad väikese reservuaarina. Katsed kinnipüütud punarebastega näitasid, et söötes neile keemiliste ainetega märgistatud toitu, deponeeritakse normaalse metabolismi abil osa aineid ka nimetatud anaalnäärmeisse. Teadlaste arvates toimib näärmeeritistega märgistamine, millele võib lisanduda uriini ja väljaheidet, liigisisese suhtlemisvahendina, teavitamaks territooriumi omanikust, samuti ohust ja valmisolekust paaritumiseks. Näärmeeritiste lõhn võib inimesele tunduda ebameeldivana, kuid rebastel toimib see seksuaalne peibutuslõhnana. Eritiste biokeemiline koostis on muutuv. Elupaik Rebane on plastiline liik. Õigupoolest sobivad rebasele kõik elupaigad alates soolapaduratest ja liivaluidetest ja lõpetades mäetippudega. Lääne-Euroopas ja USA-s on rebane jõudnud eeslinnadesse. Linnas sünnivad rebasekutsikad sageli kuuris. Lausmetsa rebane väldib, rohkem rebaseid elab metsastepis, stepis ja eelmäestikus. Rebane on üldiselt paikne loom. Normaalsetes oludes ta ei rända. Regulaarseid rändeid on siiski täheldatud tundras, kõrbes ja mägedes. Näiteks tabati üks Malozemelskaja tundras märgistatud isend 600 km edela pool. Ida-Euroopas asuvad noored rebased iseseisvalt elama sünnipaigast tavaliselt 2–30 km kaugusele, on ka juhtunud, et enam kui 100 km kaugusele. Inimeste lähedus pakub väikesel alal palju toitu, sealhulgas inimeste toidujäätmeid. Inimeste lähedus toob aga kaasa ka auto alla jäämise ohu. Rebaseid elab isegi suurte tööstuskeskuste vahetus läheduses. Maal on talumehed paljudes kohtades loobunud neid küttimast, nähes neis viljasaaki ohustavate rohutirtsude ja hiirte hävitajaid. Looduses eelistab rebane mitmekesise taimkattega elupaigad, Eestis metsatukki kultuurmaastiku naabruses, mitte sügavaid metsi. Rebane elutseb kuni 1800 m, Tiibetis kuni 4000 m kõrgusel. Eluviis Rebane on eraklik ega moodusta karju nagu hundid. Kuni poegimisajani elab ja kütib ta üksi. Ühel territooriumil elab üks täiskasvanud isasloom koos ühe või kahe täiskasvanud emase ja kutsikatega. Täiskasvanud rebaseid saab ühel territooriumil olla rohkem kui kaks ainult juhul, kui neid taga ei kiusata ja toitu on külluses. Täiskasvanud rebase territooriumi suurus sõltub elupaiga kvaliteedist. Heades piirkondades on see 5–12 km2, linnas koguni 0,2 km2. Halbades piirkondades (mägedes) ulatub territoorium 20–50 ruutkilomeetrini. Mõnel aastaajal võivad kõrvutised territooriumid pisut kattuda, kuigi selle tuumikut kaitstakse sissetungijatega võideldes. Mööda oma maa-ala ringi liikudes ja toitu otsides märgistab rebane juba läbivaadatud kohad uriiniga, et mitte hakata sealt uuesti otsima. Rebane eelistab pesauru rajamiseks vihma-, sula- ja pinnavee eest kaitstud kuiva liivast pinnast. See võib asuda mingi kõrgendiku nõlval. Rebasel on põhiurg ja sageli ka tagavaraurud. Tihti võtavad rebased üle teiste loomade, näiteks mäkrade, küülikute, ümisejate, polaarrebaste ja vöölaste urge, mida nad kohandavad: teevad suuremaks ja lisavad uusi käike. Talvel ning poegimise ja poegade kasvatamise ajal võivad rebased kaevata ja kasutada suuremaid urge. Rebane võib kasutada ka looduslikke redupaiku: koopaid, kaljulõhesid ja mahalangenud puude õõnsusi. Ühte urgu kasutab sageli mitu põlvkonda. Urul on alati rohkem kui üks väljapääs (kuni viis), et vajaduse korral saaks kiiresti põgeneda. Peaurgu ühendavad teiste puhkepaikade, lemmikjahimaade ja toidupanipaikadega käigurajad. Tavaliselt viib rebane pojad uutesse urgudesse sedamööda, kuidas nad suuremaks kasvavad. Urgu kasutab rebane peamiselt siis, kui tal on pesakond. Kui rebasel parajasti poegi ei ole, ei puhka ta urus, vaid lagedal maal rohus, võsas või isegi lumes, et saaks märgata kiskja lähenemist. Jälitajate eest põgenedes poeb rebane mõnda ettejuhtuvasse redupaika, mida tema elukohas leidub tavaliselt rohkesti. Võimalusel rajab rebane oma uru tihnikusse, aga selle asukoha reedavad kaugeleulatuvad käigurajad. Lähemale tulles on lihtne rebase eluaset ära tunda, sest pesauru ümbrus on räpane. Uruavade ees on suured mullahunnikud, lähiümbruses toidujäätmed ja ekskremendid. See loob soodsa pinnase umbrohu kasvamiseks ja vahel ongi uruavad umbrohupuhmaste varjus. Rebase eluviis on öine või videvikuline. Seal, kus teda ei jälitata, võib ta ringi liikuda keskpäevalgi, kusjuures siis on ta üllatavalt julge ega karda inimest. Seevastu jälitamise korral on rebane ettevaatlik ning ilmutab üllatavat osavust jälgede segamise abil või muul viisil põgenedes. Selletõttu on peaaegu kõigil rahvastel, kes rebast tunnevad, temast saanud kavaluse ja osavuse sümbol folklooris. Karm olelusvõitlus on rebasel välja kujundanud väga keerulise käitumise ja mõnel isendil on vaimsed võimed saavutanud eriti kõrge taseme. Rebase kiirus on kuni 48 km/h ja ta võib üle hüpata 2 meetri kõrgustest takistustest. Rebane suhtleb valdavalt näoilmete, häälitsuste (tuvastatud on 28 häälitsuste kategooriat) ja lõhnanäärmete eritiste kaudu. Rebase häälitsuste hulka kuuluvad klähviv haukumine (hoiatus) ja läbilõikav ulgumine ning kiunumine. Paaritumise ajal emasloom klähvib. Toitumine Rebane on kõigesööja. Endise NSV Liidu aladel on rebase toidu hulgast leitud üle 300 liigi loomi ja kümneid taimeliike.. Ta sööb põhiliselt närilisi, eriti uruhiiri. Just hiirte rohkusest sõltub rebaste käekäik. Suuremad loomad pole tema toidus nii tähtsad, kuigi rebane teisigi loomi, eriti jänesepoegi, tihti kätte saab. Lisaks hiirtele sööb rebane jäneselisi ning teisi väikese ja keskmise suurusega selgroogseid (sealhulgas skunke, noori opossumeid, oravaid, okassigu, laululinde ja parte), tigusid, vihmausse ja putukaid (rohutirtse, põrnikaid, kilke) ning puuvilju, marju (eriti murakaid), rohtu, pähkleid ning teri (maisi ja nisu). Menüüsse kuuluvad ka lindude, põhiliselt partide ja kanaliste munad ja pesapojad. Täiskasvanud lindudel ei ole rebase toidus suurt osa, kuigi ta ei jäta juhust kasutamata, kui tema läheduses laskub maapinnale mõni lind. Ta püüab kõiki linde, alates kõige väiksematest kuni hanede ja metsisteni. Levila lõunaosas püüavad ja söövad rebased sisalikke, Kaug-Idas söövad nad massiliselt pärast kudemist surnud lõhelisi. Selgrootuid sööb rebane rohkem talvel, kui muud toitu pole saada. Meeleldi sööb ta raibet. Linnas kogub rebane toitu maast ning tühjendab prügikaste, linnumajasid ja kompostihunnikuid. Erinevalt maarebastest murravad linnarebased palju väikesi linde ja metsikuid tuvisid. Hiiri jahtiv rebane seisab liikumatult, kuulatades ja jälgides avastatud hiirt tähelepanelikult. Seejärel hüppab ta kõrgele ja püüab hiire maandudes käppade abil vastu maad suruda. Selline jaht näeb ebaõnnestuvate katsete tõttu välja nagu tants. Rebase päevane toiduhulk on 1⁄2–1 kg. Sama huvipakkuv on rebase talvine hiirejaht. Rebane kuulatab tähelepanelikult ning kui kuuleb läbi lume hiire piiksumist, teeb graatsilise hüppe ja hakkab lund kaapima. Vahel on ta sellest tegevusest nii haaratud, et laseb inimeselgi endale üsna lähedale tulla. Taimne toit on rebase toidus levila lõunaosas tähtsam kui põhjaosas. Siiski söövad taimetoitu kõik rebased. Rebane eelistab puuvilju ja marju, harvem sööb ta taimede vegetatiivseid osi. Rebasejahi pooldajad väidavad, et kodulinde ründav rebane tapab rohkem kui tal toiduks tarvis, kuid see pole tõsi. Pealegi ei söö rebane kodulinde sugugi nii sageli nagu arvatakse. Eluiga Rebase eluiga on looduses tavaliselt mõni aasta, maksimaalselt 10–12 aastat, vangistuses kuni 20–25 aastat. Vaenlased Rebase põhiline vaenlane on inimene, kes kütib teda lõbu pärast ja karusnaha saamiseks. Maal tapetakse rebaseid kui kanavargaid. Paljud rebased jäävad auto alla. Rebastele peavad jahti ilvesed, pantrid ja hundid, kuid neid ei ole palju alles jäänud. Rebane on ettevaatlik ja vaenlase eest põgenemisel väga leidlik. Ta ei poe oma urgu, vaid jookseb kiiresti ära. Paljunemine Emasloom indleb kord aastas ja jooksuaeg vältab 1–6 päeva. Ovulatsioon on spontaanne ega nõua kopulatsiooni. Innaaeg ja poegimise täpne aeg varieeruvad levila piires: lõunas detsember-jaanuar, keskpiirkondades jaanuar-veebruar, põhjas veebruar-aprill (Eestis enamasti aprill). See sõltub ka ilmast ja loomade toitumusest. Mõnel aastal jääb 60–70% emaseid järglasteta. Isasloomadel on sigivustsükkel. Täielik spermatogenees toimub ainult novembrist märtsini. Poegimisajal isased võitlevad. Kurameerimise ajal märgistavad isane ja emane oma territooriumi lõhnaga. Selleks nad urineerivad puurontidele, kividele ja põõsastele, mis koos sabanäärme eritisega tekitab ainulaadse rebaselõhna. Emased võivad paarituda mitme isasega, kuid partnerlus tekib ainult ühe isasega. Kopulatsioon kestab tavaliselt 15–20 minutit ja sageli saadavad seda lärmavad häälitsused (emasloom klähvib). Kaklevad ja vihased loomad vinguvad läbilõikavalt. Viljastatud munarakk kinnitub 10–14 päeva pärast edukat paaritumist. Tiinus kestab 40–58 päeva või 2,5 kuud. Kutsikad tulevad ilmale pesaurus. Pesakonnas on 3–6, harva kuni 12–13 kutsikat. Nende sünnikaal on 50–150 g. Kutsikad sünnivad tumepruunis udukarvastikus. Kuni kutsikad on abitud (kaks nädalat), on emasloom kogu aeg nende juures, toites neid piimaga ning hoides nad soojad ja puhtad. Isane varustab teda toiduga, kuid ei sisene urgu. Alles kahe nädala vanustena hakkavad nad nägema ja kuulma ning nende igemetest lõikuvad läbi esimesed hambad Emapiima saavad pojad poolteist kuud. Üle kahe nädala vanused pojad saavad ka peenestatud toitu. Kutsikad hakkavad pesast väljas käima 4–6 nädala vanuselt. Sel ajal toob ema neile päris toitu, millel tihtilugu on veel elu sees. Nii saavad pojad õppida saaki murdma. Umbes kolmekuistele rebasekutsikatele toob ema urgu hiiri, et pojad saaksid õppida hiirte küttimist ja söömist. Nad võitlevad omavahel, et välja selgitada, kes on kõige tugevam. Täielikult võõrutatakse kutsikad emapiimast 8–12 nädala vanuselt. Kutsikad hakkavad varakult kogust plehku panema ja juba õige väikeseid rebasekutsikaid saab kohata pesast kaugel. Üldiselt kulub innaajast kuni poegade lahkumiseni urust pool aastat. Sügiseks on noorloomad juba päris suured. Ema ja poeg jäävad kokku kuni sünnile järgneva sügiseni. Juhtub, et tütar aitab emal järgmisel aastal uue pesakonna üles kasvatada. Üldse, kui emaseid on territooriumil rohkem kui üks, siis tavaliselt poegib ainult üks nendest. Suguküpsus saabub mõnel emasel 10 kuu vanuselt, aga järgmisel aastal, 1 aasta ja 10 kuu vanuselt on nad igal juhul suguküpseks saanud. Esimesel eluaastal on rebasepoegade suremust suur. See on piirkonniti erinev, kuni 75%. Kasulikkus Rebane on tähtis karusloom, keda kasvatatakse farmides rohkem kui ühtki teist tavaliselt metsikut karuslooma. Rebast ka kütitakse karusnaha pärast. Rebasejaht on meelelahutussport, eriti Suurbritannias, kus rebaste ratsa küttimine koertega on traditsiooniline. Rebase tumeda karvaga vorm hõberebane aretati 19. sajandi lõpus. Hiljem on aretatud veel teisigi tõuge: plaatinarebane, merivaikrebane, marmorrebane jne. Rebane reguleerib väikeste näriliste ja kahjulike putukate arvukust. See kasu, mida ta toob kahjurnäriliste ja -putukate hävitajatena, kaalub paljukordselt üles linnustikule ja jahimajandusele tekitatava kahju. Haigused Rebased on vastuvõtlikud paljudele nakkushaigustele. Nii esineb Põhja-Ameerikas elavatel rebastel brutselloosi, Canine adeno-, herpes- ja parvoviirust, leptospiroosi, paragrippi, entsefaliite, tulareemiat jpt. Lisaks on tuvastatud rebastel järgmisi baktereid: Ehrlichia spp, Listeria monocytogenes, Staphylococcus aureus, Borrelia burgdorferi, Borrelia afzelii, Borrelia garinii, Leptospira grippotyphosa, Salmonella enterica Typhimurium, Salmonella enterica Infantis, Salmonella enterica Derby, Yersinia pseudotuberculosis, Brucella suis biovar 2, Brucella microti, Mycobacterium bovis jpt. Marutaud on rebasele ohtlikum talveperioodil, sest karvkatte hõreduse tõttu võib ta talvel ära külmuda. Kahjulikkus Paljud peavad rebast ohtlikuks kodulindudele, kuigi ohu suurusega liialdatakse. Rebased on tuntud marutõvesiirutajad. Mõnes kohas pannakse rebaste käiguradadele marutaudivastaseid preparaate. Samuti levitavad rebased kärntõbe. Rebased levitavad ka kiskjate katku, paelussi Echinococcus multilocularis ehk rebaste väike-paelussi, ehhinokokoosi tekitajat Echinococcus granulosus ja teisi haigusi. Austraalias on sissetoodud rebased looduse mitmekesisusele väga kahjulikud: nende pärast on välja surnud rohkem liike kui kasside ja küülikute pärast. Looduskaitse ja jaht Rebane ei ole Eestis looduskaitse all ning nende küttimine on lubatud ja sagedane. Kaitseala piires olevatel merelaidudel on rebasele ja kährikule jahi pidamisel jahikoera kasutamine lubatud 1. oktoobrist kuni 30. aprillini. Jahimeestel lubatakse pidada rebastele peibutus- või varitsus- või hiilimisjahti ning jahti kastlõksuga, uru- või ajujahti ning jahti jahikoeraga või jahti piirdelippe kasutades 1. oktoobrist 28. veebruarini; kaitseala piires olevatel merelaidudel on rebasele jahi pidamisel jahikoera kasutamine lubatud 1. oktoobrist kuni 30. aprillini. 2001. aastal kütiti Eestis 5797 rebast. Aastal 2008 kütiti 12712, 2009. aastal 7472 ja 2010. aastal 9656 rebast. Loomaaed Tallinna Loomaaias elab 2016. aasta seisuga 2 euroopa punarebast. Rebaseid elab ka Elistvere loomapargis. Kultuur Lääne kultuuris omistatakse muinasjuttudest lähtuvalt rebasele kavalus, mida ta kasutab lindude, eriti kanade püüdmiseks ning täbaratest olukordadest pääsemiseks. Keskajal levisid allegoorilised loomamuinasjutud rebasest, kes oma kavalusega võidutseb tugevamate loomade üle ("Rebaseromaan"), ("Reinuvader Rebane"). Hiinas jutustatakse libarebastest nagu Eestis libahuntidest. Eesti folklooris nimetatakse rebast reinuvaderiks. Üliõpilasorganisatsioonide noorliikmeid ja ülikooli (ka keskkooli) esimese aasta üliõpilasi nimetatakse rebasteks. Viited Välislingid Eesti muinasjutt rebasest Paavo Kangur: "Presidendilossi ümbruses hiilib rebane", Postimees, 28. detsember 2007 Koerlased Eesti imetajad


source: fineweb

text: Paiknedes armsas Mongkok's, naudib Royal Plaza Hotel juhtivat positsiooni Hongkong ööelu, restoranid, poodlemine südames. Kesklinna põnevus on vaid 0.1 Km kaugusel. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Suure sajandi koht, Lilleturg, Yuen Po tänava linnuturg vahetu lähedusega. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Royal Plaza Hotel kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Pakihoid, koosolekuruumid, kiire sisse-/väljaregistreerimine, WiFi , kohvik on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Royal Plaza Hotel esile teiste linna hotellide seast. Kogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad internetiühendus (tasuta), hügieenivahendid, Mittesuitsetajate toad, minibaar, iPodi dokkimisjaam, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu bassein (lastele), välibassein, massaaž, treeningkeskus, kümblustünn. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Royal Plaza Hotel on suurepärane valik Sinu viibimisel Hongkong's.


source: wikipedia

text: Andong on linn Lõuna-Koreas, Põhja-Gyeongsangi provintsi keskus. Linnaõigused sai 1. jaanuaril 1963. Vaata ka Andongi Riiklik ülikool Viited Välislingid Andongi linna koduleht Lõuna-Korea linnad Põhja-Gyeongsangi provints


§ 21. Korraldatud jäätmeveoga liitumine


Osta Arvuti , Tasuta kuulutused müük, Tasuta reklaam internetis, Arvuti - riistvara - bizzYO! Olen huvitatud Hind: "osta arvuti" S M Computer Services arvuti müüki ja teenuste S M Computer Services: arvuti müük ja teenused. Tegeleme arvutisüsteemi, networking, Linux, server, arvuti printer. Igasugu arvuti välisseadmete remont ja müük. Lisateavet Kontakt meid + 91-9904080395 või e-posti on smcomputersahd @ gmail. com hi5ayk101. Arvuti Service-Pettused Kui teil on küsimusi teie arvuti ja see infrastruktuuri, Ray on osutada teenuseid mõistliku hinnaga saadaval! Ma olen telefonikõne kaugusel, Helista mulle! Ma räägin inglise, prantsuse ja Rumeenia. . Fiat osad, junk meetri Joonistatud osa Fiat, Fiat mootor, osta väga osta siduri komplekt Fiat United, osta Fiat United turbo, osta oma Turbo, Fiat United pihusti pihusti Fiat Fiat, meri, osta kõrgsurve pump Fiat Marea, osta käigukasti Fiat United, Fiat United vasak esilatern Fiat Ameerika paremäärmuslased, osta ees kaitseraua Fiat United, osta tagasi Baar Fiat Marea osta karku eesmise kaitseraua Fiat Ameerika, osta tagasi jalgevahe Baar Fiat Ameerika, kapuuts, parema tiiva Fiat United Ameerika osta Fiat, Fiat vasak tiib Ameerika, juhatuse liige Fiat United, turvapadjad juhi Fiat United, osta usa Fiat Ameerika, müüa, müüa Fiat Marea tagaluugi arvuti radiaator, Fiat Fiat United Ameerika, buy stop paremale, Fiat United. Opel Astra osad alates junk meetrit Palad pärinevad Opel Astra Opel Astra mootor, osta, osta clutch kit Opel Astra Opel Astra turbo, osta, osta, osta oma Turbo Opel Astra Opel Astra pihusti, pihusti Opel Astra, Opel Astra, alternator, starter osta Opel Astra, osta kõrgsurve pump Opel Astra, käigukast, Opel Astra Opel Astra kliima kompressor, osta õige tulede Opel Astra, Opel Astra vasak esilatern jalgevahe tagasi osta osta esistange Opel Astra, Opel Astra tagasi osta jalgevahe esistange Opel Astra, Baar Baar Opel Astra, Opel Astra hood paremale tiivale, Opel Astra, Opel Astra LH, sidekirmega pardal osta Opel Astra, Opel Astra juhi turvapadi, ukse Opel Astra, Opel Astra tagaluugi osta, osta arvuti radiaator, Opel Astra Opel Astra osta õige, stop, stop osta Opel Astra Opel Astra lahkunud. Ford Focus osad, junk meetri Joonistatud osa Ford Focus Ford Focus mootori, osta, osta Ford Focus clutch kit, osta turbo Ford Focus, Ford Focus, Turbo ja osta osta osta Ford Focus pihusti, pihusti Ford Focus vahelduvvoolugeneraatori, Ford Focus, Ford Focus mootori, kõrgsurve pump osta Ford Focus käigukast, Ford Focus, Ford Focus kliima kompressor, osta õige esilaterna Ford Focus, Ford Focus tulede vasakule osta ees kaitseraua Ford Focus, Ford Focus tahapoole Baar, osta jalgevahe eesmise kaitseraua Ford Focus kaitseraua tagumise umbreeling, Ford Focus, Ford Focus hood osta, osta Ford Focus parempoolsed, Vasakpoolsed Ford Focus, Ford Focus, sidekirmega pardal osta Ford Focus juhi turvapadi, Ford Focus, Ford Focus, tagaluugi osta arvuti, uks osta Ford Focus Ford Focus radiaator osta kohe, stop, stop osta Ford Focus Ford Focus lahkunud. osta arvuti Bucuresti Kuupäev: 2011-05-26 Telefon: 0756855295 Hind: 800 Lei osta peaaegu uue arvuti tõi Inglismaalt. Süsteem: microsoft windows XP professional, versioon 2002, service pack 2 arvuti: intel (R) pentium (R) 4CPU, 2. 80GHz, 2. 79GHz, 760MB RAM. Osta äri esindatust rahvusvahelise brändi küttesüsteemide valdkonnas. HUSKY KUTSIKAD SINISED SILMAD Meeste kettide arv Lähis-Idas parfüümi BMW 316i tassi Varude laste riided allahindlused Brasiilia puuvilla võrkkiiged Müüa Yamaha tyros 4 Yamaha psr s910 Korg Pa3x pro klaviatuur, korg Pa 800 osta maja Burgess Hill


Viviendas Margarita - Ses Salines - Hotels.com Marina, 28, Colonia de Sant Jordi, Ses Salines, 07638 Mallorca ESP Mugavustega külaliskorter köökidega ja möbleeritud rõdudega, Ses Salines Külaliskorter, 3 magamistoaga - Tuba[1/40] 1 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 2 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 3 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 4 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 5 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 6 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 7 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 8 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 9 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 10 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 11 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 12 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 13 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 14 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 15 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 16 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 17 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 18 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 19 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 20 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 21 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 22 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 23 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Avatud veranda 24 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 25 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 26 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 27 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 28 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 29 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 30 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 31 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 32 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 33 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 34 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 35 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 36 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 37 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 38 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 2 magamistoaga, Tuba 39 - Viviendas Margarita, Ses Salines, Külaliskorter, 3 magamistoaga, Tuba 40 - Viviendas Margarita, Ses Salines Playa d'es Port – 2 min jalgsi Ses Salinesi külastuskeskus – 2 min jalgsi Cabrera rahvuspargi külastuskeskus – 3 min jalgsi Cala Galiota – 7 min jalgsi Bassa Cabots – 15 min jalgsi Platja d'es Dolç – 16 min jalgsi Playa D'es Moli de S'Estany – 17 min jalgsi Platja d'es Coto – 17 min jalgsi Es Carbo rand – 28 min jalgsi Playa Es Pregons – 4,2 km Es Trenci rand – 6,6 km Viviendas Margarita ümbruskond Palma de Mallorca (PMI) – 37 min transpordivahendiga Viviendas Margarita – joonealune jutt Viviendas Margarita Apartment Ses Salines Viviendas Margarita Ses Salines Sellel majutusasutusel on asukohamaa seadusega ette nähtud teenindusluba.Property Registration Number VTV0579BAL


text: Clinton kinnitas telekanali ABC saates «This Week», et Ühendriigid soovivad vägivalla ja provokatsioonide lõppemist Egiptuses, vahendas uudisteagentuur AFP. Samas lisas Clinton, et Egiptuse president Hosni Mubarak pole teinud piisavalt jõupingutusi ega vastanud oma rahva nõudmistele. Seejuures kutsus Clinton Egiptuse võime üles astuma samme demokraatlike ja majanduslike reformide läbiviimiseks. «Me julgustame endiselt võimul olevat Mubaraki valitsust ja mõjukat sõjaväge, et nad teeksid kõik võimaliku selleks, et julgustada korrapärast üleminekut,» lisas Clinton. USA on Egiptusse tohutult investeerinud, andes riigile Financial Timesi andmetel enam kui 1,3 miljardit sõjalist abi aastas ning rohkem kui 28 miljardit dollarit arenguabi alates aastast 1975.


source: CulturaX

text: Outfit: Ocean sneakers | Trendiruum Ees on viimane nädalavahetus Vormsil ja siis on põhimõtteliselt Krogi tööga finito! Õnneks nüüd nädala sees Tallinnas olles sai jäädvustatud üle pika aja üks outfit, mille peaosalisteks on need sinised mere tossud, mis on nii-nii mugavad ning ma olen nendest tohutult sissevõetud. Riietus on minu meelest hästi lihtne ja mugav, aga sellele annavadki punkti kõik need detailid. Ilma nendeta ehk siis lihtsalt pükste ja pluusiga, oleks see nii igav ja mul tuli kohe meelde üks mu esimene blogi kommentaari "Nii stiilne, valge pluus ja püksid jalas. Igaüks oskab riideid selga panna. Keegi ei hakka 30euri kinkekaardi eest halba blogi lugema!" – see oli ajal kui mu blogis toimus loos H&M'i kinkekaardi peale ning ma jagasin samuti üht riietust, kus mul oli seljas valge triiksärk ja tumerohelised nahkpüksid. Valgeid triiksärke on mul kodus oi ma ei tea kui palju – nendest pole mul vist kunagi küllalt, sest need on samaaegselt nii lihtsad kui ka nii stiilsed ja viisakad – klassika. Kellele tekitas küsimust, et nädala sees Tallinnas, siis polegi tööd? Siis eip, Krogis hakkab vaikselt hooaeg lõppema ning see on avatud ainult suvel ja nüüd veel septembris esimesed kaks nädalavahetust. Lihtsalt pole mõtet aastaringselt seda kohta avatuna hoida, sest oktoobrist-aprillini on Vormsi suht väljasurnud. Siin jätkub ka mu juuksesaaga (kui ei saa aru millest räägin, siis loe SEDA) – värvisin need jälle oranšiks, kuigi siin piltidel tunduvad üsna punakad. Lihtsalt muudmoodi ma ei saanud seda rõvedat okserohelisist enda juustest välja. Kuna punane on rohelise vastand värv ja ka juuksur(käisin otsi lõikamas ja tegin juuste lamineerimist) ütles seda mulle, et ainuke võimalus seda okserohelist välja saada, on värvida punakaks, siis mis mul muud üle jäi. Kuulake seda lugu ka, minu jaoks nii liigutav lugu: Tossud&Priilid – ALDO ; Püksid – TERRANOVA; Pluus – RESERVED ; Kott&Sõrmus – H&M ; Kell(kingitud väga ammu) – EXPRESSIONS Mida teie arvate sellest tossu-trendist? Algul kui see tuli, ei meeldinud see mulle üldse, aga järkjärgult hakkas see mulle siiski istuma ja siis juba avastasingi ennast ostmast endale oma esimesi niisama käimiseks vabaaja tossusi. Kohati tunnen ma süümekaid, sest nii nõme, et meie aja stiil nii tohutult mugavaks on läinud, aga samas... no krt need on ju nii mugav! Mulle meeldivad kontsad, aga mul on neid nii valus kanda... juuksed OOTD outfit Kas sul kooli pole? Alles kirjutasid, et oled vormi saanud , nendelt piltidelt tundub, et oled jälle kosunud... Mulle see tossu trend ei meeldi, sinu nende riietega veel aga kui kleidiga juba tossud jalga pannakse siis see on minumeelest nagu sokid sandaalidega- rõve! Mis juustega edasi plaanid teha jääd seda värvi ? Olen jah kosunud... Vormsi elu oli väga stressirohke, kõrtsus töötes ikka jõin rohkem alkoholi kui muidu ja sind mega ebaregulaarselt jne, aga mis sul sellest 😀 ? Ning juuksed... nüüdseks olen brünett ja on veel plaanis teha muudatusi, sest olin nii kaua olnud ginger, et see viskas mõneks ajaks üle (kuigi kõik ütlevad et see sobis mulle kõige rohkem, seega kaldun arvama, et kunagi tulevikus pöördun selle värvi juurde tagasi...) Hullult lahe riietus ja minuarust näed just väga sale välja! Ning pommuudis – ISEGI MULLE on see tossuvärk meeldima hakanud 😀 päris kleidiga mingeid jooksukaid endiselt ei kannaks, aga üldiselt on arvamus täiega muutunud..oleneb tossust ka muidugi:D musimusi igatsen sind!! Tänan kallis! Ning jaa, ma siiamaani imestunud, et ka SINULE on see trend meeldima hakanud 😀 Nii stiilne outfit, for realz! Ja tossudega on mul täpselt sama lugu – alguses mõtlesin, et nooo mida värki, aga nüüd on endalgi üks paar. Väga tihti ma neid tegelikult ei kanna, aga olemas on küll 😀 (Kusjuures seda kommentaari kirjutades mõtlesin, et miks mul ei ole pähe tulnud neid valge triiksärgi ja mustade teksadega kanda. Tänks, Kamilla!)


(1) Segaolmejäätmete kogumiseks võib mahutitena kasutada:


tissid, alasti, tittyfucking, võlts tissid, suured tissid, hämmastav, hooters, loomulik, füüsiline argpükse, suur looduslik tissid, tool, rind


6) probleemtooted ja nende jäätmed;


Eestis tähistati Oskar Lutsu 120. sünniaastapäeva ETV24 - Estonian World Review Eestis tähistati Oskar Lutsu 120. sünniaastapäeva ETV24 Rein Joamets, Palamuse Mitmel pool Eestis tähistati reedel kirjanik Oskar Lutsu 120. sünniaastapäeva, Jõgevamaal Palamuse koolimuuseumis kirjutasid praegused humoristid sel puhul Lutsu-teemalisi följetone. Palamuse kool ja Palamuse inimesed on Lutsule olnud inspiratsiooniallikaks ning Lutsu mälestust on sealkandis hoitud. 20 aastat tagasi avati iidses koolimajas kihelkonnakoolmuuseum, mida tänapäeval uudistab ligi 20 000 külastajat aastas. "Me püüame muuta seda (muuseumi) avatumaks, et inimestel oleks huvitavam siia tulla," ütles Aktuaalsele kaamerale muuseumi direktor Arne Tegelmann. Toimetati Oliver Kahu


25) segaolmejäätmed on olmejäätmete liigiti kogumisest üle jäänud jäätmed või nende sortimisjäägid;


Vanemahüvitise ülempiir langeb - Raamatupidaja Vanemahüvitise ülempiir langeb 17. mai 2010 09:21 Järgmisel aastal langeb vanemahüvitise ülempiir 1556 krooni võrra, teatas sotsiaalministeerium. Sotsiaalminister saatis e-õigusesse kooskõlastusringile Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu, millega kinnitatakse keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu suurus 2011. aastaks. Määruse põhjal arvutatakse 2011. aasta ühe kalendrikuu vanemahüvitise maksimaalne suurus. Sotsiaalminister Hanno Pevkuri sõnul peegeldab ülempiiri langus muutust töötasudes. „Eelmisel aastal töötasud vähenesid ning esmakordselt langeb seeläbi ka vanemahüvitise ülempiir,“ ütles minister. „Vanemahüvitise eesmärk on kompenseerida lapsega koju jäävale vanemale saamatajääv töötasu. Vanemahüvitis on peredele andnud vajaliku kindlustunde, mis on julgustanud lapsi saama,“ lisas Pevkur. Eelnõu § 1 sätestab 2011. aastaks Eesti keskmiseks sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu suuruseks 11 250 krooni. Eelnõu kohaselt on järgmisel aastal maksimaalne hüvitise määr ühe kalendrikuu kolmekordne suurus ehk 33 750 krooni. See on 1566 krooni ehk 4,43% võrra väiksem kui 2010. aastal. Eelmisel aastal sündis Eestis 15 763 last. URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/05/17/vanemahuvitise-ulempiir-langeb


text: Maanteeinfokeskus hoiatab, et päeva jooksul üle Eesti leviv lumesadu raskendab teeolusid. Lääne-Eestist alanud lumesaju tõttu on liiklusolud juba praegu halvenenud. Prognoositavalt levib sadu üle Eesti. Lenduva lume tõttu on nähtavus piiratud ning teedel võib olla libedust. Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ilmavaatluste lehe kohaselt oli kell 13 kõige tugevam tuul Lääne-Eestis. Saaremaal puhus tuul puhanguti kuni 15 m/s. Rohukülas ja Pakril mõõdeti tuule puhanguliseks tugevuseks 17 m/s. EMHI edastas hommikul hoiatuse, et täna hakkab alates saartest lund ja lörtsi sadama. Saju intensiivsus suureneb pärastlõunal ning sadu on kohati tugev. Tuiskab. Lõunatuul tugevneb 8-13, rannikul puhanguti 15-18 m/s. EMHI prognoosi kohaselt peaks tuul õhtul veidi nõrgenema ja pöörduma läänerannikul loodesse. Õhutemperatuur on 0..-5, õhtul saartel kuni +2°C. Tänased teetööd: Seoses kaevetöödega on kuni 2. märtsini muudetud liikluskorraldust Tapa linnas Ambla maantee ringristmikul. Kaablipaigaldustööde tõttu on k uni 2. märtsini Harju maakonnas Lähtse-Paekna maantee 4.kilomeetril piiratud kiirust 50 km/h.


TTÜs saab õppida majandusarvestust ja audiitortegevust | Eesti siseaudiitorite ühing TTÜs saab õppida majandusarvestust ja audiitortegevust Kuni elame, seni õpime (Dellius). Erasmus on öelnud: „Õpi midagi. Kui õnn peaks sulle äkki selja pöörama, ei lahku teadmised enne kui elu”. TTÜs toimub magistriõpe õhtuti, seega on soovi korral võimalik õpingute ajal ka töötada. Põhimõtteliselt võivad TTÜs õppida kõik kõrgharidusega soovijad. Antud suunal õppimine on ennekõike mõeldud majandus-ärindusalase kõrghariduse omanikele, kuid see ei välista ka teisi kel on kõrgharidus. Ärirahanduse ja majandusarvestuse suunal on kolm peaeriala: Audiitortegevuse peaeriala annab süsteemse ülevaate nii audiitortegevusest kui ka majandus-arvestusest. On selge, et ilma süvateadmisteta majandusarvestusest ei ole võimalik edukalt tegutseda audiitorina. Seepärast on õppekavas suur rõhk majandusarvestuse ainetel: Finantsarvestuse süvakursus, Strateegiline juhtimisarvestus ja kulujuhtimine, Kontserniarvestus. Audiitortegevusega seotud aineid on neli: Audiitortegevuse alused, Finantsaruannete audit, Avaliku sektori auditeerimine, Siseaudit. Neile sekundeerib aine Raamatupidamispettused ja kohtulik raamatupidamisekspertiis. Õpetamisse on kaasatud ka mainekaid külalisprofessoreid: Fulbrighti stipendiaat professor Robert McGee USA-st on esinenud loengutega õppeaines Finantsaruannete audit ja Rahvusvaheline arvestus, McGrawHill ja Irwini kirjastuse vahendusel ilmunud auditiõpiku Auditing and Assurance Services autor professor Iris Stuart Norrast on esinenud loengutega õppeainetes Audiitorkontroll ja Avaliku sektori auditeerimine. Sügissemestril on tulemas külla külalisprofessorit Austraaliast. Teemad: arvestusala, täiendusõpe, areng Väljakutsed väikeses auditiüksuses


Sikkut: Eesti tööjõuturul tuleb esmalt luua võimalused oma inimestele | Eesti | ERR Sikkut: Eesti tööjõuturul tuleb esmalt luua võimalused oma inimestele ({{contentCtrl.commentsTotal}}) {{1542315180000 | amCalendar}} "Konkurents tööjõu järel on kogu maailmas. Meil on palju inimesi juba siin, kes tahavad tööd teha," ütles Sikkut Eesti Televisiooni saates "Esimene stuudio". "Me ei taha oma noortele öelda, et rända mujale." Riigil on ministri sõnul eraldi tegevused noortele ja eakatele, et tuua neid tööturule. "Meil on vabu töökohti, kes inimesi soovivad tööd teha, siis neid on rohkem." Ta lisas, et maakondade kaupa on see olukord erinev. "Meil on vaja inimesi oma ühiskonda tuua ja tööandjad neid väärtustaksid. Peab olema eesmärk, et nad tööd tegema panna," lausus Sikkut. "Ent lisaks elamisväärsele palgale on ka elukeskkond ja kõik see ümbritsev oluline." Erakonna Eesti 200 juhatusse kuuluv Priit Alamäe ütles saates, et kõigepealt tuleks legaliseerida, kuidas inimesed Eestis töötavad ja tuua nende maksud riigieelarvesse. "Eesti majandus enam praeguses tööturu tingimustes areneda ei saa. Inimvõimetel on piirid. Meie lahenduseks oleks ajutised tööload, kuid seda ei ole väga lihtne saada," rääkis Alamäe. "Eesti pole valmis massiimmigratsiooniks ja ühiskonnast ei saa tankiga üle sõita." priit alamäetööjõuturgriina sikkutesimene stuudio


Väikeste tellimuste tarne


text: Lucius Aurelius Verus (Imperator Caesar Divi Antonini Pii Divi Hadriani Lucius Aurelius Verus Augustus; sünninimi Lucius Ceionius Commodus; 15. detsember 130 – veebruar 169 Altinum) oli Vana-Rooma keiser 7. märtsist 161 kuni surmani. Verus pärines Etruuriast senaatori perekonnast. Veruse adopteeris 138 Antoninus Pius, teda kasvatasid Fronto ja Herodes Atticus. Marcus Aurelius nimetas ta kaasvalitsejaks ja andis talle naiseks oma tütre Lucilla, kes oli Verusest 18 aastat noorem. Neil oli 3 last. 162–166 juhtis Verus legaatide kaudu sõda Partiaga, 168–169 sõdis ta markomannidega. Ta oli kompetentne ja kartmatu sõjamees. Ta ümbritses ennast luksusega, mida Marcus Aurelius hukka mõistis, ent oma ametlikke ülesandeid täitis Verus eeskujulikult. Omandatud tiitlid: Armeniacus (164), Medicus (166), Parthicus (166). Ta suri Antoninuste katku pandeemia alguses (see oli arvatavasti rõuged, vähem tõenäoliselt leetrid) Altinumis; tema surnukeha viidi seejärel Rooma. Et ta polnud 40-aastanegi, siis on kahtlustatud ka toidumürgistust. Pärast matuseid kuulutas senat Veruse jumalaks, keda tuli austada nime Divus Verus all. Veruse elulugu on kirjeldatud teoses "Historia Augusta". Tema skulptuurportreed asuvad Pergamoni muuseumis ja Dresdenis Albertinumis. Viited Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 130 Surnud 169


Merereostuse osas algatati uurimine Keskkonnainspektsioon alustas möödunud pühapäeval Toila lähedal avastatud merereostuse asjaolude selgitamiseks kriminaalmenetlust.“Menetlust alustati keskkonna saastamise tunnustel,” märkis inspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul, osutades, et inspektorid võtsid pühapäeval reostusest proovid, mis viiakse analüüside tegemiseks Eesti keskkonnauuringute keskuse laborisse, kirjutab Eesti Päevaleht. “Esmased analüüsitulemused peaksid selguma kolmapäeval. Esialgsel hinnangul oli tegemist pilsivee või kerge kütteõliga.” Veel pole teada, kust võis reostus pärit olla. “Selle päritolu kindlakstegemiseks kogutakse informatsiooni reostuspiirkonda läbinud laevade kohta, samuti kogutakse muid tõendusmaterjale,” kirjeldas Tuul. “Teateid määrdunud lindude kohta pole siiani olnud.” Pärast esmaste uurimistoimingute tegemist annab keskkonnainspektsioon kriminaalasja materjalid üle Viru ringkonnaprokuratuurile ning menetlust hakkab juhtima Kohtla-Järve osakonna ringkonnaprokurör Rita Hlebnikova. “Suure tõenäosusega on reostus tuultega hajunud,” osutas Tuul, et reostus ei kujuta rannikule mingit ohtu. Eilsetel andmetel oli Toila lähedal avastatud reostuslaigu pikkuseks 5,5 kilomeetrit ja laiuseks pea kolm kilomeetrit ning õhuke õlilaik jäi kaldast pooleteise meremiili kaugusele. Eile hoidis sündmuspaigal silma peal piirivalve alus Kati. Kehvade ilmaolude tõttu ei õnnestunud piirivalvel vaatluslendu teha. Samuti pühapäeval Pärispea lähedalt leitud õlilaik hajus mõne tunni jooksul pärast avastamist. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17170399


text: Anastasius I (Imperator Caesar Flavius Anastasius Augustus; kreeka keeles: Ἀναστάσιος – Anastásios; umbes 430 – 9. juuli 518) oli Ida-Rooma keiser 11. aprillist 491 kuni 9. juulini 518, valitsedes seega 27 aastat, 2 kuud ja 28 päeva. Ta tõusis troonile 61-aastaselt ning suri 88-aastaselt. Võimuletõus ja isauride mäss Eelmine keiser Zeno suri ootamatult ning tema lapsed olid surnud. Tõusis taas üles troonipärija küsimus. Pärast Zeno surma tuli palees kokku nõukogu riigi väljapaistvatest tegelastest, kes pidid ühiselt otsustama edasise riigi saatuse. Samal ajal olid hipodroomile kogunenud suured rahvamassid, kes elavalt tulevase keisri valikut kaasa arutasid. Surnud keiser ise soovinuks, et troonile asub tema vend Longinus, kuid ei senat ega sõjavägi soovinud näha võimul Zeno halva iseloomuga ja julma venda, kes ise oleks meelsasti valitsema asunud. Leskkerisrinna Aeiadna pöördus hipodroomile kogunenute poole ning teatas, et impeeriumile tuleb valida väärikas keiser ning selle otsuse juures on äärmiselt oluline rahva tahe ja riigi huvid. Pöördumise lõpetuseks teatas ta, et see otsus võtab aega ning esmalt tuleb keiser Zeno vääriliselt matta. Erinevate grupeeringute huvid olid liialt erinevad ning vaidlused kestsid pikalt, mistõttu kokkuleppele ei jõutudki. Viimaks otsustati teha Ariadnale ettepanek valida uus keiser ainuisikuliselt, mida viimane oligi oodanud. Ta tuli välja oma soovitusega valida keisriks Anastasius. Anastasius oli haritud, mõistlik ning targa inimese reputatsiooniga mees. Ta andis enne troonile asumist vande, et valitseb puhta südametunnistuse järgi. Juba järgmisel päeval pöördus ta keisrirüüs rahva poole, et soostus ettepanekuga vastu tahtmist ning pika palumise peale, kuid ta võttis selle raske koorma kanda, sest teda vaevas mure Rooma riigi pärast. Anastasius oli sellel hetkel suhteliselt vana ning end tõeliseks roomlaseks pidava aristokraadisoo esindaja. Ta oli soliidne, pikka kasvu ja ilusate näojoontega hallipäine mees. Anastasiusel olid erinevat värvi silmad: sinine ja must. Teda peeti üldiselt ausaks inimeseks ning rahvas võttis teate tema troonile asumisest vastu hüüetega: "Kuidas elasid, nõnda ka valitse!" Lisaks oli keiser sügavalt usklik, kuid kohe hakkasid levima jutud, et tema emapoolne onu oli ariaan. Seega polnud kaugeltki mitte kõik rahul uue imperaatoriga. Eriti puudutas see isaure, kes olid Zeno ajal saanud mitmetele kõrgetele positsioonidele riigis ning kartsid neist nüüd ilma jääda. Vastuseisus tegid nad oma panuse Zeno vennale Longinusele. Ariadna tajus ohtu ning tagas seetõttu esmalt Anastasiusele rahva ja sõjaväe toetuse ning viis alles siis läbi kroonimistseremoonia. Nii tõstetigi vanade kommete kohaselt Anastasius esmalt rahva ees kilbil üles ning alles pärast toetushüüdeid viis patriarh läbi piduliku kroonimise. Ariadna kindlustas oma positsiooni veelgi, korraldades vastvalitud keisriga pulmad. Selline sündmuste areng sundis isauridest õukondlasi tegutsema. Pole täpselt teada, kas neil oli riigipöördeks otsene tegevusplaan, kuid 493. aastal puhkesid linnas isauride õhutamisel ulatuslikud rahutused. Lööminguks läks isegi hipodroomil ja seda vaatamata sellele, et keiser parasjagu seal viibis. Mitmetes kohtades puhkesid tulekahjud, mille tagajärjel suur osa pealinnast maha põles. Anastasius pidas mässu algatajaks Longiniust ning andis käsu ta vangistada ja mungaks pühitseda. Lisaks anti käsk kõik isaurid linnast välja saata, kuid see lisas ülestõusule vaid õli tulle. Anastasius vastas sellele käsuga kogu isauride vara konfiskeerida. See korraldus puudutas ka eelmise keisri vara, mis kuni rõivasteni maha müüdi. Anastasiuse võitlus isauridega kestis kokku mitu aastat ning lõppes alles siis, kui mässajate juhid olid tapetud ning nende pead vana tava järgi hipodroomile rahvale vaatamiseks välja pandud. Sellega õnnestus Anastasiusel lahendada oma valitsusaja alguse üks tõsiseim probleem. Isauri ei saavutanud aga kunagi sellist eelisseisust nagu oli olnud Zeno ajal. Valitsemine Tava kohaselt jagunes suur osa pealinna elanikest hipodroomil korraldatavate võidukihutamiste aegu erinevate võistkondade toetajateks ehk n-ö parteideks, keda võiks võrrelda tänapäevaste jalgpalliklubide fännidega. Käsikähmlused olid tol ajalgi tavaliseks nähtuseks. Parteisid oli neli ja need eraldusid värvi järgi: Veneti (Sinised), Russati (Punased), Albati (Valged), Prasini (Rohelised). Kuulumine ühe partei toetajate hulka oli nii iseenesest mõistetav, et isegi Anastasius, kes ei tundnud mängude vastu mingit huvi, pidi teatama oma poolehoiu ühele võistkonnale. Keiser valis Punased. Loomulikult andis see valitud võistkonnale ja selle pooldajatele mitmeid eeliseid. Nimetatud 493. aasta rahutuste käigus õnnestus Anastasiusel vaevalt varjuda metsistunud rahvamassi eest, kes asus keisrit hipodroomil kividega loopima. Hipodroom aga süüdati põlema ning keiserliku paari kujud tõugati postamendilt maha. Märatsevad inimesed sidusid kujudele köied külge ning vedasid neid mööda tänavaid. Olukorra maharahustamiseks nõudis võimudelt suuri jõupingutusi ning arvukalt ohvreid. Rahva viha keisri vastu oli lisaks isauride kihutustööle suures osas seotud keisri katsest vähendada meelalahutuslike ürituste arvu ja neile kulutatavat raha. Keiser keelas ära mitmed paganlikest traditsioonidest lähtuvad vaatemängud, näiteks metsloomade võitlused areenil. Ühe või teise ürituse keelustamise ajendiks oli tihti ohvriterohked löömingud. 501. aastal keelati ära kevadpidustused, sest ühe partei esindajad korraldasid nende käigus oma rivaalidele tapatalgud. Rahutuse algatajad peitsid kivid ja relvad korvidesse puuviljade alla ning kokkulepitud ajal tungisid vastastele kallale. Selle rünnaku tulemusena olevat hukkunud 3000 inimest, nende seas ka keisri abieluväline poeg. Välispoliitika Lisaks sisepingetele seisis Anastasius I silmitsi ka mitme välise ohuga. Neist tõsiseim oli pingete kasv Sassaniidide riigiga, mis kulmineerus 502. aastal. Pärsia šahh Kavad, otsides ettekäänet Bütsantsi ründamiseks, tuletas keisrile meelde ammu unustatud lepingut, millega keisririik oli kohustatud maksma Pärsiale piiriäärsete mägiteede valvamise eest. Nõudmisele vastas Anastasius irvitades: "Kui šahh tahab raha laenata, siis kinnitagu oma soovi allkirjaga." Selline häbematus oli Kavadile piisavaks põhjuseks rünnaku alustamiseks. Sõjategevuse peamiseks piirkonnaks kujunes tänapäeva Armeenia ala. Kampaania käigus näitas keiser end hea inimesetundjana, vahetades õigel hetkel välja oma sõjaväe juhtkonna. Uute väepealike pingutuste tulemusena õnnestus roomlastel 506. aastaks kallutada võitlus oma kasuks ning šahh pidi nõustuma seitsmeaastase vaherahuga. Läänesuunalises poliitikas oli keiser sunnitud leppima Odoakeri tapnud Theoderichi valitsemisega, keda ametlikult tunnistati alles 497. aastal. See ametlik tunnistamise akt aga tähendas ka seda, et Theoderich oli formaalselt sunnitud alluma keisrile. Konstantinoopoli ülemuslikkuse tunnistamine oli tol ajal omane peaaegu kõikidele endise impeeriumi aladel tekkinud barbaririikidele. Seega säilis endise Rooma võim vähemalt miraažina veel pikka aega. Ida-Rooma keisrid pidasid end aga jätkuvalt kogu Rooma maailma valitsejateks. Reformid ja majanduspoliitika Anastasius on läinud ajalukku ühe Bütsantsi radikaalseima reformaatorina. Tema paljude ettevõtmiste seas oli üks märkimisväärseim samm loobumine maksust kaubandusele ja käsitööndusele. See maks oli sisse seatud juba 314. aastal ning seda tuli tasuda iga viie aasta tagant kullas või hõbedas. Pikapeale muutus maks üleüldiseks ja selle alla läks näiteks nii eesli kui ka koera omamine. Viimaks sai sellest maksust majandusarengu pidur, mis pigistas eriti rängalt väikekaupmehi, kes erinevalt suurkaupmeestest ei leidnud vahendeid maksust kõrvalehiilimiseks. Arengut pidurdavat maksu kaotades näitas keiser üles suurt nutikust. Kõigepealt käskis ta põletada kõik kodanike varanduslikku seisundit kirjeldavad raamatud. Arusaadavalt polnud see meeltmööda riigi suurearvulisele ametkonnale, sest maksude kogumisel tekkinud "ülejääk" oli neile märkimisväärseks sissetulekuallikaks. Seetõttu otsustasid nad keisri käsku saboteerida ning jätsid olulisemad raamatud siiski alles. Selle käiguga lootsid nad vana olukorra taastudes kohe harjumuspärast tegutsemist jätkata. Hea inimesetundjana kutsuski Anastasius peagi juhtivad ametnikud paleesse ning teatas neile n-ö rõõmusõnumit, et keiser mõtles ringi ja soovib maksu taastada. Anastasius palus koostada uued varade nimekirjad. Ametnikud ulatasid keisrile seejärel säilitatud raamatud, mille peale Anastasius andis juba lõpliku korralduse kõik need hävitada. Vihatud maksu kaotamise võttis rahvas vastu mitmepäevaste pidustustega. Keisri otsus ei tähendanud loomulikult üleüldist maksudest loobumist, kuid üks kõikehõlmav maks asendati erinevate koormistega, mis tagasid riigile mitte sugugi väiksema sissetuleku. Teiseks Anastasiuse ellu kutsutud tähelepanuväärseks muutuseks sai 501. aastal vastu võetud otsus keelata levinud praktika – riigiametite müük. Lisaks oli riigis 498. aastal läbi viidud rahareform, millega kuld- ja hõbemündile lisanud vaskmünt. Kokkuvõttes oli Anastasiuse rahanduspoliitika niivõrd edukas, et tema surma ajaks kogunes riigikassasse tohutu varandus. Seega osutus sellest aspektist lähtudes omaaegne keisri valik edukaks. Vitalianuse mäss Edusammud majanduses ei kaotanud kaugeltki mitte kõiki pingeid ühiskonnas, mis osaliselt olid tingitu keisri poolehoiust monofüsiitidele. Anastasiuse vastastele oli see hea ettekääne tegutsemiseks, sest kaitsta tuli n-ö õiget usku. Sellise loosungi all puhkesid mitmed mässud. Laiahaardelisim oli 513. aastal, mil väepealik Vitalianus kuulutas ennast õige usu kaitsjaks ja alustas relvastatud võitlust keisriga. 514. aastal oli mäss haaranud juba suurema osa riigist ja Vitalianus jõudis oma vägedega pealinna alla. Anastasiuse jaoks muutus olukord niivõrd kriitiliseks, et tal tuli vandega kinnitada, et täidab kõik mässajate nõudmised ning kutsub kokku uue kirikukogu. Lubaduste täitmisega ta ei kiirustanud ja oma sõnamurdmist põhjendas ta sellega, et olevat olnud seadus, mis vajadusel lubab valitsejatel vandest loobuda. Püüdes igati aega võita, lasi keiser käiku suured rahasummad ning ostis ära nii mõnedki Vitalianuse sõjapealikud. Anastasius sai kogeda veel mitmeid kaotusi ja oli sunnitud veel kord rahu paluma. Siiski õnnestus tal 515. aastal purustada Vitalianus ühes merelahingus. Alles jäänud mässajad vandusid keisrile truudust. Viimased valitsemisaastad 515. aasta võidust hoolimata osutus see aasta isiklikult Anastasiusele õnnetuks. Suri keisri abikaasa Ariadna, kes oli olnud talle väga lähedane. Naine oli aidanud ta troonile ja toetas teda ka kogu ülejäänud valitsemisaja jooksul. Samal aastal suri keisri teine lähedane liitlane – patriarh. Uue patriarhi määramisel tekkisid taas kirikutülid. Viimased aastad valitses Anastasius kindlate liitlasteta. See võis olla põhjuseks, miks keiser otsustas loobuda ideest pärandada troon mõnele sugulasele, kuigi oli kaalunud mitmeid variante. Targa mehena mõistis keiser, et ustavate toetajateta ei õnnestuks neil troonil kaua püsida. Lõpptulemusena jättis keiser järeltulija küsimuse tõiesti lahtiseks, olles sellega küllaltki erandlik valitseja. Üldjuhul tegelesid keisrid oma viimastel valitsusaastatel peamiselt troonipärija otsimisega. Selline otsus tekitas mitmeid kuulujutte. Kaugel Ravennas räägiti, et keiser venitab otsusega, sest ootab taevalikku märki. Kuulujuttude järgi kutsus keiser oma kolm vennapoega lõunasöögile. Pärast sööki soovitas ta neil puhata toas, kuhu oli paigutatud kolm voodit. Ühe voodi padja alla oli peidetud kroon ning see, kes selle voodi valib, oleks pidanud saama keisriks. Mõne aja pärast läks keiser vaatama ning üllatus, kui nägi, et krooniga voodi oli tühi. Kaks venda olid heitnud ühte voodisse. Anastasius uskus, et see oli teavalik märk, et ühestki tema sugulasest ei saa valitsejat. Keiser pöördus seejärel Jumala poole ning talle ilmutatigi unes, et järgmisel hommikul esimesena tema juurde saabunud isikust saab uus keiser. Selleks osutus isukaitseülem Justinus. Anastasius tegi oma otsuse teatavaks. Kui mõni aeg hiljem Justinus kogemata keisri rüüle astus, ütles Anastasius: " Mis sa kiirustad!" Mõni päev hiljem keiser surigi. Teise legendi järgi olevat Anastasiuse surma kuulutatud ette varem keisri otsusega välja saadetud Jeruusalemma patriarhile. Patriarh väljus keset ööd oma ruumidest ja teatas, et just praegu suri keiser ja et ka tema peab kümne päeva pärast surema. Jumal kutsuvat teda ära selleks, et pidada tema palge ees kohut Anastasiuse üle. Kirjeldatud legend on ilmselt sündinud kirikutülide kajana ja iseloomustab õigeusklikke suhtumist keisrisse. Äärmuslikus variandis on väidetud, et surm oli keisrile karistus õigest usust kõrvalekaldumise eest. Surm Keiser Anastasius I suri 518. aasta 9. juuli ööl, olles 88-aastane. Kokku valitses ta 27 aastat ja 3 kuud. Vähesed uskusid, et 61-aastaselt troonile tõusnud mees nii kaua valitseb. Anastasius oli viimane Traakia dünastia keiser. Hinnangud Anastasiuse valitsemisajale on väga vastuolulised. Kiita on ta saanud oma edukate reformide eest ja ka seetõttu, et suutis lõpuni hoida võimu kindlalt oma kätes. Oma raugematut jõudu põhjendas keiser ise sellega, et pärines Julius Caesari kaasaegse, kuulsa väepealiku Pompeiuse järeltulijate seast. Anastasius oli vaieldamatult haritud mees. Ta valdas korralikult impeeriumi mõlemat, kreeka ja ladina keelt ning eelistas suhtlust haritud inimestega. Samas on talle ette heidetud täielikku sõnapidamatust. Enim on ta kriitikat pälvinud siiski poolehoiust monofüsiitidele. Nii mõnegi ajaloolase arvates seletab just see suhteliselt negatiivset üleüldist hinnangut Anastasiuse isiksusele ja valitsemisele. Vaata ka Bütsantsi keisrite loend Bütsants Zeno Justinus I Viited Bütsantsi keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 430 Surnud 518 Monarhid


Pursete Kogumik (255)


Häädemeeste kihelkonnas peeti aastapäevi - Eesti Kirik Häädemeeste kihelkonnas peeti aastapäevi 10.10.2012 | Tauno Teder | Rubriik: Kirikuelu Eesti edelapoolseim rannaala sai iseseisva luterliku koguduse staatuse ja oma õpetaja 1862. aastal. Liivimaa konsistooriumi otsusega rajati siis Häädemeeste kihelkond. Seni oli edelarannik kuulunud Saarde ja Tori kihelkonna koosseisu. 1840. aastatel oli enamik elanikkonnast õigeusku läinud. Nüüd tuli allesjäänud luterlikku kogukonda tugevdada ja 1874. aasta mihklipäeval pühitseti peaingel Miikaeli luterlik (kivi)kirik, mis asendas senise puukabeli. Nende kahe sündmuse, eriti koguduse ja kihelkonna 150. aastapäeva pühitsemiseks peeti 30. septembril Häädemeeste kirikus piiskoplik missa, mida juhatas ja millel jutlustas peapiiskop Andres Põder. Kaasa teenis pastor loci Tauno Teder ja missa propriumipsalme laulis dr Eerik Jõks, EMTA teadur ning oikumeenik. Jumalateenistusele järgnes vestlusring kiriku kohast tänapäeva ühiskonnas. Kirikust keset küla, sekularismi survest ja lootusest läbi koguduse seesmise tugevnemise arutlesid peapiiskop, EAÕK ülempreester Ardalion Keskküla, Eerik Jõks ja Häädemeeste vallavanem Urmas Aava. Tavakohaselt päädis päev ühise lauaosadusega, millel ka oikumeeniline kaal, sest luterlasi tervitama tulnud Issandamuutmise õigeusu koguduse rahvaga tehakse koostööd ja liigutakse edasi ühises vaimsuses. Nädal varem pühitseti Treimani Matteuse kiriku 145. aastapäeva. Luterlik puukabel Treimani külas on Häädemeeste vallas vanim järjepidevalt tegutsev kirik. Jumalateenistuse ja pärastise koosviibimise külalisteks olid vaimulikest vennad Kalju ja Mihkel Kukk, kes endiste pärnakatena on siinse koguduse eluga noorpõlvest tuttavad. Mihkel Kukk alustas oma kiriklikku teenimist Häädemeeste ja Treimani koguduse organistina. Eelmine: Aitame kaasa kristliku kooli taassünnile Järgmine: Muutustest võimalusteni Ilmunud: 10. oktoober 2012 Nr 39


VIDEO: Kuidas ületada takistused ja seksi päriselt nautida? - Anne & Stiil - Delfi Lood 2. juuni 2019 4 min. Karolin pole seksiguru! Ta on lihtsalt naine, kellel on selja taga pikk teekond, kus ta otsis oma naiselikkuse allikat. Naiselikkuse kursuste juhendaja Karolin Tsarski jagab oma lugu ja otsinguid selleks, et ka teised naised saaks tunda sügavat iha, kirjeldamatut õndsust ja orgastilisi kogemusi. Karolin, kuidas seksi päriselt nautida? Seksuaalenergia on energia, mis andis meile elu. Ta on elu allikas. Seega, ta mõjutab väga sügavalt kõiki meie elu aspekte. Seks kui akt ei ole erinev elust. Esmalt ehk tuleks hoopis mõtiskleda, kas ma tahan elu ja seksi lihtsalt nautida, või ma tahan saada sellest sügava kogemuse? Niisama pealiskaudne nauding tihtipeale ei rahulda meid tegelikult sügavalt. Seega mina isiklikult huvitun sellest, kuidas seksist saaks sügava rahulolu. Ja seal on esmajärgus ausus iseenda vastu, ausus teise vastu. Võime olla kohal ja sulanduda lõdvestudes hetke. Kas ma saaksin seksi nautida ka üksinda partnerita? Jah loomulikult, ka see on väga oluline, et me tunneksime iseennast mugavalt iseenda kehas ning oleksime ka ise võimelised oma sensuaalsust ja seksuaalsust nautima ning väljendama olles iseendaga. Oluline on luua ühendus iseendaga, oma naiselikkuse allikaga. Igas naises on sügaval sees olemas tema allikas. Tänapäeva suures infoajastus aga tihti see väline infovool on niivõrd tugev, et me kaotame kontakti oma sisemise naisega, me ei pruugi isegi märgata, kuidas tal läheb, mis seisus ta on, kuna välised kohustused ja välismaailm võtab kogu tähelepanu endale. See on tegelikult ohtlik, kui me ennast täielikult ära kaotame. Seega on ülioluline, seada prioriteediks, et me võtaksime selle aja, et kontakteeruda ka oma sügavama olemusega. Kui sellega on hea ja sügav kontakt, siis kogemegi tõelist õndsust. Mis võivad olla need takistused, et seks ei ole nauditav? Takistusi võib olla väga erinevaid ja see nõuab sügavat enesevaatlust, et leida üles just Sind puudutavad takistused. Enda kogemusest olen ma leidnud mõned suuremad teemad, ilma milleta on kindlasti väljakutsuv seksi nautida. Kui naine ei ole oma kehaga sõber, ei aktsepteeri oma sensuaalsust, kui seksuaalsusega seondub häbi või süütunne, kui ta ei ole kontaktis oma tupe ja rindadega, kui igapäeva elu on pidevalt pingeline ja stressirikas, siis kindlasti on need takistavad faktorid, et seksuaalsust saaks sügavuti nautida. Kuidas nendest takistustest üle saada? Enesearengu teel on esimeseks ülioluliseks sammuks ausus iseenda vastu, ehk kõigepealt takistuse teadvustamine. Kindlasti on vaja ka motivatsiooni ja siirast soovi see ületada. See annab energiat, et muuta harjumusi ja õppida ümber. Iga asi siin elus on õpitav ja see käib kindlasti ka seksuaalse nautimise kohta. Takistusi saab ületada praktikaga, praktikaga ja veelkord praktikaga. Ja iga takistust on võimalik ületada, kui selleks on siiras soov. Mida naine saab ise ära teha, et seks oleks päriselt nauditav? Esiteks tulekski teha sügav enesevaatlus, et mis sind takistab seksuaalsust nautimast. Ja see ei pruugi olla otsene faktor, mis puudutab seksi. Mis sind igapäeva elus häirib? Mis on su mõttemustrid? Mis on Su harjumused? Samas see võib olla seotud ka otsesemalt seksiga, ehk Sa ei suuda partneriga piisavalt siiralt kommunikeerida, või on su intiimtervis problemaatiline, või tunned häbi seksuaalsuse kui sellise ees või Sa ei austa oma keha. Seega, see mida Sina saad ära teha sõltub sellest, mis Sind takistab. Jaga palun nippe ja soovitusi, kuidas seksi nautida juba täna ja kohe! Hinga välja. Lõpuni. Hinga sügavalt suu kaudu välja nii, et Su lõualuud on lõdvestunud. Kui Sa märkad oma kehas pingeid, hinga välja füüsilised pinged. Kui Sa märkad segavaid emotsioone, hinga nad välja. Kui Sa märkad häirivaid mõtteid hinga nad välja. Seksi ajal iga välja hingamisega keskendu sellele, et Sa lõdvestud. Iga välja hingamisega lõdvestud Sa aina sügavamalt ja sügavamalt seni, kuni iga keharakk on lõdvestunud, seni kuni emotsioonid ja mõtted on lahustunud. Siis koged õndsust. essencefeminine.ee from Essence Feminine on Vimeo.


text: See nami-nami kaneelirullide retsept on ammu legendiks saanud ning kasutan seda minagi. Vahel muudan ühte asja - kardemooni sõtkun tainasse vahetult enne kaneelirullide vormimist ja ainult poolele tainast. Teisest poolest teen moosisaiu, martsipani- ja teiste täidistega saiakesi, kuhu kardemon nii hästi ei passi. Enamasti aga valmistan kogu tainast siiski kaneelirullid ja ikka jääb puudu :) Valmib 36 kaneelisaia. Tainas: - 50 grammi pärmi - 0,5 dl käesooja vett - 100 grammi võid - 3 dl piima - 0,5 tl soola - 0,5 dl suhkrut - 600-650 grammi nisujahu (umbes 12 dl) - 1 tl kardemoni Täidis: - 100 grammi toasooja võid - 1 dl suhkrut - 0,5 spl kaneeli Määrimiseks muna. Lahusta pärm käesoojas vees. Sulata või kausis ja lisa sinna toasoe piim ning vala see segu siis pärmi hulka. Sega juurde sool, suhkur ja kardemoon. Vähehaaval sõtku juurde jahu, kuni saad pehme ja ühtlase taina, mis kausi küljest ja kätelt lahti lööb. Kata rätikuga ja lase tunnike soojas kohas kerkida. Täidise valmistamiseks sega toasooja või hulka suhkur ja kaneel. Sõtku tainas jahusel laual õrnalt läbi ja jaota kolmeks. Rulli tükid 23x30cm nelinurkadeks, määri täidisega ja keera laiemast küljest tugevasti rulli. Lõika rullist 2-3cm paksused tükid. Aseta ahjuplaadile ja lase 10minutit kerkida, määri munaga ja küpseta 215kraadises ahjus 10-15minutit, kuni rullid on kuldsed. Head nostalgiarännakut!


text: Laadib Valige keel, mida eelistate. Veebileht on saadaval eesti keeles ja 41 teises keeles. Eestis olevad külastajad kasutavad enim neid keeli Kõik keeled Laadib 2 Clarence Gardens, Shanklin, PO37 6HA, Suurbritannia – Näita kaarti Madalad hinnad Ei mingit broneeringutasu • Säästa raha! Parima hinna garantii – hindade nägemiseks sisestage kuupäevad! 73 majutusasutust sihtkohas Shanklin Sealhulgas hotellid, apartemendid, villad ja palju muud. Oma broneeringute haldamine internetis 41 ehtsat arvustust Seal räägitakse teie keelt Majutusasutuses Clarence House B and B kõneldavad keeled: prantsuse, hispaania, inglise Broneerimine on turvaline Broneeringu tegemise ajal kaitseme teie andmeid turvalist ühendust kasutades. Internet Tasuta! WiFi-ühendus on saadaval terves hotellis ja on tasuta. Parkimine Tasuta! Tasuta privaatne parkimine on võimalik kohapeal (eelnev broneerimine ei ole vajalik). Tasuta! Tasuta avalik parkimine on võimalik hotelli lähedal (eelnev broneerimine ei ole võimalik). Üldine Kogu majutusasutus mõeldud mittesuitsetajatele prantsuse keeles, hispaania keeles, inglise keeles Sisseregistreerimine kella 16.00 - 21.00 Väljaregistreerimine kella 10.00 - 11.00 Tühistamine/ ettemakse Tühistamise ja ettemaksu tingimused sõltuvad toa tüübist. Palun sisestage peatumise kuupäevad ja kontrollige valitud toale kehtivaid tingimusi. Lapsed ja lisavoodid Lapsed, kes on vanemad kui 12 aastat on teretulnud. Vastavalt toa maksimaalsele mahutavusele on toas lubatud 0 lisa- või lastevoodit. Lemmikloomad Lemmikloomad ei ole lubatud. Kaardid, mida see majutusasutus aktsepteerib Täpsema teabe saamiseks liikuge hiirega üle kaartide. Põhineb 41 arvustusel Puhtus 9,3 Hubasus 8,8 Asukoht 8,6 Mugavused 8,9 Personal 9,2 Hinna ja kvaliteedi suhe 8,8 WiFi 8 Näita arvustusi: Houseboat Harbourside View is a family-run bed and breakfast moored on Bembridge harbour, with fantastic sea views. Keskmine hinne 131 arvustuse põhjal Erakordne Built in 1941, Xoron Floatel was formerly a gun boat which served for the Royal Navy’s coastal defence forces. Keskmine hinne 28 arvustuse põhjal Väga hea The Snowdon is a 4-star family run guest house situated 100 metres away from spectacular cliff walks and views of Shanklin Beach. Keskmine hinne 63 arvustuse põhjal Ülihea Overlooking a 20-acre lake, and in 17 acres of grounds, this 4-star hotel has an indulgent spa and free Wi-Fi throughout the building. Lakeside Park Hotel offers dining options with picturesque views.... Keskmine hinne 168 arvustuse põhjal Väga hea Oleme pidanud läbirääkimisi tuhandete hotellidega, et saada vaid nende parimaid pakkumisi. Me nimetame neid salapakkumisteks ning need on saadaval vaid piiratud aja jooksul. Saate neid pakkumisi tasuta, kui registreerute meie uudiskirja lugejaks. Saate isegi valida oma lemmiksihtkohad ning seejärel saada pakkumisi nendesse sihtkohtadesse. Sisestage oma e-posti aadress ning alustage kohe! Saadame teile otsekohe lingi meie pakkumisotsija juurde. Muretsemiseks pole põhjust! Teie e-posti aadress on meiega heades kätes. Me ei jaga teie isiklikke andmeid mitte kunagi kellegi teisega ning teil on võimalik iga hetk uudiskirjadest loobuda.


kena, tüdruk, sugu, päraku-, tai, tool, ass fucked


Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 09:47 Foorumisse kirjutavad ka registreerimata kasutajad ja see on seni lubatud olnud. Siit minu küsimus, et kas oleks vaja seda piirata? Tehniliselt on see võimalik. Avatuks võiksid registreerimata kasutajatele jääda vaid testimise ja vaba teema alafoorum. Vasta, kas oleks vaja piirata registreerimata kasutajate postitusi? Tahaks ju ikkagi teada, kes on mingi arvamuse või kommentaari taga? Kui see profiilist ei selgu, siis tahaks näha vähemalt tema ajalugu ehk kui palju ja mis teemadel ta vastanud on. Jah, kasutaja saab küll igaks postituseks uue kasutajanime luua, aga minule on näha iga postituse juures postitaja identifikaator ning selle kaudu saaks mitme nime kasujatad välja selekteerida. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 11:44 uute kasutajate lisandumisel huvitab ju meid kõiki millise paadiga inimene sõidab ja kuskandis ta tegutseb, nii tyytu on neid asju igakord yle kysida kui inimene ise end tutvustada ei ole jõudnud. Seega uute kautajate registreerimisel võiks kohustuslik olla Location andmeväli ja uus väli Alus võiks kaa olla kui seda lisada annaks. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 18:13 Samas võib nii mõnigi kommentaar panemata jääda kuna osa inimesi ei viici ennast kasutajaks registreerida. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 18:16 Paunaga absoluutselt n6us! ei saa kehtestada diktatuuri, see peletakse ehk nii m6negi potentsiaalse kirjutaja eemale. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 21:24 Aga kas ei saaks kohustuslikuks panna vähemalt mingi nime kasutamist? Kui keegi kirjutab jutu kasvõi Uuno nime all on ikka parem, kui lihtsalt külaline. Samas olen ka Potermanniga nõus, et asukoht ja alus lahtrid võiksid olla kohustuslikud registreerijatele. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 21:26 Aga Kipri plaani järgi ju saavad registreerimata kasutajad sõna Vähemat kui neil midagi varjata ei ole, kyll jõuavad ka registreeruda, eriti kui vajadus lausa midagi siin öelda. Avatuks võiksid registreerimata kasutajatele jääda vaid testimise ja vaba teema alafoorum.. Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 23:34 Muuseas, mis on see identifikaator? Cookie? Postitatud: Teisipäev, 03 Veebr 2004 23:51 Cookie ei tohiks asja puutuda. IP on see identifikaator. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 00:03 IP on muutuva suurusega konstant, nii et kes tahab, varjab end niikuinii. Minu arust võiks piirama hakata siis, kui keski mingit jama hakkab siia postitama. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 02:43 Pigem on see selleks, et inimesed hakkaksid registreeruma, kui nad midagi nii väga öelda tahavad. Peatselt paneme kokku roolimehe ja kipri eksamimaterjalid ja ainüksi nende vaatamiseks peaks olema foorumi registreeritud kasutaja. Mingi stiimul lisaks registreerumiseks Teema pealkiri: anonyymsus ja UG/NG peegel Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 09:59 foorum vo~iks olla regimisega ja anonyymsete jaoks oleks siin UG/NG peegel, selline lahendus on mo~istlik. Teema pealkiri: Re: anonyymsus ja UG/NG peegel Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 10:29 Ma ei näe peegeldamisel mõtet - regimise kohustus ei pane regida mitte soovijatele foorumit lukku! Lugeda saavad nad kõike, aga postitada ei saa. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 10:58 Samas kohustuslik registreerimine võiks kaasa tuua selliseid "ühe postituse mehi" Kes oskavad mingile küsimusele vastata, registreerivad ja postitavad, ning rohkem nägu ei näita. Samas on ka praegu 1/3 registreeritustest ilma ühegi postituseta. Kuigi ma tean nede hulgast ka asjalikumaid tegelasi, kellele ilmselt ei meeldi lihtsalt interneti vahendusel jutustada. tuulik@spekuleeerib Kuna küsitlus oli ei ja jah ́i vahel, siis mina hääletan selle poolt, et tuleks piirata. Enamus teisi foorumeid on läinud seda teed, ju see ikkagi õigustab ennast. Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 12:19 nagu Potermann m2rkis, kyll need, kel t6sisem huvi 6ppematerjalide ja asja vastu, end ka regavad. ei m6ista, miks registreeritud kasutajate hulka kunstlikult t6sta? Postitatud: Kolmapäev, 04 Veebr 2004 12:32 Ei teinud ettepankeut läbu kartuses. Samuti ei ole eesmärk kunstlikult kasutajate hulka tõsta - mida see number annakski? Esimeses postituses ültesin, et tahaks ju teada, kes on mingi arvamuse või kommentaari taga. Kui see profiilist ei selgu, siis tahaks näha vähemalt tema ajalugu ehk kui palju ja mis teemadel ta vastanud on. Kui on soov midagi postitada, siis olgu ka soov ja julgus oma nimi alla panna! E-asjanduses sobib siis ka alias ehk kasutajanimi! Lisaks - mis vaevaline ja valuline protsess see regisrteerimine siis on, et seda teha ei saa või ei suuda?


(1) Värbamine on protsess, mille käigus kutsutakse nõutava pädevusega isikuid kandideerima vabale ametikohale.


text: Tulbirevolutsioon Tulbirevolutsioon ei olnud vägivallatu, hukkus vähemalt kolm inimest. Tulbirevolutsioon järgnes 27. veebruaril ja 13. märtsil toimunud parlamendivalimistele. Nime andis sündmusele Akajev ise, hoiatades oma kõnes "värviliste" revolutsioonide korraldamise eest Kõrgõzstanis. Üheks revolutsiooni peamiseks ajendiks sai rahva pahameel Akajevi lähisugulaste rolli üle riigi poliitikas ja majanduses. 2005. aasta parlamendivalimistel juhtis Akajevi tütar Bermet presidendimeelset parteid Alga, Kõrgõzstan! ja püüdis end väidetavalt sisse seada Kõrgõzstani poliitika halli kardinali rollis, sellal kui tema abikaasa Adil Tojgonbajev ja vend Ajdar valitsesid mitut riigi tulutoovat ettevõtet.[1] Bermet ja Ajdar osalesid kandidaatidena revolutsioonieelsetel valimistel, põhjustades spekulatsioone, et nõnda valmistutakse dünastiliseks võimuvahetuseks. Bermet Akajeva valiti parlamenti ringkonnast, kus soovis kandideerida juhtiv opositsioonitegelane Roza Otunbajeva. Otunbajeva kandidatuuri valimiskomisjon tühistas, põhjendades seda asjaoluga, et Otunbajeva ei vasta nõudmisele, mille kohaselt kandidaat peab olema elanud viimased viis aastat Kõrgõzstanis. Otunbajeva oli nimelt aastaid esindanud Kõrgõzstani tähtsatel diplomaatilistel ametipostidel. 75-liikmelise Džogorku Kengeši valimistel sai opositsioon üksnes 6 kohta. Rahvusvahelised vaatlejad teatasid, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele demokraatia standarditele[2]. Ošis ja Džalalabatis puhkesid protestid valimistulemuste võltsimise vastu. Kurmanbek Bakijevi, Roza Otunbajeva ja Ömürbek Tekebajevi juhitud ühinenud opositsioon korraldas massimeeleavaldusi Biškekis.[3] Tulbirevolutsioonis oli võtmeroll Kurmanbek Bakijevil, kes oli Akajevi ajal küll peaminister, aga ühines opositsiooniga.[2] Meeleavaldused puhkesid riigis juba veebruari lõpus ja said hiljem üsna tavalisteks. 24. märtsil kogunes pealinna Biškeki keskväljakule 7 tuhat inimest. Näha oli Akajevi tagasiastumist nõudvaid plakateid ja rahvas skandeeris "Kel-kel!", mis kirgiisi keeles tähendab "Mine-mine!".[2] Esialgu kulges meeleavaldus rahumeelselt, aga siis ilmusid kaigaste ja isetehtud kilpidega relvastatud erariides inimesed, kes püüdsid demonstrante valitsushoone esiselt väljakult ära ajada ja hakkasid rahva hulka kive loopima. Rahvas vastas samaga ning presidendi pooldajate ja vastaste vahel puhkesid kähmlused. Miitingut valvanud miilitsad tulistasid paukpadrunitega, aga see mitte ei vaigistanud, vaid ärritas rahvast. Meeleavaldajad jooksid valitsushoonele tormi ja vallutasid selle. Hoonet valvanud sõdurid ei osutanud neile vastupanu ja lahkusid.[2] President Akajev oli tund aega varem valitsushoonest lahkunud. Esialgsetel andmetel läks ta kohtuma Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamise esindajaga, kuid tegelikult põgenes ta riigist. 26. märtsil teatas uudisteagentuur Interfax, et Akajev on saabunud Venemaale, ja nimetas teda juba kukutatud presidendiks.[2] Askar Askajev pages revolutsiooni eest esmalt Kasahstani ja seejärel Venemaale ning kirjutas oma tagasiastumisavaldusele alla 4. aprillil Kõrgõzstani saatkonnas Moskvas. Videopöördumises rahvale sõnas ta: «Sel moel hoidsin ma ära kodusõja, ei lasknud kaasmaalastel käsi verega määrida ja riigil laguneda. Muidu poleks mulle andestatud.»[2]. Ta pidas ülestõusu peamiseks põhjuseks rahva vaesust, kuid kinnitas, et lahkub puhta südametunnistusega[2]. Vanglast vabastati kunagine asepresident ja julgeolekuteenistuse ülem Feliks Kulov, kes 2002 oli süüdistusega ametiseisundi kuritarvitamises 9 aastaks vanglasse mõistetud. Kohus vabastas ta kõigist süüdistustest.[2] Kõrgõzstani ajutiseks juhiks nimetasid revolutsionäärid Kurmanbek Bakijevi. Hoolimata rikkumistest valimistel tunnistas uus juht parlamendi volitusi. Vastuteenena tunnustas parlament Bakijevit riigi ajutise liidrina. Bakijev nimetas Otunbajeva välisministriks ja Kulovi algul julgeolekujuhiks, seejärel peaministriks. Tekebajevist sai Džogorku Kengeši esimees.[3] Juulis toimunud presidendivalimistel saavutas võidu Bakijev, kogudes 89% häältest. Tema võit sai selgeks siis, kui ta sõlmis oma ainsa tõsiseltvõetava konkurendi Kuloviga kokkuleppe, et Bakijevi võidu korral saab Kulovist peaminister.[2]


text: Paiknedes armsas Baga's, naudib Resort Rio juhtivat positsiooni Põhja-Goa ööelu, rannad, restoranid südames. Vaid 18.0 Km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Baga rand, Anjuna laupäeva ööturg, Anjuna kirbuturg, läheduses. Võimalused ja teenused, mida pakub Resort Rio, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida koosolekuruumid , ekskursioonid, baar basseini kõrval, ööpäevaringne toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi. Kogege kõrgekvaliteedilise toa võimalusi, muuhulgas satelliit/kaabel TV, minibaar, eraldi dušš ja vann, in room safe, föön, mis aitavad teil end laadida peale pikka päeva. Terve päeva võid nautida spaa, aed, treeningkeskus, mängude tuba, bassein (lastele) lõõgastavat atmosfääri. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Põhja-Goa's, tee Resort Rio'st oma asenduskodu.


text: Elektroonne pileti valideerimise süsteem - Rakvere Linnavalitsus Rakvere ühissõidukites (st linnaliinibussides) kehtib elektroonne pileti valideerimise süsteem. Ühissõidukisse sisenedes on kõigil reisijatel kohustus oma sõit registreerida validaatori abil. Seda peavad tegema ka sõidusoodustuse õigusega isikud. Palume ka lastevanematel kodus oma kooliealistele lastele selgitada, et bussi sisenedes on vaja oma pilet valideerida. Selleks, et lihtsamalt ja mugavamalt kasutada ühiskondlikku transporti, tuleks käituda järgnevalt: Osta Rakvere bussijaamast plastikkaart (hind 2 eur). Kaarti ei pea ostma need kellel on eelnevalt olemas: Tallinna ja Harjumaa Ühiskaart, Atko Kohtla-Järve Ühiskaart, GoBus Ühiskaart, Ridango Ühiskaart, Tartu bussikaart; EÜLi poolt MinuKool süsteemi kaudu väljastatavaid puutevaba kiibiga varustatud Eesti õpilaspilet, ISIC õpilaspilet, ISIC üliõpilaspilet, Eesti üliõpilaspileteid, ITIC õpetajakaart, IYTC Noortekaarte ja/või Personalikaart; SEB Pank poolt väljastatud puutevaba kiibiga pangakaart ISIC Õpilane, ISIC Tudeng ja ITIC Õpetaja, millel on ühistranspordi Ühiskaardi funktsioon. NB! Ühiskaardi funktsioon ei laiene pangakaardile SEB ISIC Õpilane Electron; Swedbanki poolt väljastatud puutevaba kiibiga varustatud ISIC MasterCard Tudengikaart. Kõik reisijad, kes omavad mingisugust sõidusoodustust, peavad soodustuse kasutamiseks oma kaardi isikustama, st siduma kaardi oma isikukoodiga. Kaardi isikustamine võimaldab: automaatselt kaardiga siduda ja kasutada isikule määratud sõidusoodustusi (õpilased, pensionärid). kaardi kadumisel säilitada kaardile laetud raha ja piletid. Piisab vaid uue kaardi isikustamisest ning saad raha ja pileteid edasi kasutada. Kaarti saab isikut tõendava dokumendi ettenäitamisel isikustada näiteks bussijaamas kohapeal (kaasneb teenustasu 1 euro) või mugavalt ise internetis aadressil www.pilet.ee. Isikustatud sõidukaarti tohib kasutada vaid selle omanik ja see kehtib vaid koos isikut tõendava dokumendiga. Kui bussi siseneb piletikontrolör, siis tuleb talle lisaks esitada isikut tõendav dokument. Tasuta sõidu õigus laieneb/kehtib alljärgnevatele isikutele, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris on registreeritud Rakvere linn: 1) 4- ja enamalapselise pere lastele, kes õpivad põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuse päevases osakonnas, kuni vastavas õppeasutuses õpingute lõpetamiseni; 2) raske puudega 16-aastastele ja vanematele isikutele; 3) puudega kuni 16-aastase isiku saatjale; 4) sügava puudega isiku saatjale; 5) 70-aastasele ja vanemale isikule; 6) represseeritud ning represseerituga võrdsustatud isikutele; 7) lapsed, kes ei ole käimasoleva õppeaasta 1. oktoobriks saanud 7–aastaseks, samuti lapsed kelle koolikohustuse täitmise alustamine on edasi lükatud; 8) puudega kuni 16-aastased isikud, sügava puudega 16-aastased ja vanemad isikud, raske nägemispuudega isikud, sügava või raske nägemispuudega isiku saatja või puudega isikut saatev juht- või abikoer. Puudega inimese saatja ei pea eraldi piletit ostma ega kaarti valideerima. Raske ja sügava puudega inimeste sõiduõiguse valideerimine: esitada Rakvere Linnavalitsusse koopia otsusest puude raskusastme ja lisakulude tuvastamise kohta või koopia pensionitunnistusest, kuhu on märgitud puude raskusaste.


Läti välisminister lubas Eestile tihedamat koostööd(3) Riigikogu esimehe Ene Ergma ja Läti välisministri Māris Riekstiņši kolmapäevasel kohtumisel Toompeal käsitleti kahe riigi koostöö arendamise küsimusi. Ergma ja Riekstiņš rõhutasid kahe naaberriigi senist aktiivset ja viljakat koostööd, mida on vaja jätkata ja mitmekesistada, seda nii regionaalsel kui ka Euroopa Liidu tasandil. Omavaheline tihe koostöö on eelduseks, et väikeriikide häälel oleks oluline mõju Euroopa Liidu otsuste tegemisel, teatab Riigikogu pressitalitus. Positiivselt toodi välja kultuurialane koostöö, mille üheks näiteks on eesti-läti ja läti-eesti tõlkeauhinna üleandmine käesoleva visiidi käigus. Samuti toodi esile ühine diplomaatiline koostöö saatkondade tasemel. Näitena märgiti saatkonda Kairos. Nimetatud suuna arendamisel on aga veel ühistest huvidest tulenevaid võimalusi. Ergma rõhutas, et nii Eesti-Läti kui ka terve Euroopa Liidu tugevuse ja käekäigu kujundamisel on oluline panustada innovatsioonile ja teadustegevusele. „See aitab meie riikide tipptasemel teaduspotentsiaali hoida kodus," märkis Ergma. Tema sõnul tagab nimetatud suund kindlasti terve Euroopa Liidu majandusliku edukuse, sest see on tulevikule tehtud panus.Riekstiņš ja Paet Riias AFP/Scanpix Kohtumisel käsitleti veel muid Euroopa Liiduga seotud teemasid, sealhulgas Euroopa Liidu välisteenistuse korraldamist. Peatuti ka ELi uuenenud konkurentsivõime strateegial „Euroopa 2020". Kohtumisel osalesid ka väliskomisjoni esimees Sven Mikser ja Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Marko Mihkelson.


Kasutaja jahh lisatud sõnad saksamaa sai kotti, jutu l6pp Lisas jahh 08.09.2019 kuldne vann Leevike kaks kotti ja kusehais Jänku Juss Dab Mirjam KFC Kapinerd steam store kang Õlts rinnamasin Estonian Sluts Epic Siku KITSAD GTA släng Pederokkar sossu Av Morgen Russ(id) xD Õrn lilla


Streik Prantsusmaal halvas liikluse(4) Ühepäevane ühistransporditöötajate streik Prantsusmaal on jätnud riigi ilma rongi-, metroo- ja bussiühendusest.Ametiühingud korraldasid proteste kümnetes linnades, kaitsmaks 1,6 miljoni raudtee-, energia- ja muude alade töötajate pensionisüsteemi. Streik paneb proovile president Nicolas Sarkozy võime põletavaid probleeme lahendada, vahendab BBC. Töölised ajas streigile uue presidendi kavandatav sotsiaalreform, millele on eelnenud transporditöötajate pensionide-vastane retoorika. Põhilise muudatusena nihutatakse pensionile mineku aega hilisemaks. Kui esialgu võivad mõned ametiühingud streike 24 tunni võrra pikendada, on ametiühingute juhtide sõnul võimalikud ka edaspidised streigid. Streigist halvatud Pariisis olid tänavad autodest tavalisest varem ummistunud ja linna uut rattalaenutusüsteemi kasutati tavapärasest kaks korda rohkem, samas kui linna ümbritsevad kiirteed olid kummaliselt tühjad. Streigid löövad Prantsusmaad valusalt enne laupäevast ragbi maailmameistrivõistluste finaali. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17195762


text: VELLO SATS "Eestimaa õpib ja tänab" laureaat | Sõnumitooja Se1 õppeaastal loodud tunnustussüsteem "Eestimaa õpib ja tänab" tõstab esile üldhariduse valdkonnaga seotud haridusala inimeste väärt ettevõtmisi – tunnustatakse neid, kes on toetanud õppijate arengut ning soodsa õpikeskkonna loomist. Kuusalu keskkool esitas direktori Vello Satsi kandidatuuri väärika panuse eest Kuusalu kooli arengusse. Vello Sats valiti "Õppeasutuse eestvedaja ja arendaja" kategoorias Harjumaa laureaadiks. Kategooriaid oli 5, kandidaate üle riigi umbes 300. Maakondade parimad esitati üleriigilisele komisjonile, kes 70 kandidaadi seast võitjad valis. Programmi elluviija on Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus, programmi toetavad Eesti riik ja Euroopa Sotsiaalfond.


text: Diocletianus (Imperator Caesar Caius Marcus Aurelius Numerius Diocletianus Augustus); sünninimi Diocles; (22. detsember 245 – 3. detsember 313) oli Vana-Rooma keiser 20. novembrist 283 kuni 1. maini 305. Astus tagasi. Sündis Rooma Dalmaatsia provintsis, tegi karjääri riigi sõjaväes, kus tõusis keiser Caruse ratsaväe komandöriks. Pärast Caruse ja tema poja Numerianuse surma kuulutati keisriks. Samale tiitlile pretendeeris ka Caruse ainus ellujäänud poeg Carinus, kuid tema väed said Marguse lahingus Diocletianuse käest lüüa. Tema valitsemisaja algust on peetud 3. sajandi kriisi lõpuks. Nimetas väejuhi Maximianuse 285. aastal oma kaasvalitsejaks (augustus). 293. aastal nimetas ta Galeriuse ja Constantius Chloruse abikeisriteks (caesar). Sellist võimu jagamist hakati nimetama tetrarhiaks (nelikvõim), kus iga keiser valitses ühte neljandikku impeeriumist. Tema valitsemisajal muutus Rooma impeerium täielikult monarhiaks, kus keiser hakkas kandma tiitleid isand (dominus) või isand ja jumal (dominus et deus). Seda perioodi kuni Lääne-Rooma riigi languseni on nimetatud dominaadiks. Võidutiitlid: Germanicus maximus (I 285, II 287, III 287, IV 288, V 293, VI 301), Sarmaticus maximus (I 285, II 289, III 294, IV 300,), Gothicus maximus (293), Persicus maximus (I 295, II 298), Britannicus maximus (297), Carpicus maximus (297), Armenicus maximus (298), Medicus maximus (298), Adiabenicus maximus (298). Loomulik surm. Varajane elu Sünniaaja kohta on erinevad andmed. Sünniajana on pakutud 236/237. ja 245. aastat. Sündis ilmselt Dalmaatsia provintsis tänapäeva Horvaatias Solini (Salona) lähedal Diocleas. Tema isa oli vabastatud ori, kes oli senaator Anullinuse kirjutaja. Tegi karjääri Rooma sõjaväes. 284. aastal Pärsia vastu sõdides leiti keiser Carinuse vend ja kaasvalitseja Numerianus surnuna. Pärast seda kuulutasid sõdurid keisriks Diocletianuse, kes süüdistas Numerianuse tapmises pretoriaanide prefekti Arrius Aperit ning tappis ta isiklikult. Tetrarhia tekkimine Diocletianusel oli tütar, kuid puudus poeg, kellega koos riiki valitseda. Pärast Carinuse üle sõjalise võidu saavutamist 285. aasta mais nimetas Rooma armee ohvitseri Maximianuse (Aurelius Maximianus) esialgu oma abikeisriks (caesar). Järgmisel aastal sai Maximianusest temaga võrdne kaasvalitseja (augustus), sest ta vajas võimekat kaasvalitsejat, kes suudaks impeeriumi eri paikades probleemidega tegeleda. Impeerium jäi formaalselt jagamatuks, kuid Diocletianus hakkas valitsema idaosa ja Maximianus lääneosa. 286. aastal kuulutas üks laevastiku juhtidest ja hilisem usurpaator Carausius end Põhja-Gallias end samuti keisriks ning lootis saada sellele kahe kaasvalitseja tunnustust, kuid need ei kavatsenudki teda tunnustada. 289. aastal hakkas Maximianus valmistuma tema vastu suunatud invasiooniks, kuid seda ilmselt ei toimunud. Kahe kaasvalitseja propaganda kujutas Carausiust piraadina. 293. aastal võttis Diocletianus oma abikeisriks Galeriuse ja Maximianus Constantiuse. See tähendas seda, et impeeriumil oli neli keisrit, kes pidid eri osades tegelema eri probleemidega, kuid ainult Diocletianusel ja Maximianusel oli õigus anda kellelegi keiserlik staatus. Sõjad Diocletianuse ajal pidi ta koos teiste tetrarhidega võitlema nii usurpaatorite kui ka välisvaenlastega. Ta pidi isiklikult maha suruma Egiptuses 297. aastal alanud usurpaator Domitius Domitianuse mässukatse. Reformid Administratsioon Riik jagati neljaks preotoriaani prefektuuriks, mida juhtis üks tetrarhidest ning kellele allus üks pretoriaani prefekt. Prefektuurid jagati diötseesideks, mida juhtisid vikaarid (vicarii). Diocletianuse ajal suurendati impeeriumi ja sõjaväe kontrollimiseks ametnikkonda kuni kaks korda. Idaprovintsides tõusis ametnike arv 15 000-ni. Sõjaväelaste ja ametnike töötasu suurused jäid madalaks. Rooma linna tähtsus langes. Kui tetrarhid viibisid Itaalias, siis oli nende residentsiks Mediolanum (Milano). Teised tetrarhide residentsid olid Augusta Treverorum (Trier), Sirmium (Doonau ääres), Antiookia Süürias ja Nikomeedia Bitüünias. Tegemist ei olnud alaliste pealinnadega, sest tetrarhid olid pidevalt liikvel sõdimas või vahetasid rahuajal pidevalt asukohta. Säilinud Diocletianuse õigusaktid anti välja eri kohtades. Keisri õukond ja pealinn paiknesid tegelikult seal, kus oli keiser. Kristlaste vaenamised Briti ajaloolase Robin Lane Foxi hinnangul võisid kristlased 3. sajandi keskel moodustada 4–5% elanikkonnast. 3. sajandil muutusid Rooma riigis kristlaste vaenamised üleriigilisteks. Keisrite Septimius Severuse, Deciuse, Valerianuse ja Diocletianuse ajal toimunud vaenamiste eesmärkideks oli hävitada kiriku omand, palvekohad, kristlik kirjandus ja koguduste juhid. Adrian Goldsworthy arvates oli vaenamiste eesmärk tagada impeeriumi terviklikkus ja ühtsus. 297. aastal kehtestati kõigile keisri ametnikele ja sõduritele nõue ohverdada oma lojaalsuse tõendamiseks riigiusundi jumalatele. Seda tegid ka osad kristlased, sest sellest keeldujad hukati. 302. aastal algatas Diocletianus ka Pärsia päritolu prohvet Mani järgijate vaenamise. 23. veebruaril 303 kehtestati esimene keiserlik edikt, millega algas kristlaste vaenamine. 304. aastal kehtestati edikt, milles nõuti, et kõik idaprovintside elanikud peavad ohverdama riigiusundi jumalatele. Ameerika ajaloolase Warren Treadgoldi arvates kujunes Diocletianuse valitsemisajaks olukord, kus kristluse väljasuretamine oli muutunud võimatuks, tagakiusamine tekitas probleeme ning selle sallimine "ei rahuldanud kedagi". Maksureform Kogukondade maksustamisel võeti aluseks maaomandi ja tööjõu suurus. Maaomandi hindamise ühikuks oli iugera, mis erines piirkonniti vastavalt sellele, mida oli võimalik põllumaal kasvatada ja tootlikkusele. Tööjõu suurust arvestamise ühikuks oli üks täiskasvanud tööealine elanik. Nende alusel määrati kindlaks kindla piirkonna kohustused riigi ees. Sellist maksude kogumise viisi kasutati kogu impeeriumis. Makse koguti tooraine vormis, et vältida selle väärtuse langemist. Sõduritele ja ametnikele maksti töötasu samuti tooraines. Kui sellisest töötasust üle jäi, siis oli võimalik see maha müüa. Sõjavägi Germaaniast lähtuvate rünnakute surve tõttu algatas laiaulatusliku sõjaväe reformi. Leegionite isikkoosseisu suurust vähendati 5000-lt (osadel andmetel 6000-lt) 1000 kuni 500-le, kuid samas suurendati leegionite arvu, millega nende arv tõusis 140-ni. Impeeriumi kaitse parandamiseks suurendati sõjaväe suurust hinnanguliselt kuni kaks korda. Diocletianuse valitsemisaja maaväe hinnanguline suurus oli 310 000 ning mereväe suurus 30 000 sõdurit. Paljud ajaloolased on vaielnud selle üle, kas Diocletianuse ajal sai alguse sõjaväe jaotamine piirivägedeks (Limitanei) ja mobiilseks väliarmeeks ehk comitatus′eks (Comitatenses). Esimene mobiilne ratsavägi moodustati keiser Gallienuse ajal, kuid see ei pruukinud säilida pärast tema tapmist. Samas on väidetud, et igal neljal tetrarhil oli piirvägede kõrval ka oma väliarmee, mis võimaldas võidelda impeeriumi vaenlastega neljal rindel. Diocletianuse aja comitatus moodustati Ioviani leegioni ja kahe eliitratsaväeüksuse Lanciarii ja Comites põhjal. Tema ajal parandati ja rajati uusi kindlusi Brtianniasse, Reini ja Doonau jõe äärde, mis tõstis tema ja kaasvalitsejate kui impeeriumi kaitsjate prestiiži. Samuti tehti muudatusi sõjaväe juhtimises. Piiriäärseted piirkonnad jaotati tsoonideks, milles paiknenud piirivägesid juhtis ohvitser, kes kandis tiitlit dux (mitm. duces). Väliarmeesid juhtis ohvitser, kelle tiitliks oli comes (mitm. comites). Jalaväe kõrval suurenes raskerelvastuses ratsaväe osatähtsus. Hilisem elu 1. mail 305 pidasid tetrarhid kahes impeeriumi paigas kaks suurejoonelist paraadi. Diocletianus ja Galerius tegid seda Nicomedias ning Maximinius ja Constantius Mediolanumis. Diocletianus ja Maximianus astusid keisriametist tagasi. Esimese järglaseks sai Galerius ja teise puhul Constantius. Galeriuse abikeisriks sai Maximinus Daia, kuid Constantiuse abikeisriks sai Severus, mis oli üllatav valik, sest nii Constantiusel kui ka Maximianusel olid täiskasvanud pojad. Severus oli Galeriuse usaldusisik, kes soovis tema kaudu tetrarhiat paremini kontrollida. Consantiuse poeg Constantinus põgenes pärast Diocletianuse juures riigi lääneossa oma isa Constantiuse juurde. Pärast isa surma kuulutasid Constantinuse isa kõrgemad ohvitserid ta oma isa järglaseks. Pärand Mitmed Diocletianuse algatatud reformid jäid hiljem püsima. Impeeriumi kaheks suuremaks administratiivseks osaks (mis omakorda jaotati kaheks) jaotamine jäi püsima kuni Lääne-Rooma riigi lagunemiseni. Suurema kuid madalama töötasuga armee ja ametnikkonna eelistamine jäi kestma kahe järgneva sajandi jooksul. Warren Treadgoldi arvates suurendas see riigis korruptsiooni, kuid muutis impeeriumi tugevamaks ja stabiilsemaks, kui see oli olnud 3. sajandi kriisi ajal. Tänu temale jäi impeerium püsima ning ei langenud mässuliste ega sissetungijate tõttu. Teda on peetud ka esimeseks Bütsantsi keisriks. Viited Vana-Rooma keisrid Sündinud 245 Surnud 313


Kaitsevägi: raketisüsteem Patriot on kiireim viis õhukaitse tagamiseks - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt 27. mai 2016, 23:41 Nooremleitnant Roland Murof kaitseväe peastaabi pressijaoskonnast ütles BNSile, et kaitsevägi on juba mõnda aega rääkinud õhukaitsest laiemalt ning kaugmaa õhutõrjest kitsamalt kui Eesti iseseisva kaitsevõime lünkadest. Kaitseväe juhtaja kindralleitnat Riho Terrase ütles ajalehele Financial Times antud usutluses, et ebapiisav õhutõrjevõimekus on muutnud Balti regiooni haavatavaks Venemaa ootamatule rünnakule ning seetõttu peab NATO kaaluma sõjalennukite arvu suurendamist regioonis ning kavandama lisaks siia ka Patriot-rakettide paigutamist. «Tegemist on kaitseväe juhataja ja kaitseväe hinnanguga Eesti kaitstavuse erinevate võimelünkade kohta, mille juures Patriot rakettide paigutamine Balti riikidesse ja Poolasse on üks efektiivsemaid viise kaugmaa õhutõrje tagamiseks,» sõnas nooremleitnant Murof. «Varssavi tippkohtumine peab eelkõige andma poliitilise raamistiku NATO kaitsevõime tugevdamisel. Patriot raketid on ainult üks viis seda teha,» ütles nooremleitnant Murof. «Tähtis on, et sellised otsused langetataks ühiselt. Laiemalt on oluline NATO ühtsus, kui see kaob, siis kaotame me kõik. NATO tugevdamine peab jätkuma ka pärast tippkohtumist.» Murof viitas, et kaitseväe juhata poolt usutluses öeldu tugineb kaitseväe ja kaitseministeeriumi hinnangutest võimelünkadele. Praegu kehtiv riigikaitse arengukava aastateks 2013-2022 räägib keskmaa õhutõrjevõime arendamise alustamisest mitte enne 2022. aastat. “Ka siis ei õnnestuks meil praeguste vahendite juures keskmaaõhutõrjet välja arendada täiel määral, rääkimata kaugmaaõhutõrjest, mis on osa komplekssest õhukaitsest,” sõnas nooremleitnant Murof. Ta selgitas, et kaugmaa õhutõrje funktsioon ei ole otseselt mingi objekti kaitse, vaid õhuruumi turvalisuse tagamine õhuoperatsioonide tarbeks. «Siin peame vaatama kogu õhukaitse plaanimist kompleksselt, kus on oma roll õhukaitsel õhust, see on lennukite näol ning ka erineva kaugusega maapealsete õhutõrjesüsteemide koostoimimisel,» ütles nooremleitnant Murof. Hinnangu, mitu Patriotide patareid tuleks Balti riikidesse paigutada, saavad anda siinsed planeerijad koos NATO väevõime planeerijatega. «Tegu on pikema hindamisprotsessiga. Meie jaoks on oluline, et arvestataks meie iseseisva kaitsevõimega, aga nähtaks ka neid lünki, kus vajame liitlaste toetust,» sõnas ta.


text: Rumeenia keel on keel, mis kuulub indoeuroopa keelkonna romaani rühma. Rumeenia kirjakeel pärineb 16. sajandist, esialgu kasutati kirillitsat, Transilvaanias aga ka ladina tähestikku. Aastatel 1860–1862 mindi Rumeenias üle ladina tähestikule. Moldaavia ANSV-s ja 1940. aastast Moldaavia NSV-s kasutati 1930–1933 ja 1937–1989 kirillitsat ja nimetust "moldaavia keel". Keeleküsimus Moldovas jätkub endiselt – Nõukogude ajal oli riigikeeleks "moldaavia keel" ja rõhutati rumeenlaste ja moldaavlaste ajaloolisi erinevusi, moldaavia keelt peeti romaani rühma keeleks, rumeenia keelest eraldi. 1989. aastal võeti Moldaavia NSV-s kasutusele ladina tähestik, 1991. aastal, pärast Moldova iseseisvumist, kuulutati rumeenia keel Moldova ametlikuks keeleks, kuid 1994. aasta põhiseaduses kasutati jälle terminit "moldaavia keel". Tänapäeva Moldovas oli 2004. aasta rahvaloenduse tulemusel enamiku pealinna Chișinău elanike ja kõrgema haridusega inimeste emakeel rumeenia keel, samas kui maaelanike enamiku emakeel oli "moldaavia keel". Sõnavara Rumeenia keele sõnavara sisaldab umbes 70% ladina päritolu sõnu, 20% moodustavad slaavi päritolu sõnad. Mõned sõnad: da – jah nu – ei mulțumesc – aitäh unu – üks doi – kaks trei – kolm tată – isa mamă – ema bărbat – mees femeie – naine frate – vend soră – õde zi – päev noapte – öö soare – päike lună – kuu Grammatika Isikulised asesõnad Vaata ka rumeenia kirjandus Moldaavia murre Viited Välislingid Rumeenia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Moldova Romaani keeled Keel


Merkot ähvardab keeld osaleda riigihangetel?(24) Ekspress esitab 25 küsimust Eesti suurima altkäemaksuafääri kohta, millele ta vastust tahaks. Näiteks: Millal valmib Merko ehitatav Viru Vangla ja kes on selle esimene klient? Kas süüdimõistmise korral kaotab Merko Ehitus õiguse osaleda riigihangetel? Riigihangete seadus ütleb, et riigihangetel ei tohi osaleda firma, mida on karistatud ametialase kuriteo (sh altkäemaks, pistis) eest. Rahaline karistus (ilmselt ei soovi riik Merko sundlikvideerimist ja piirdub trahviga) aegub kolme aasta pärast. Merko on näiteks ehitanud ja remontinud Kumu, koole, kohtu- ja spordihooneid, teid ja tänavaid jms. Kas süüdimõistmine tooks kaasa viie miljardi krooni suuruse turuväärtusega Merko Ehituse lahkumise börsilt ja uue ettevõtte asutamise? Milles seisneb Merko Ehituse nõukogu esimehele Toomas Annusele esitatud kahtlustus usalduse kuritarvitamises? Usalduse kuritarvitamine eeldab suure kahju tekitamist. Sellist kahju pidanuks ta tekitama Merko aktsionäridele mõne kohustuse võtmise või kliendile soodustuse andmisega. Merko on nii suur firma, et kui Annuse tegu oleks kahandanud firma kasumit miljoni krooni võrra, siis selle kompenseerimiseks piisab aktsionäridele aktsia hinna tõusust vaid kuue sendi võrra. Viimaseks piisaks oli selles afääris oli see, et Toomas Annus & Ko ostis Rahvaliidule korteri. Vaata kõiki küsimusi Ekspressist.