text: Ikoon ehk ikooniline märk (inglise keeles icon; sõna algallikas on vanakreeka sõna εἰκών (eikōn)) on Charles Sanders Peirce'i järgi märk, mille puhul esitis ja objekt on seotud sarnasussuhte kaudu. Teised märgitüübid esitise ja objekti seose loomuse järgi on indeks ja sümbol. Semiootikas ja keeleteaduses mõeldakse tänapäeval tavaliselt ikooni all märki, mis toimib märgina tänu sellele, et tal on tähistatava esemega (referendiga) tajutav sarnasus. Sarnasus võib olla visuaalne, kõlaline või muud laadi, kuid on igal juhul eristatav meelevaldsest tähistusest. Ikooniliste märkide tüüpilised näited on pildid, millel kujutatakse reaalsete objektidega sarnaseid motiive, (näiteks portreed). Ka mudelid on teatavad ikoonid. Ikoonide näidetena nimetatakse veel: diagramme, teetähiseid, maakaarte, asendiplaane, mürade edasiandmist muusikas; vahakujusid panoptikumis; fotosid, maale; joonistusi; ka onomatopeetilisi sõnu, nagu "kukeleegu!" ja "atsihh!". Ikooni mõiste semiootikas Peirce Peirce'i terminoloogias erineb ikoon sümbolist, mis on märk, mille seos tähistatavaga ei põhine "ei sarnasusel ega põhjuse ja tagajärje seosel". Ikoon on märk, mille puhul esitise ja objekti vahel on "täheldatav kujutamisseos, sarnasus". "Ikoon" Peirce'i mõttes on suures osas sünonüümne "sümboliga" Euroopa terminitraditsioonis. Ka Peirce ise räägib mõnikord selles seoses sarnasusest või analoogiast (CP 3.362, W 5: 243). Algul ta kasutab "ikooni" asemel sõnu "sarnasus" (likeness) ja "koopia". Sarnasus tähendab ühisjoonte olemasolu. Tavaliselt aga räägib ta märgi ja objekti ühistest kvaliteetidest või tunnustest. Ikoon (icon, likeness, semblance) on Peirce'i järgi märk, mis tähistab oma objekti omaduse tõttu, mis on neile ühine, kuid mis ikoonil on iseenesest, sõltumatult suhtest objektiga. Ikoon (näiteks portree või diagramm) meenutab või jäljendab oma objekti. Ikoonil on iseenesest teatud tunnus või aspekt, mis on (või on mõeldud olema) ka objektil ning võimaldab tõlgendada ikooni märgina isegi juhul, kui objekt ei eksisteeri. Ikoon tähistab olemuslikult oma "aluse" (ground) põhjal. (Peirce defineeris alust mingi omaduse puhta abstraktsioonina ning märgi alust selle omaduse puhta abstraktsioonina, mille suhtes märk osutab oma objektile, olgu siis sarnasuse tõttu, või sümboli puhul omistades objektile selle omaduse.). Peirce defineeris ikooni dünaamilise objekti ehk "reaalse objekti" suhtes, mis ei pea olema tegelikult olemasolev asi, vaid võib olla ka pelgalt võimalik või isegi kujutletav entiteet. Sellised nähtused on reaalsed, sest neil on inimeste vaimule reaalne mõju. Peirce'i järgi ei ole tegelikult olemasolevat objekti representeeriv ikoon primaarselt ikoon (olemasolev objekt ei saa olla ka sümboli objekt, sest sümbol on üldine). Olemasolevat objekti denoteeriv märk on indeks, mis võib sisaldada ikooni. Näiteks fotod on primaarselt indeksid ja sekundaarselt ikoonid. Peirce nimetas ikooni eraldi nimetusest, pildiallkirjast või muust sellega seotud indeksist hüpoikooniks ning jaotas hüpoikoonid kolmeks klassiks: a) kujutis, mis sõltub lihtsast omadusest; b) diagramm, mille seesmised suhted, mis on peamiselt düaadilised või düaadilistena võetud, representeerivad analoogia põhjal suhteid milleski; ja c) metafoor, mis representeerib märgi representeerivat iseloomu, representeerides parallelismi milleski muus. Diagramm võib olla geomeetriline või seisneda algebraliste avaldiste reas või isegi üldises vormis "Kõik __ on ___", mida, nagu iga diagrammi, saab loogiliselt või matemaatiliselt teisendada. Peirce'i järgi tehakse matemaatikat diagrammimõtlemise abil, mis seisneb diagrammide vaatlemises ja nendega katsetamises. Tsitaadid "Sarnasused ja koopiad (...) tähistavad oma objekte ainult niivõrd, kui neil on nendega mingi tegelik sarnasus, st nad langevad nendega mingite tunnuste poolest kokku." (W 1: 467, 1866) "Kolmas juhtum on see, kus mingi duaalne suhe märgi ja tema objekti vahel on kõdunud ning seisneb pelgas sarnasuses nende vahel. Ma nimetan märki, mis käib millegi kohta ainult sellepärast, et ta meenutab teda, ikooniks. Ikoonid asendavad nii täielikult oma objekte, et neid vaevalt eristatakse nendest. Niisugused on geomeetria diagrammid. Niivõrd kui diagrammil on üldine tähendus (signification), ei ole ta küll puhas ikoon; kuid oma arutluste keskel me suurel määral unustame selle abstraktsuse, ja diagramm ongi meie jaoks asi ise. Nõnda on maali vaatamisel hetk, mil me kaotame teadlikkuse, et ta pole asi ise, eristus tegeliku ja koopia vahel kaob, ja ta on hetkeks puhas unistus, – mitte mingi konkreetne ese, ja ometi mitte üldine. Sel hetkel me vaatame ikooni." ('On the Algebra of Logic: A Contribution to the Philosophy of Notation', EP 1:226, CP 3.362, 1885 või 1883) "Võib olla pelk mõistussuhe märgi ja tähistatava asja vahel; sel juhul see märk on ikoon." ('One, Two, Three: Fundamental Categories of Thought and of Nature', W 5:245, 1885) "Üks väga tähtis triaad on järgmine: on leitud, et on kolme liiki märgid, mis kõik on igasuguses mõtlemises hädavajalikud; esimene on diagramm-märk (diagrammatic sign) ehk ikoon, mis ilmutab sarnasust või analoogiat kõneainega; teine on indeks, mis nagu näitav või siduv asesõna sunnib tähelepanu konkreetsele objektile, mida peetakse silmas seda kirjeldamata; kolmas on üldine nimi või kirjeldus, mis tähistab oma objekti ideede assotsiatsiooni või harjumusliku seose abil nime ja tähistatava tunnuse vahel." ('One, Two, Three: Fundamental Categories of Thought and of Nature', W 5:243, 1885) "Ikoon on esitis, mille representatiivne kvaliteet on selle esmasus Esimesena. See tähendab, kvaliteet, mis tal asjana on, teeb ta kohaseks olema esitis. Seega on iga asi kohane olema asendus sellele, mis on tema sarnane. Asenduse mõiste kätkeb otstarbe ja seega ehtsa kolmasuse mõistet.) Seda, kas on teisi asenduste liike või ei ole, saame näha. Esitusel ainult esmasuse abil saab olla ainult sarnane objekt. Seega märk kontrasti abil denoteerib oma objekti ainult kahe kvaliteedi vahelise kontrasti ehk teisasuse abil. Märk esmasuse abil on oma objekti kujutis (image) ning rangemalt öeldes saab olla ainult idee. Sest ta peab tekitama tõlgend-idee; ja väline objekt erutab idee reaktsiooniga ajule. Aga kõige rangemalt võttes ei saa isegi idee olla ikoon, välja arvatud võimalikkuse ehk esmasuse mõttes. Ainult võimalikkus on ikoon puhtalt oma kvaliteedi tõttu; ja selle objekt saab olla ainult esmasus. Aga märk saab olla ikooniline, st representeerida oma objekti, põhiliselt oma sarnasuse kaudu, milline tema olemisviis ka poleks. Kui tahetakse nimisõna, siis ikoonilist esitist võib nimetada hüpoikooniks. Mis tahes materiaalne kujutis, nagu näiteks maal, on representeerimisviisi poolest suuresti konventsionaalne; aga iseenesest, ilma legendi või sildita, võib seda nimetada hüpoikooniks. (CP 2.276, 1902) "Hüpoikoonid võib jämedalt jagada esmasuse mooduse järgi, milles nad osalevad. Need, mis osalevad lihtsates kvaliteetides, ehk esimesed esmasused, on kujutised (images); need, mis representeerivad ühe asja osade (peamiselt düaadilisi või sellistena vaadeldavaid) suhteid analoogsete suhetega omaenda osade vahel, on diagrammid; need, mis representeerivad esitise representatiivset iseloomu, representeerides parallelismi milleski muus, on metafoorid." (CP 2.277, 1902) "Kolmes märkide järgus (ikoon, indeks, sümbol) võib täheldada korrapärast progressiooni (üks, kaks, kolm). Ikoonil ei ole objektiga, mida ta representeerib, dünaamilist seost; tema kvaliteedid lihtsalt juhtuvad sarnanema objekti kvaliteetidega ja tekitama vaimus, mille sarnasus see on, analoogseid aistinguid. Aga tegelikult ei ole ta nendega seoses. Indeks on oma objektiga füüsiliselt seotud; nad moodustavad orgaanilise paari, kuid tõlgendaval vaimul ei ole selle seosega muud seost, kui et ta täheldab neid, kui need on kujunenud. Sümbol on oma objektiga seotud sümbolit kasutava vaimu idee tõttu, ilma milleta sellist seost ei oleks olemas." (CP 2.299, 1893) "Ikoon on märk, millel oleks see tunnus, mis teeb ta tähenduslikuks, isegi juhul, kui tema objekti poleks olemas; nagu näiteks tinapliiatsi kriips, mis representeerib geomeetrilist joont." ('Dictionary of Philosophy & Psychology' vol. 2, CP 2.304, 1902) "Suuremal astmel kõdunud märk on originaalmärk (Originalian Sign) ehk ikoon, mille tähenduslikkus tulebb lihtsalt tema kvaliteedist. Niisugused on näiteks kujutlused, kuidas ma teatud asjaoludel toimiksin, näitavatena mulle, kuidas teine inimene tõenäoliselt toimiks. Me ütleme, et portree inimesest, keda me ei ole näinud, on veenev. Niivõrd kui ma pelgalt selle alusel, mida ma selles näen, jõuan idee kujundamiseni inimesest, keda see representeerib, on see ikoon. Aga tegelikult ei ole see puhas ikoon, sest mind mõjutab suuresti teadmine, et see on tagajärg, mida kunstniku kaudu põhjustab originaali välimus, ning on seega ehtsas vastupanusuhtes tolle originaaliga. Ma tean pealegi, et portreedel on vaid üliväike sarnasus originaaliga, välja arvatud teatud konventsionaalsetes aspektides ja konventsionaalse väärtuste skaala järgi, jne." ('Minute Logic', CP 2.92, 1902) "Ikoon on esitis, mille representeeriv omadus on selle esmasus esimesena. See tähendab, omadus, mis tal kui asjal on, teeb ta sobivaks olema esitis. Seega on iga asi sobiv olema iga sellise asja asendaja, mille sarnane ta on. (Asendaja mõiste hõlmab otstarbe mõiste, ja seega ehtsa kolmasuse mõiste.) Kas on teisi asendaja liike või mitte, seda saame näha. Esitisel üksnes esmasuse kaudu saab olla ainult sarnane objekt. Niisiis tähistab märk kontrasti tõttu oma objekti ainult kontrasti ehk teisasuse tõttu kahe omaduse vahel. Märk esmasuse tõttu on oma objekti kujutis ja rangemalt öeldes saab olla ainult idee. Sest ta peab tekitama tõlgend-idee; ja väline objekt tekitab idee reaktsiooni kaudu ajule. Aga kõige rangemalt öeldes ei saa isegi mitte idee, välja arvatud võimalikkuse ehk esmasuse mõttes, olla ikoon. Üksnes võimalikkus on ikoon puhtalt oma omaduse tõttu; ja selle objekt saab olla üksnes esmasus. ('A Syllabus of Certain Topics of Logic', EP 2:273, 1903) "Ikoon [...] on rangelt võimalikkus, mis kätkeb võimalikkust, ja seega võimalikkus, et ta on esitatud võimalikkusena, on selle kätketud võimalikkuse võimalikkus. Üksnes seda liiki esitises võib siis tõlgend olla objekt." ('A Syllabus of Certain Topics of Logic', EP 2:277, 1903) "Ikoon on märk, mis osutab objektile, mida ta tähistab, pelgalt omaenda tunnuste tõttu, mis tal on hoolimata sellest, kas mõni niisugune objekt tegelikult eksisteerib või mitte. On tõsi, et kui niisugust objekti pole tegelikult olemas, siis ikoon ei toimi märgina; kuid sellel pole mingit pistmist tema märgiiseloomuga. Mis tahes asi, olgu see omadus, eksisteeriv indiviid või seadus, on iga asja märk, nii kaua kui ta on tolle asja sarnane ning teda kasutatakse selle märgina." ('A Syllabus of Certain Topics of Logic', EP 2:291, CP 2.247, 1903) "Ikoon on esitis, mis täidab esitise funktsiooni mingi tunnuse tõttu, mis tal on iseeneses ja mis tal ikkagi oleks, kui tema objekti ei eksisteeriks. Nii et on küll tõsi, et kentauri skulptuur ei ole esitis, kui pole sellist asja nagu kentaur. Ent kui ta kentauri representeerib, siis oma kuju tõttu; ja see kuju on tal ikka, olgu siis kentaur olemas või mitte." (Harvard Lectures on Pragmatism, CP 5.73, 1903) "... ikooni saab kahtlemata kategooriateks jaotada; kuid iooni mõiste iseenesest niisugust jaotust tingimata ei nõua. Sest puhas ikoon ei tee mingit vahet iseenda ja oma objekti vahel. Ta representeerib mida iganes ta võib representeerida, ja mis iganes, mille sarnane ta on, ta niivõrd ka on. See on ainult nõndaoleku asi." (Harvard Lectures on Pragmatism, CP 5.74, 1903) "Ikoon on esitis sellest, mida ta representeerib, ja vaimu jaoks, mis teda sellena tõlgendab, seetõttu, et ta on vahetu kujutis, see tähendab tunnuste tõttu, mis kuuluvad talle iseeneses kui tajutavale objektile ning mis tal ikkagi oleks, kui looduses poleks ühtki objekti, mida ta meenutaks, ja kuigi teda kunagi ei tõlgendataks märgina. Ta on nähtumuse loomusega, ja sellisena ta eksisteerib rangelt öeldes ainult teadvuses, kuigi tavakõnepruugis ja siis, kui äärmine täpsus pole nõutav, me laiendame termini "ikoon" välistele objektidele, mis tekitavad teadvuses kujutise enda. Geomeetriline diagramm on hea näide ikoonist. Puhas ikoon ei saa edasi anda mitte mingit positiivset ega faktilist informatsiooni; sest ta ei taga, et mingi niisugune asi looduses olemas on. Ent ta on äärmiselt väärtuslik, võimaldades tõlgendajal uurida, missugune oleks sellise objekti iseloom, juhul kui mõni selline oleks olemas. Geomeetria illustreerib seda piisavalt." ('Logical Tracts, No. 2', CP 4.447, c. 1903) "Suhte järgi nende dünaamilise objektiga ma jaotan märgid ikoonideks, indeksiteks ja sümboliteks (jaotus, mille ma andsin 1867. aastal). Ma defineerin ikooni märgina, mis on määratud oma dünaamilise objekti poolt märgi enda seesmise loomuse tõttu. Niisugune on iga omadusmärk, nagu nägemus, – või tunne, mida tekitab muusikapala, midagi peetakse representeerivaks seda, mida helilooja silmas pidas. Niisugune võib olla üksikmärk, nagu individuaalne diagramm; ütleme, vigade jaotuskõver." (Kiri Lady Welbyle, CP 8.335, 1904) "Ikoon on märk, mis sobib niisugusena kasutamiseks sellepärast, et tal on tähistatav kvaliteet." ('New Elements', EP 2:307, 1904?) "... , märgi (kui venitada see sõna kõige laiemate piirideni, millekski, mis määratuna mingi objekti poolt määrab mingi tõlgenduse selle läbi olema määratud sellesama objekti poolt) olemuse analüüs viib tõestuseni, et iga märk on määratud oma objekti poolt kas esiteks objekti tunnustes osalemise kaudu, kui ma nimetan seda märki ikooniks; teiseks, selle kaudu, et ta on tegelikult ja oma individuaalses olemasolus seotud selle individuaalse objektiga, kui ma nimetan seda märki indeksiks; kolmandaks, enam või vähem ligikaudse kindluse kaudu, et seda tõlgendatakse objekti tähistamisena, harjumuse (seda terminit ma kasutan nii, et ta hõlmab loodusliku kalduvuse) tagajärjel, kui ma nimetan seda märki sümboliks." ('Prolegomena to an Apology for Pragmaticism', CP 4.531, 1906) "... Ma olin tähele pannud, et kõige sagedamini kasulik märkide jaotus on trihhotoomia põhjal esiteks sarnasusteks (Likenesses), ehk nagu ma eelistan öelda, ikoonideks, mis on selleks, et representeerida oma objekte ainult niivõrd, kui nad meenutavad neid iseenesest, teiseks indeksiteks, mis representeerivad oma objekte sõltumatult igasugusest sarnasusest nendega, ainult tegelike seoste tõttu nendega, ja kolmandaks sümboliteks, mis representeerivad oma objekte sõltumatult nii igasugusest sarnasusest kui ka igasugusest tegelikust seosest, sest nende tõlgendajate kalduvused või faktilised harjumused tagavad, et neid nii mõistetakse." ('A Sketch of Logical Critics', EP 2:460–461, 1909 või 1911) Hilisem semiootika Charles Morris võttis ikooni ja referendi vahelise sarnasuse astme kohta kasutusele termini "ikoonilisus". Charles Morris. Ta ütleb: "Märk on ikooniline niivõrd, kui tal endal on denotaatide omadused; muidu on ta mitteikooniline. Inimese portree on suuresti ikooniline, kuid pole seda täielikult, sest maalitud lõuendil ei ole naha tekstuuri ega kõne- ja liikumisvõimet, mis portreteeritaval inimesel on. Film on ikoonilisem, kuid mitte täielikult ikooniline. Täielikult ikooniline märk denoteeriks alati, sest ta oleks ise denotaat." Denotaat on reaalselt olemasolev asi või niisuguste asjade klass. Ikoonilise märgi ja denotaadi suhtest räägib ta omaduste kaudu. Need omadused võivad olla kvaliteedid või suhted. Rudi Keller nimetab ikonifikatsiooniks (Ikonifizierung) muud laadi märgi, näiteks indeksi (sümptomi) muutumist ikooniks. Keller nimetab Peirce'i märgiteooriat representatsionistlikuks ning vastandab sellele oma instrumentalistliku märgiteooria, milles ta defineerib ikooni järgmiselt: "Ikooni ei tee ikooniks mitte sarnasus, vaid tõlgendamise meetod, assotsiatiivne järeldus.". Ikoon toimib Kelleri järgi "assotsiatsiooniimpulsina". Ikooniliste märkide kasutamine Paljud vanad kirjad, näiteks kiilkiri, kasutasid ikoone. Suulises kõnes on sellega võrreldav onomatopöa. Sellised märgis on siiski pigem sümbolid, sest sarnasus on nende puhul vähene ning selle tähtsus pole kuigi oluline. Pealegi ei tähista lindu tähistav ideogramm võib-olla mitte enam lindu ennast, vaid abstraktset mõistet 'kergem kui õhk' või lindjumalust ja tema valitsemisala, näiteks surma. Tänapäeval kasutatakse ikoone näiteks piktogrammidena näiteks liiklusmärkidel, riideesemete hooldusjuhenditel, käimlapiktogrammidel, keelusiltidel (millel on kujutatud näiteks läbitõmmatud sigaretid, koerad või mobiiltelefonid), infotahvlitel ja maakaartidel. Graafilises kasutajaliideses on ikoonid vahend graafiliste kasutajapindade lihtsamaks kujundamiseks (näiteks paberikorvi kujutis). Selliseid piktogramme kasutatakse kiire ja lihtsa info edastamiseks eeldusel, et stiliseeritud kujutise eeskuju on vaatajale tuttav ning märk on sellepärast intuitiivselt mõistetav. Vaata ka Hüpoikoon Ikoonilisus Pilt Ikooniline pööre Viited Kirjandus Umberto Eco. Introduction to a semiotics of iconic signs. – Versus, 1972, 2, lk 1–15. J. E. Tiles. Iconic thought and the scientific imagination. – Transactions of the Charles S. Peirce Society, 1988, 24 (2), lk 161–178. Beverley Kent. The interconnectedness of Peirce's diagrammatic thought. – Nathan Houser, D. Roberts, J. Evra (toim). Studies in the Logic of Charles Sanders Peirce, Bloomington IN: Indiana University Press 1997, lk 445–459. Winfried Nöth. Semiotic foundations of iconicity in language and literature. – O. Fischer, M. Nänny (toim). The Motivated Sign [Iconicity in Language and Literature 2], Amsterdam: John Benjamins 2001, lk 17–28. Masako K. Hiraga. Metaphor and Iconicity, Houndmills: Palgrave Macmillan 2005. Frederik Stjernfelt. Diagrammatology: An Investigation on the Borderlines of Phenomenology, Ontology, and Semiotics, Dordrecht: Springer 2007. Felicia E. Kruse. Is music a pure icon? – Transactions of the Charles S. Peirce Society, 2007, 43(4), lk 626–635. Winfried Nöth. Three paradigms of iconicity research in language and literature. – Masako K. Hiraga, William J. Herlofsky, Kazuko Shinohara, Kimi Akita (toim). East Meets West: Iconicity in Language and Literature, Amsterdam: Benjamins 2015, lk 13–43. Semiootika


skaudimatkal huvid – Rate.ee Rate.ee on Eesti interneti suurim keskkond. See on sotsiaalne võrgustik, mis pakub sulle võimalust suhelda oma sõpradega ja tutvuda uute inimestega. Saidi kasutamiseks palun logi sisse või registreeri! Laupäev, 24. juuni, 14:06 | Kasutajaid kokku: 81312 | Hetkel online: 252 » Eesti skaudimatkal


(9) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.


BALTMET GROUP OÜ - 12458632 | ScoreStorybook | BALTMET GROUP OÜ: Nutulugu TÄHELEPANU! Inforegister soovitab hoiduda koostööst BALTMET GROUP OÜ-ga, kui koostöövõimetu ettevõttega, kes ignoreerib oma kohustusi ja Võlausaldaja püüdlusi kontakti saada. Võlausaldajatele tekitatud kahju kokku on juba 181263,89 EUR. Võlgnevuste tekkimisel oli BALTMET GROUP OÜ juhtide ringis Aleksandr Novohatski, kes alustas ettevõtlusega tegevusvaldkonnas: Kontori- ja kauplusemööbli tootmine – 20 aastat tagasi 30 aastaselt. Tema poolt juhitavate ettevõtete jooksva aasta käive (2019) oli kokku 0.0 EUR-i. Aleksandr Novohatski tegutseb täna ettevõttes BNG MASTERS OÜ, mis käivet kvartalis ei teinud aga ja küllap fööniks tõuseb taas tuhast, kui Võlausaldajad oma usalduskrediiti ikka lahti hoiavad. Jaga BALTMET GROUP OÜ nutulugu ka sotsiaalmeedias, et hoiatus koostöövõimetu ettevõtja kohta jõuaks rohkemate silmapaarideni. Punane tn 70 BALTMET GROUP OÜ Storybook BALTMET GROUP OÜ Harjumaa Metalli- ja mineraalide hulgimüüjad TUDULUGU BALTMET GROUP OÜ: Tudulugu Harjumaa kandi aadressiga ettevõte, BALTMET GROUP OÜ registreeriti 5 aastat tagasi, juba euroliitu k... BALTMET GROUP OÜ Harjumaa Metalli- ja mineraalide hulgimüüjad SÜNNILUGU BALTMET GROUP OÜ: Sünnilugu Tallinna linna kandis toimetav ettevõte, BALTMET GROUP OÜ tõmmati käima 6 aastat tagasi. Eesti ettev... BALTMET GROUP OÜ seosed veebis Veebisügavustest BALTMET GROUP OÜ kohta leiduvad nimed, märk- ja omadussõnad aitavad mõista selle ettevõtte olemust, suhteid, väärtuslikkust või traagikat BALTMET GROUP OÜ viimased sündmused


FOTOD: Hanno Pevkur: PPA kontrollis enneolematult ulatusliku piirivalveõppusega, kui kiiresti jõutakse Tallinnast kagupiirile Lisatud PPA peadirektori Elmar Vaheri kommentaar!(114) Delfi on kahe eelneva päeva jooksul saanud vihjeid sõjatehnika liikumise kohta Lõuna-Eestis, siseminister Hanno Pevkur rääkis valitsuse pressikonverentsil, et eile ja üleeile toimus kagupiiri lähedal enneolematult suur piirivalveõppus. „Tegime politsei- ja piirivalveameti vastutusalas päris suure õppuse. Teisipäeval algas õppus õhtul kell kaheksa ja lõppes kell 12, keskendudes eelkõige maastikule ja stsenaariumikohaselt isikutegrupi ebaseaduslikule piiriületusele ja nende tabamisele,“ rääkis Pevkur. Pevkuri sõnul olid kaasatud lisaks PPA tavajõududele ka uus piirivalve kiirreageerimisüksus, PPA kiirreageerimisüksus ja K-komando. „Harjutasime seda, kuidas nii kiirreageerijate kui politsei- ja piirivalve tavaüksuste vahel koostööd teha, et ebaseaduslik piiriületus tuvastada.“ Eile oli teine õppusepäev, mil harjutati objektikaitset, mis kestis kella poole viiest poole üheni öösel. „Nii et kui piirialadel inimesed nägid nii veekahureid, soomukeid kui ka eriüksuslasi liikumas, siis need olid ettevalmistatud ja kõik oli kontrolli all ja teadlik tegevus, pole vaja muretseda.“ „Õppuse käigus tabati üleeile ka kaks ebaseaduslikku piiriületajat, kaks sudaanlast, kel dokumente kaasas ei olnud, nendega nüüd menetlustoimingud jätkuvad. Nii, et õppuse käigus tehti ka oma tavapärast tööd,“ tõi Pevkur välja huvitava juhtumi õppustelt. Pevkur märkis, et Eestis pole kunagi varem toimunud sellises mahus ja ulatuses piirivalveõppust, kus mängitakse reaalselt läbi, kuidas Tallinnast Eesti kagunurka saata eriüksused, milleks ei kasutata ainult kopterit, vaid ka piirivalvelennukit, millega minnakse Tartusse, kust edasi teise transpordiga. Õppuse käigus kontrolliti, kui kiiresti Tallinnast Eesti kagunurka jõutakse, aga ka reageerimisvõimekust ja koostööd. Pevkuri sõnul oli väga hea õppus, kuigi järeldusi on tema hinnangul veel vara teha, kuna õppus lõppes alles 12 tundi tagasi. Siseministri sõnul ollakse valmis veel ja veel selliseid õppuseid läbi viima. „Pole vaja ehmuda, kui ida- või näiteks kirdepiiril midagi sellist toimub,“ sõnas ta. Politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher ütles Delfile, et õppus näitas, et väga lühikese etteteatamisajaga suudetakse viia kiirreageerimisüksused ka Eesti kaugeimasse nurka, olgu siis kopteri, lennukiga või mööda maismaad. „Harjutasime kahe päeva jooksul Luhamaal ja Piusal läbi, kuidas piirijuhtumile reageerivad nii lähimate kordonite, piiripunktide ja jaoskondade patrullid kui ka eriväljaõppega kiirreageerimisüksused Tartust ja Tallinnast. Teeme piiriäärsetel aladel sarnaseid õppusi sel aastal veel korduvalt - see on osa üldisest piiriturvalisuse tõstmisest, millesse Eesti lähiaastatel oluliselt panustab,“ sõnas Vaher. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71312115


Riigikohtu praktika: Planeeringumenetlus – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal Vall menetluses oli üldplaneeringu kehtestamine. Kohus kohustas valda 1. märtsiks 2017 otsustama, kas varasemad etapid läbinud üldplaneering (50% elamu- ja 50% sotsiaalmaa lahendusega) kehtestada või jätta kehtestamata. Teisisõnu tuli planeerimismenetlus viia selleks tähtpäevaks lõpuni. Volikogu selleks tähtpäevaks planeerimismenetlust aga ei lõpetanud ja viivitas sellega põhjendades, et vajalik on veel kaaluda üldplaneeringu kehtestamise alternatiivseid lahendusvariante. Riigikohus võttis seisukoha, et lõpliku ja sisulise otsuse tegemist ei tohi haldusorgan ka laia kaalutlusruumi korral üha uute lahendusvariantide otsimise ja kaalumise ettekäändel edasi lükata ning kui volikogu pidas otstarbekaks muud põhilahendust kui see, mis sisaldus juba vastuvõetud ja avaliku väljapaneku läbinud planeeringus, siis tulnuks jätta viidatud planeering kehtestamata ning seda otsust põhjendada. Kaebajal oleks seejärel olnud võimalik taotleda volikogu kaalutluste sisulist kohtulikku kontrolli, mida ta enne menetluse lõpetamist teha ei oleks saanud. Lisaks rõhutas kohus veelkord, et kinnistuomanikul pole alust dikteerida kohalikule omavalitsusele planeeringulahendust, kuid aga on tal õigus nõuda, et planeerimismenetlus toimuks mõistliku aja jooksul ning seda ka siis, kui puudutatud isikute vahel ei ole planeeringulahenduse osas konsensust. 06.03.2017 Riigikohtu praktika: Ehitus- ja kasutusloa vaidlustamine /haldusasi nr 3-3-1-69-16/ Riigikohus võttis selles asjas mitmeid olulisi seisukohti erinevatel detailplaneeringute ning ehitus- ja kasutuslubadega seotud teemadel. Naaber vaidlustas kõrvalkinnistule püstitatud kõrvalhoone-sauna kasutusloa andmist etteheidetega, et hoone k 12.05.2015 Riigikohtu praktika: Pirita TOP detailplaneeringust Kohtuasjas nr 3-3-1-71-14 lahendas Riigikohus MTÜ Pirita Selts kaebust nn Pirita TOP detailplaneeringu tühistamiseks. Kaebuse põhiliseks väiteks oli elanike elukeskkonna oluline muutus (privaatsus ei ole enam tagatud, suureneb transpordikoormus j Uuem uudis: Фирмы недвижимости планируют увеличивать штат ›› ‹‹ Vanem uudis: Arco Vara: Servituut kitsendab vara kasutamise õigust


source: CulturaX

text: Ott Leplandi fännide foorum • Vaata teemat - 15.12 foorumi uuendused Tänane kuupäev 19 Sept 2020, 09:15 Foorumi pealeht » Üldinfo » Infopunkt 15.12 foorumi uuendused Teema pealkiri: 15.12 foorumi uuendused Postitatud: 15 Dets 2010, 16:12 Liitunud: 16 Nov 2010, 03:15 Üritan täna galeriid foorumile peale installida nii et vahelduva eduga võite kohata foorumil erinevaid erroreid, maas olemist või tundmatuid nuppe/stiile! Teema pealkiri: Re: 15.12 foorumi uuendused Postitatud: 15 Dets 2010, 17:24 Nii. Tänaseks lõpetan. Kui te kuskil kohtate galerii nupe, siis ignoreerige neid, asi praeguse teemaga veel väga ei tööta. Postitatud: 19 Dets 2010, 18:24 Täna sai peale pandud ka ülejäänud galerii mod. Enda galerii saab ülesse seada Juhtpaneel > UCP_GALLERY lingi alt. Võite kohata, et osades kohtades on mõned nupud veel imelikud või mingid tekstid ei paista välja või nagu UCP_GALLERY puhul näha, siis nagu tõlge oleks puudu. Need tulevad nii kuidas ma neile eesti keelsed variandid jõuan meisterdada ja vastavaid kohti käsitsi muuta. Minu postituse all näete nuppu album. See viib minu katsealbumisse. Albumi link tuleb hetkel ainult nende inimeste postituste alla, kes on endale albumi ülesse seadnud. Samuti on teil samal real kui Juhtpaneel väike imelik link Gallery, mis viib teid otse iseenda galeriisse, kui see on ülesse seatud. Kui kellelgi mingeid jamasid tekib seoses galerii kasutamisega, siis palun andke siia teemasse või PMi kaudu mulle teada. Postitatud: 20 Dets 2010, 00:30 Enamus tõlkeid peaks nüüd samuti lisatud olema. Kuna need on tehtud kiiruga, siis oleksin tänulik, kui juhiksite mu tähelepanu igasugustele kirjavigadele ja ... ee... kohmakatele tõlgetele.


text: Seminaril - leiti 87 faili - Annaabi.ee Otsingule "seminaril" leiti 87 faili TARTU ÜLIKOOL Pärnu kolledz Turismiosakond Grete Jakobson Katriin Mats TH2 NOORTESEMINAR TEEMAL ÕPPIMISE-JA TÖÖTAMISEVÕIMALUSED VÄLISMAAL Projektikava Pärnu 2012 SISUKORD SISUKORD... Sissejuhatus Eestlased on laulurahvas me oleme ennast kaks korda võõrvõimu alt vabaks laulnud. Muusika on meid hädas tihti ühendanud ning aidanud raskeid aegu üle elada. Samas on läbi aegade just muusikaline tegevus olnud alati lubatud ja selle varju on patrioodid ka pugenud. Oleme alati olnud väga uhked oma pärimuse üle. Alates aegade a... Kõrgahariduseta heliloojad Lõpetas 1865 J.Cimze seminari, edasi õppis 2aastat tartu ülikoolis matemaatikat. Töötas mitmel pool eestis ja hiljem läheb üle Peterburgi. !876-surmani töötab Peterburgis Saksa Gümnaasiumis matemaatika õpetajana. Ta oli Rahvuslikukoorimuusika aluse panija. Tema põhihuviks oli rahvaviiside kogumine ning hilisem kasutamine oma loomingus... Ainetöö juhendmaterial helina.vigla@tseba.ttu.ee helina.vigla@mk.ee (kirjutada kool ja grupp, ja ainetöö rühm.) 22.10.09 2h 28.01.2010 12.00 4h- töö peab valmis olema! Kontaktaeg: -14.detsember 2009, teemade kinnitamine. 05.02.2010 9.00 kaitsmine, 6 h Vt. raamat ,,Uuri ja kirjuta". TTK rmtk müügil. Vt. Kulno Türki raamatud Teaduslik teadmine- tugineb varasematele teadmistele ja se... NOORED TÖÖTURUL Referaat Õppejõud: SISUKORD SISSEJUHATUS Eesti hakkab noorte tööpuuduse osas jõudma paljude Euroopa riikide tasemele. Ka Eesti tööandjad on hakanud töötajates hindama stabiilsust ja kogemust, möödas on ajad, kus esmatähtsaks peeti noorust ja rikkumata mõtlemist. Töö leidmine on praegu suur probleem kesk- ja kutseharidu...


source: wikipedia

text: Bonnie Elizabeth Parker (1. oktoober 1910 – 23. mai 1934) ja Clyde Chestnut Barrow (24. märts 1909 – 23. mai 1934) olid Ameerika Ühendriikide kurjategijad, kes ülemaailmse majanduskriisi ajal rändasid läbi USA edelaosa, röövides panku ja tekitades segadust. Arvatakse, et nad olid süüdi 13 mõrvas, umbes 12 väikeses pangaröövis ning loendamatul hulgal kaupluse- ja tanklaröövides. Bonnie ja Clyde tutvusid 1930. aastal. Clyde arreteeriti pärast nende tutvumist ja ta vabanes 1932. aastal. Pärast Clyde'i vabanemist varastas paar Texases auto. Politsei hakkas neid jälitama, Clyde'il õnnestus põgeneda, Bonnie aga läks mõneks kuuks vanglasse. Ta vabastati 1932. aasta juunis. Bonniest ja Clyde'ist on 1967. aastal tehtud film "Bonnie ja Clyde", kus peaosades mängisid Warren Beatty ja Faye Dunaway. Bonnie Parker Bonnie Elizabeth Parker sündis Rowenas Texases, ta oli kolmest lapsest vanuselt teine. Ta isa Charles Robert Parker (1884–1914) oli müürsepp, kes suri, kui Bonnie oli nelja-aastane. Tema ema Emma (Krause) Parker (1885–1944) kolis oma perega vanemate koju Cement Citysse, kus ta töötas õmblejana. Täiskasvanuna väljendas Bonnie end luuletusi kirjutades, näiteks "The Story of Suicide Sal" ja "The Trail's End" (tuntud ka kui "The Story of Bonnie and Clyde"). Oma teisel keskkooliaastal tutvus Bonnie Roy Thorntoniga. Nad jätsid kooli pooleli ja abiellusid 25. septembril 1926, kuus päeva enne Bonnie 16. sünnipäeva. Nende abielu jäi Roy pideva puudumise ja kriminaalse tegevuse tõttu lühikeseks. Pärast 1929. aasta jaanuari läksid nende teed lahku, kuid nad ei lahutanud ametlikult, Bonniel oli surres Thorntoni abielusõrmus sõrmes. Thornton oli vangis, kui ta surmast kuulis. Ta kommenteeris: "Mul on hea meel, et nad läksid, nagu nad läksid. See on palju parem, kui olla kinni võetud." 1929. aastal pärast abielu purunemist elas Bonnie ema juures ja töötas ettekandjana Dallases. Üks tema püsikliente kohvikus oli Ted Hinton, kes 1932. aastal liitus Dallase politseijaoskonnaga. 1934. aastal oli ta kaasosaline Bonnie varitsusrünnakus. Clyde Barrow Clyde Chestnut Barrow sündis Texase osariigis Ellise maakonnas Telico küla lähedal, mis asub Dallasest kagus. Ta oli Henry Basil Barrow' (1874–1957) ja Cumie Talitha Walkeri (1874–1942) seitsmest lapsest viies. 1920ndate alguses migreerus perekond vaesunud farmipiirkonnast Lääne-Dallase vaeste agulisse. Perekond elas olude sunnil esimesed kuud vankri all, kuniks isa Henry kogus piisavalt raha, et osta telk. See oli pere jaoks oluline edasiminek. Clyde arreteeriti esimest korda 1926. aastal, kui ta oli jätnud renditud auto õigel ajal tagastamata ning üritas kokkupuutes politseiga põgeneda. Teine arreteerimine järgnes õige varsti – vend Buckiga jäädi vahele varastatud kaubaga (kalkun). Kuigi Clyde töötas ka ausalt aastatel 1927–1929, tegeles ta samal ajal seifide lahtimurdmise, poeröövide ja autode varastamisega. Järjepidevate arreteerimiste tõttu (1928–1929) saadeti ta 1930. aasta aprillis Easthami vangilaagrisse. Seal tappis Clyde kaasvangi, kes oli teda korduvalt seksuaalselt rünnanud. Ta lõi metalltoruga ohvri kolju lõhki. See oli Clyde'i esimene tapmine, kuid süü võttis enda peale eluaegset karistust kandev süüdimõistetu. Clyde rääkis nõusse ühe oma kaasvangidest, et ta raiuks kirvega maha Clyde'i kaks varvast, sest siis ei peaks ta tegema rasket põllutööd. Selle tõttu lonkas ta kogu oma ülejäänud elu. Kuus päeva hiljem rahuldati ta ema palvekiri enneaegseks vabastamiseks – sellest aga Clyde varem ei teadnud. 1930. aastal põgenes Clyde Easthami vangilaagrist. Ta kasutas selleks Bonnie vanglasse smugeldatud relva. Clyde tabati aga üsna kiiresti ning saadeti tagasi vangimajja. 2. veebruaril 1932 külmaks ja kalgiks kurjategijaks muutunud Clyde vabastati. Ta õde Marie ütles: "Midagi jubedat pidi kindlasti vanglas juhtuma, sest vanglast vabanemisest saadik ei ole ta enam sama inimene." Vang Ralph Fults sõnas, et nägi, kuidas Clyde muutus "koolipoisist lõgismaoks". Pärast Easthamis istumist valis Clyde sihtmärkideks väiksemad kohad, röövides poode ja tanklaid, tehes seda isegi kiiremas tempos kui Barrow' jõugu kuulsaks saanud umbes kümne panga röövid. Ta lemmikrelv oli M1918 Browningu automaattulirelv (lühidalt BAR). John Neal Phillipsi sõnade kohaselt polnud Clyde Barrow' eesmärk pangaröövidega kuulsust ja raha koguda, vaid ta tegi seda kättemaksuks Texase vanglasüsteemi vastu, kus teda karistust kandes väärkoheldi. Kuritegevuse periood Algusaja kuriteod ja mõrvad Pärast seda, kui Clyde 1932. aasta veebruaris vanglast välja sai, moodustas ta koos Ralph Fultsiga kriminaalse kamba. Koos panid nad toime väikeseid vargusi, enamjaolt poodides ja tanklates. Nende eesmärk oli koguda piisavalt raha ja relvi, et korraldada rünnak Easthami vanglale ning vabastada vangid. 19. aprillil Bonnie ja Fults arreteeriti, kui nad üritasid röövida tööriistapoest tulirelvi. Bonnie sai paar kuud hiljem vabaks, kuid Fults pandi vangi ning ta ei liitunud jõuguga uuesti. Clyde oli autojuht, kui jõuk röövis 30. aprillil Texases Hillsboros poodi, mille omanikku J. N. Bucherit tulistati ja kes selle tagajärjel suri. Ohvri abikaasa identifitseeris üheks tulistajaks Clyde'i, kuigi mees oli oodanud autos. See oli esimene kord, kui Clyde'i süüdistati mõrvas. Bonnie oli kuni 17. juunini eeluurimisvanglas, kus ta kirjutas ajaviiteks luuletusi. Kui Kaufmani maakonna vandemeestekogu kokku sai, võtsid nad süüdistuse tagasi ja Bonnie vabastati. Paari nädala jooksul liitus ta taas Clyde'iga. 5. augustil, kui Bonnie külastas Dallases oma ema, olid Clyde, Raymond Hamilton ja Ross Dyer Stringtowni kauboi tantsul joomas. Šerif C. G. Maxwell ja tema asetäitja Eugene C. Moore lähenesid Clyde'ile ja tema sõpradele parklas, kus toimus tulevahetus, mille käigus asetäitja suri ja šerif sai haavata. Esimest korda tapsid Clyde ja tema jõuk politseiniku, peagi jõudis ohvrite arv üheksani. W. D. Jones oli Clyde'i peretuttav olnud juba lapsest saati. 1932. aasta jõuluõhtul palus 16-aastane Jones, et Clyde lubaks tal jõuguga liituda, ja nad lahkusid Dallasest sel õhtul. Järgmisel päeval tappis Jones koos Clyde'iga noore peremehe Doyle Johnsoni, kui varastasid tema autot. Vähem kui kaks nädalat hiljem, 6. jaanuaril 1933, tappis Clyde Tarranti maakonna asetäitja šerif Malcolm Davise, kui Bonnie ja Jones sattusid politseilõksu, mis oli mõeldud teisele kurjategijale. Ohvrite arv aprillist kuni selle ajani oli viis. 1933. Buck liitub kambaga 22. märtsil 1933 sai Buck Barrow vanglast välja. Paari päevaga seadis ta oma naise Blanche'i, Bonnie, Clyde'i ja Jonesiga üles majapidamise Joplinisse Missouri osariigis, kus nad said varjuda. Perekonna allikate järgi olid Buck ja Blanche vaid külalised, kes üritasid Clyde'i mõjutada, et ta end politseile üles annaks. Bonnie ja Clyde puutusid järgmised korrad politseiga kokku kahtlustäratava käitumise tõttu, mitte aga sellepärast, et neid oleks identifitseeritud. Kamp korraldas vaikses naabruskonnas valje kaardimänguõhtuid, kus pruugiti palju alkoholi. "Me ostsime kasti õlut päevas," tuletas Blanche hiljem meelde. Mehed tulid ja läksid valjuhäälselt igal kellaajal ning Clyde puhastas korteris brauningut ja tulistas seda kogemata. Keegi naabritest ei läinud korterisse, kuid üks teavitas oma kahtlustest Joplini politseijaoskonda. 13. aprillil koostasid politseinikud viiest mehest koosneva rühma, et arreteerida garaažikorteris elavad illegaalse alkoholi smugeldajad. Clyde, Jones ja Buck tapsid detektiiv McGinnise ja haavasid surmavalt konstaabel Harrymani. Ellujäänud ohvitserid tunnistasid hiljem, et nende tulistatud kuulid tabasid Jonesi külge, üks riivas Bucki ning üks kuul tabas Clyde'i, kuid põrkus tagasi tema pintsaku nööbilt. Kamp põgenes Joplinis politsei eest, kuid jättis korterisse maha enamiku oma varast. Asjade hulgas olid Bucki ja Blanche'i abielutunnistus, Bucki vanglast tingimisi vabastav tunnistus, suur arsenal legaalseid relvi, Bonnie käsitsi kirjutatud luuletused ja kaamera koos mitme rulli ilmutamata filmiga. Film ilmutati Joplin Globe'is ja sealt ongi pärit paljud tänapäeval tuntud fotod Clyde'ist, Bonniest ja Jonesist. Fotodel nad tembutavad ja suunavad üksteise poole relvi. Kui luuletus ja fotod, kaasa arvatud üks Bonniest, kes, püstol käes, oma hammastega sigarit kinni hoiab, said avalikuks, muutus Dallase anonüümne viieliikmeline rühm esileheküljeuudiseks üle Ameerika. Neid kutsuti Barrow' Kambaks. Luuletus "The Story of Suicide Sal" oli nende arvatav taustalugu. Järgmised kolm kuud liikus rühm Texasest Minnesotani. Mais üritasid nad röövida panka Lucerne'is Indianas ja röövisid panka Okabenas Minnesotas. Enne seda olid nad auto varastamise käigus röövinud Dillard Darby ja Sophia Stone'i. See oli üks mitmest intsidendist 1932. ja 1934. aasta vahel, mil nad röövisid politseinikke või vargusohvreid. Enamasti vabastasid nad pantvangid kaugel oma kodust, vahel raha eest, mille abil koju pääseda. Lood sellistest olukordadest ilmusid ajalehtedes, samuti ka vägivaldsemad juhtumid. Barrow' Kamp ei kõhelnud tulistamast kedagi, kes ette jäid, ei politseinikke ega tsiviilisikuid. Teised kambaliikmed, kaasa arvatud Raymond Hamilton, W. D. Jones, Buck Barrow ja Henry Methvin, panid oletatavalt toime mõrvu. Lõpuks rikkusid nende külmaverelisus ja tapmised avalikkuse arvamust kambast ning see viiski nende lõpuni. Fotod lõbustasid avalikkust, kuid jõuk oli meeleheitel ja rahulolematu, nagu kirjeldas Blanche Barrow oma kirjutistes 1930. aastate lõpus, ajal, mil ta oli vangis. Igapäevaelu muutus raskemaks, sest äratundmisoht oli suur. Restoranid ja motellid ei olnud enam turvalised, mistõttu leppisid nad lõkkel söögi tegemisega ja külmades ojades pesemisega. Riieldi väljakannatamatult palju, sest viieliikmeline kamp pidi ööpäev ringi olema ühes autos. See muutus nõnda ebameeldivaks, et W. D. Jones, kes oli juht, kui ta koos Clyde'iga varastas aprilli lõpus Dillard Darby auto, sõitis minema ja jättis teised maha. Ta hoidis eemale terve maikuu ja tuli tagasi alles 8. juuniks. 10. juunil ei pannud Clyde koos Jonesi ja Bonniega Wellingtoni lähedal Texases sõites tähele ehitataval sillal olevaid hoiatusmärke ning sõitis autoga kuristikku. Bonniel olid kolmanda astme põletushaavad paremal jalal: ta lihased tõmbusid tugevasti kokku ja jalg oli põlvest kõverdunud. W. D. Jones märkis: "Ta oli nii kõvasti põletada saanud, et keegi meist ei uskunud, et ta ellu jääb. Jalal oli nahk puusast pahkluuni läinud. Ma nägin mõningates kohtades luud." Enne surma suutis Bonnie vaevu käia, ta kas hüppas oma tervel jalal või Clyde kandis teda. Kamp peitis end maahotellis Fort Smithi lähedal Arkansases ja ravis Bonnie põletusi. Buck ja Jones korraldasid kohaliku röövi ja tapsid linna marssali Henry D. Humphrey. Kuna politsei hakkas neid uuesti taga ajama, pidid nad hoolimata Bonnie raskest seisundist põgenema. Juuli 1933. Platte'i linn ja Dexfieldi park 1933. aasta juulis läks jõuk Red Crowni motelli, mis asus Platte'i linnas Missouris (tänapäeva Kansas City läheduses). Motell sisaldas kahte tellisest majakest, mis olid ühendatud garaažidega. Bande üüris mõlemad. Motellist lõuna pool seisis Red Crowni kõrts, populaarne restoran Missouri maantee patrullpolitsei seas. Jõuk tõmbas endale ebatavaliselt palju tähelepanu: Blanche Barrow registreeris rühma kolme külalisena, kuid omanik Neal Houser nägi autost väljumas viit inimest. Ta märkas, et autojuht oli garaaži tagurdanud nii-öelda gangsteri stiilis, et olla valmis kiireks põgenemiseks. Blanche maksis kahe majakese eest müntidega, mida ta eelistas kasutada paberrahale, ning maksis hiljem ka viie õhtusöögi ja viie õlu eest müntidega. Järgmisel päeval märkas Houser, et külalised olid üüritud hoone aknad ajalehtedega seestpoolt kinni katnud. Blanche maksis jälle viie lõuna eest müntidega. Blanche'i inglise ratsapüksid tõmbasid tähelepanu, sest niisugune riietus ei olnud selle kandi naiste seas tavaline. 40 aastat hiljem mainisid inimesed esimesena just seda ebatavalist riideeset. Houser teavitas Blanche'i jõugust patrullpolitseinikku kapten William Baxterit, kes oli ka tema restorani patroon. Clyde ja Jones läksid linna sidemeid, vahvleid, juustu ja atropiinsulfaati ostma, et ravida Bonnie jalga. Apteeker võttis ühendust šerif Holt Coffeyga, kes pani nende elamispaiga järelevalve alla. Coffeyt olid hoiatanud Oklahoma, Texase ja Arkansase õiguskaitseorganid, et nad otsiksid võõraid, kes sellist varustust vajavad. Šerif kontakteerus kapten Baxteriga, kes kutsus abivägesid Kansas Cityst, mille ridadesse kuulus ka soomusauto. Samal õhtul kell üksteist liikus šerif Coffey juhtimisel Thompsoni püstolkuulipilduritega varustatud rühm korrapidajaid majakeste poole. Omavahelises tulevahetuses ja märkimisväärsel kaugusel jäid püstolkuulipildujad alla Clyde Barrow' eelistatud Browningu automaatpüssile, mis oli 7. juulil varastatud Enidi (Oklahoma) Riigikaitse relvalaost. Bande vallandas laastava kuulirahe ja põgenes, kui üks kuul oli ajanud autosignaali lühisesse. Õigusemõistjad arvasid ekslikult, et signaali antakse vaherahu eesmärgil, seega ei jälitanud nad eemale liikuvat Barrow'de sõidukit. Kuigi jõuk pääses ka sel korral seaduse eest, oli Buck Barrow tulevahetuse käigus saanud raske ja tagantjärele surmava peahaava, mis oli tekitanud suure ava tema koljusse ja vigastas tema ajusid. Blanche oleks silmades olevate klaasikildude tõttu äärepealt pimedaks jäänud. Nende väljavaated jälitajate eest pääsemiseks kadusid. Viis päeva hiljem, 24. juulil, viibis Barrow'de jõuk Iowa Dexteri asula lähedal oleva Dexfieldi pargi mahajäetud lõbustuspargis. Kuigi Buck tuli vahel teadvusele ning suutis ka rääkida ja süüa, oli suur peahaav ja kaotatud vere hulk niivõrd tõsine, et Clyde ja Jones kaevasid talle haua valmis. Pärast seda, kui kohalikud märkasid veriseid haavasidemeid, olid korrakaitsjad veendunud, et lõbustuspargis viibib Barrow'de jõuk. Kohalikud politseinikud ja umbes sada muud inimesest piirasid jõugu sisse ja olid nendega peagi tulevahetuses. Clyde Barrow, Bonnie Parker ja W. D. Jones pääsesid joostes põgenema. Bucki tabas kuul selga ning korrakaitsjad võtsid tema ja ta naise vahi alla. Buck suri viis päeva hiljem Perry Kingsi Daughtersi haiglas, põhjuseks peahaav ja pärast operatsiooni tekkinud kopsupõletik. Järgmiste nädalate jooksul tegutses järele jäänud trio nende tavapärasest tegevuspiirkonnast kõvasti eemal – Coloradost lääne pool, Minnesotast põhja pool, Mississippist kagu pool. Nad hoidsid madalat profiili ja panid toime väiksemaid rööve esmavajaliku tarbeks. Nad täitsid oma arsenali varusid: Clyde ja Jones murdsid 20. augustil Illinoisis Plattville'is asuvasse relvalattu ning hankisid sealt kolm BARi, püstoleid ja suure koguse laskemoona. Septembri algul riskisid nad Dallasesse minekuga, et näha oma peresid esimest korda nelja kuu jooksul. Jones lahkus rühmast, liikudes edasi Houstonisse, kuhu oli kolinud ta ema. 16. novembril arreteeriti ta ilma vastupanuta ja viidi tagasi Dallasesse. Sügise jooksul, samal ajal kui pere hoolitses Bonnie tervise eest, pani Clyde toime väikseid rööve koos kohalike sulidega. 22. novembril 1933 vältis paar arreteerimist, kui nad üritasid kohtuda pereliikmetega Texases Sowersi lähedal. Nende kodulinna šerif Dallase Smoot Schmid ning tema abišerifid Bob Alcorn ja Ted Hinton varitsesid läheduses. Kui Clyde jõudis ligemale, aimas ta, et tegu on lõksuga, ning sõitis oma pere autost mööda – sel hetkel Schmid ja ta kaaslased tõusid ning avasid tule automaatrelvade ja BARiga. Pereliikmed ei saanud tulevahetuses viga, kuid BARi kuul läbis autot ja riivas Bonnie ja Clyde'i jalgu. Nad põgenesid samal ööl. 28. novembril esitas Dallase vandemeeste kogu mõrvasüüdistuse Bonniele ja Clyde'ile 1933. aasta jaanuaris Tarranti maakonnas toimunud abišerifi Malcolm Davise tapmises. See oli Bonnie esimene tagaotsimiskuulutus mõrva eest. Viimane põgenemine 16. jaanuaril 1934 korraldas Clyde kurikuulusa Easthami vangla põgenemise, kus pääsesid minema Raymond Hamilton, Henry Methvin ja paljud teised. Jultunud väljamurdmine tekitas Texasele halva maine ning Clyde saavutas ajaloolase Phillipsi sõnade järgi oma ülima eesmärgi: kätte maksta Texase vanglasüsteemile. Joe Palmer oli vanglast põgenemise ajal surmavalt tulistanud vanglatöötajat Major Joe Crowsoni, kes suri paar päeva hiljem haiglas. Rünnak haaras Texase ja föderaalvalitsuse täieliku tähelepanu, sest Clyde ja Bonnie tuli kinni püüda. Samal ajal kui Crowson oma elu eest võitles, lubas väidetavalt vanglaülem Lee Simmons talle, et kõik põgenemises kaasa löönud inimesed otsitakse üles ning lastakse maha. Kõik hukatigi peale Henry Methvini, kelle isa töötas oma poja elu päästmiseks koostöös politseiga, et Clyde ja Bonnie lõksu meelitada. Texase vangla võttis ühendust endise Texase ranger'i kapten Frank A. Hameriga, et ta aitaks Barrow'de jõugu tabada. Kuigi ta oli ametist juba lahkunud, olid tal veel kehtivad ametiõigused. Ta võttis pakkumise vastu Texase maanteepolitseinikuna ja vangla eriuurijana, kindla ülesandega kinni püüda Bonnie ja Clyde. Pikk, tüse ja vaikiv – Hamerit kirjeldati kui autoriteedi vastu ükskõikseks jäävat ning iseenda paindumatu moraalitunnetuse järgi talitajaks. 20 aastat oldi teda imetletud ja kardetud ning tuntud põhimõtte järgi "üks mäss, üks politseinik". Ta oli oma maine saavutanud nii silmapaistvate vahistamistega kui ka paljude Texase kriminaalide mahalaskmisega. Teda oldi ametlikult tunnustatud 53 mahalaskmise eest (ning 17 haavamise eest). Kuigi vangla juht Simmons oli alati avalikult väitnud, et Hamer oli tema esimene valik, on tõendeid, et ta oli varem pöördunud kahe teise ranger'i poole, kes keeldusid pakkumisest, sest nad ei tahtnud naist tulistada. 10. veebruarist alates oli Hamer Bonnie ja Clyde'i vari, kes elas autos ning bandiitidest vaid linna või kahe kaugusel. Kolm Hameri neljast vennast olid samuti Texase ranger'id ja kuigi Harrison oli neljast kõige parem laskja, peeti Franki kõige visamaks. 1. aprillil 1934, ülestõusmispühal, mõrvasid Clyde ja Henry Methvin Grapevine'is, mis asub Texasese lähedal maantee 114 ja Dove'i tee ristmikul, kaks noort patrullpolitseinikku, H. D. Murphy ja Edward Bryant Wheeleri. Pealtnägija ütluse kohaselt tulistasid Clyde ja Bonnie surmavad lasud ning see lugu levis kõikjale enne, kui see suudeti ümber lükata. Methvin tunnistas hiljem, et tema tegi esimese lasu, eeldades, et Clyde tahtis politseinikke tappa. Samuti väitis ta, et Bonnie lähenes surevatele politseinikele sooviga neid aidata, mitte nende piinu lõpetada, nagu oli kirjeldanud pealtnägija. Clyde ühines, tulistades patrullpolitseinik Murphyt. Kaua arvati, et Bonnie ei osalenud rünnakus, sest väidetavalt ta magas tagaistmel, kui Methvin tulistama hakkas. 1934. aasta kevadeks oli Grapevine'i mõrvasid kirjeldatud liialdustega ning see mõjutas avalikku arvamust: kõik Dallase neli päevalehte kirjutasid oma loo pealtnägija (taluniku) räägitu põhjal. Ta väitis, et oli näinud, kuidas Bonnie naeris, kui politseinik Murphy pea põrkas nagu põrkepall vastu maad. Artiklites väideti, et politsei on leidnud konisid Bonnie hambajälgedega. Mõni päev hiljem kandis Murphy kihlatu pulmakleiti matustel, tõmmates sellega ajalehtede tähelepanu. Artiklites figureerinud pealtnägija pidevalt muutuv jutt lükati lõpuks ümber, kuid mastaapne negatiivne kajastus, eriti Bonnie vastu, oli tekitanud avalikkuse meelepaha ja soovi hävitada Barrow' jõugu viimased liikmed. Avalik pahameel sundis ametivõime tegutsema: maantee patrulliülem L. G. Phares pani kohe välja 1000-dollarise tasu Grapevine'i tapjate surnukehade eest – mitte nende vangistamise, vaid just surnukehade eest. Texase kuberner Ma Ferguson lisas veel 500-dollarise tasu kummagi väidetava mõrvari eest, mis tähendas, et esimest korda oli Bonnie pea eest kindel hind, kuna laialt levis arvamus, et tema tulistas H. D. Murphyt. Viis päeva hiljem avalikkuse pahameel suurenes, sest jõuk tappis Oklahoma lähedal Commerce'is 60-aastase lesest ja üksikisast konstaabli William "Cal" Campbelli. Nad röövisid Commerce'i politseiülemat Percy Boydi ning sõitsid temaga ringi. Kui nad ületasid Kansase osariigi piiri, vabastasid nad Boydi ning andsid talle puhta särgi ja paar dollarit. Nad käskisid Boydil maailmale teavitada, et Bonnie ei suitseta sigarette. Hiljem võimudele tunnistusi andnud Boyd tundis ära nii Clyde'i kui ka Bonnie, kuid Methvini nime ta teada ei saanud. Ajaloolane Knight kirjutab: "Esimest korda nähti Bonniet mõrvarina, kes vajutab päästikule nagu Clyde. Mis iganes võimalus oli tal armuandmiseks enne olemas, oli nüüd kadunud." Dallase ajakirja juhtkirjas oli pilt, kus näidati tühja Texase elektritooli, millel seisis silt tekstiga "Reserveeritud. Clyde ja Bonnie". Surm Clyde ja Bonnie tapeti kolmapäeval, 23. mail 1934 Louisiana Bienville'i valla kruusateel, kus paar sõitis päevavalgel. Neli Texase politseinikku ja kaks Louisiana politseinikku lasid nad maha. Politseinike rühma juhtis Hamer, kes oli paari jälitanud alates 12. veebruarist 1934. Ta jälgis jõugu liikumist ja leidis, et nad tiirutasid viie Kesk-Lääne osariigi vahel, kasutades ära osariigi piiri seadust, mille järgi ei tohtinud politseinikud põgenikke jälitada ühest alluvusalast teise. Clyde oli sellest seadusest teadlik, aga ta liikus etteaimatavalt. Kogenud Hamer kaardistas ta teekonna ning ennustas, kuhu ta võiks liikuda. Jõuk keskendus perekülastustele ning nad olid teel Louisianasse, et külastada Methvini peret. 21. mail 1934 olid neli Texase politseinikku Shreveportis, kus nad said teada, et Clyde ja Bonnie plaanisid samal õhtul minna koos Methviniga Bienville'i valda. Clyde oli märkinud Methvini pere elamiskoha kui nende kokkusaamispunkti juhuks, kui nad peaksid üksteisest eralduma, mis ka Shreveportis lõpuks juhtus. Politseinike rühma kuulusid kapten Frank Hamer, Dallase osariigi abišerifid Bob Alcorn ja Ted Hinton, endine Texase ranger B. M. "Maney" Gault, Bienville'i piirkonna šerif Henderson Jordan ning tema abi Prentiss Morel Oakley. Nad valmistasid ette varitsuse jõugu kokkusaamispunktis, mis asus Louisiana osariigi 154 maanteel Gibslandist lõuna pool Sailese suunas. Hinton meenutas, et nende rühm oli kohal kell 21 (21. mail) ning nad ootasid terve järgmise päeva (22. mai), kuid lindpriipaarist polnud märkigi. Teiste ütluste kohaselt seadsid politseinikud end positsioonile 22. mai õhtul. 23. mail umbes kella 9.15 ajal varjas rühm end põõsastes ja nad olid peaaegu valmis kaotust tunnistama, kui kuulsid Clyde'i varastatud Fordi V8-mootori häält suurel kiirusel lähenemas. Rühma ametliku raporti kohaselt oli Clyde peatunud, et rääkida Methvini isaga, kes oli sinna veoautoga viidud samal hommikul, et Clyde'i tähelepanu kõrvale juhtida ja suunata teda sõidurajale, mis oli varitsuses olnud rühmale lähemal. Seadusesilmad avasid tule ning tapsid Bonnie ja Clyde'i. Nad lasid kokku umbkaudu 130 kuuli. Oakley oli väidetavalt avanud tule enne, kui tuli laskmiskäsk. Clyde suri silmapilkselt, sest Oakley kuul tabas teda pähe. Hinton väitis hiljem, et oli kuulnud Bonniet karjumas enne, kui tuli avati tema suunas – ta karjus, sest nägi, et Clyde on surnud. Õigusemõistjad tühjendasid oma salved auto pihta. Mõningate ütluste kohaselt võisid kõik tabamused Bonnie ja Clyde'i jaoks surmavad olla; paar oli aastate jooksul varemgi kuulihaavu saanud. Ted Hintoni ja Bob Alcorni väidete kohaselt: Kõigil kuuel õigusemõistjal oli haavlipüss, automaatpüss ning püstolid. Alustasime tulistamist automaatpüssidega – need olid tühjad enne, kui auto nendeni jõudis. Seejärel võtsime kasutusele haavlipüssid ... Autost tuli suitsu, tundus, et see on leekides. Pärast haavlipüssidega tulistamist lasime möödunud autot püstolitest, kuni see sõitis kraavi, mis oli umbes 50 jardi kaugusel. Auto peaaegu veeres üle katuse. Me jätkasime laskmist ka siis, kui auto oli peatunud. Me ei riskinud. Uurijad on öelnud, et Bonniet ja Clyde'i tulistati vähemalt 50 korda; teised väidavad, et pigem oli 25 lasku keha kohta ehk kokku 50. 1934. aasta ametlikus aruandes, mille kirjutas vallakoroner dr J. L. Wade, on kirjas, et Clyde'i kehas oli 17 kuulihaava ja Bonniel 26, sealhulgas paljud peatabamused, millest üks murdis Clyde'i selgroo. Matusekorraldaja C. F. "Boots" Baileyl oli kuulihaavade tõttu raske surnukehasid palsameerida. Ajutiselt kuulmise kaotanud politseinikud vaatasid auto üle ning leidsid relvakogumi, kuhu kuulus ka varastatud automaatpüstoleid, kärbikuid, käsirelvi ning tuhandeid kuule ja 15 numbrimärki eri osariikidest. Jutt lindpriide surmast levis kiiresti, kui Hamer, Jordan, Oakley ja Hinton sõitsid linna, et helistada ning kanda sündmustest ette oma ülemustele. Sündmuspaigale kogunes peagi rahvamass. Gault ja Alcorn, kes olid jäetud laipu valvama, kaotasid olukorra üle kontrolli: üks naine lõikas verise loki Bonnie surnukehalt ja paar tükki tema kleidist, mis hiljem müüdi suveniirina maha. Hinton naasis ja nägi meest, kes üritas ära lõigata Clyde'i päästikusõrme, ning tundis jälestust seal toimuva üle. Kohale jõudnud koroner oli öelnud: ... kõik inimesed olid hakanud koguma suveniire: kuulikesti, autoakende kilde, veriseid riidejuppe Bonnie ja Clyde'i rõivastelt. Üks innukas mees üritas autos Clyde'i vasakut kõrva taskunoaga ära lõigata. Koroner kutsus Hameri appi, et tsirkust meenutav olukord kontrolli alla saada ning inimesed autost eemale ajada. Ford, kus surnukehad veel asetsesid, veeti Arcadia kesklinna Congeri mööbli- ja matusetalituse poodi. Clyde'i oli pähe lastud .35 Remington 8 mudelist. Bailey eelpalsameeris väikses ettevalmistusruumis, mis asus mööblipoe tagaosas (oli tavaline, et mööblipoed ja matusekorraldus olid ühes hoones). Ainult paari tunniga kasvas Louisianast loodes asuva linna populatsioon väidetavalt 2000 inimesest 12 000 inimeseni. Uudishimulik rahvas tuli kohale rongi, hobuse, kaariku ja lennukiga. Õlu, mis tavaliselt maksis 15 senti pudeli kohta, oli nüüd 25 senti, lihavõileivad läksid nagu soojad saiad. Pärast oma poja tuvastamist istus Henry Barrow mööblipoes asuvale kiiktoolile ning puhkes nutma. Noor matusekorraldaja H. D. Darby, kes töötas Rustoni läheduses olevas Mclure'i matusetalituses, ning sotsiaaltöötaja Sophia Stone, samuti Rustonist, läksid Arcadiasse surnukehi tuvastama. Barrow'de jõuk oli nad pantvangi võtnud 23. aprillil 1933 ning nad vabaks lasknud Waldo lähedal Arkansases. Bonnie olevat naernud, kui küsis Darbylt tema töö kohta ning sai teada, et ta on matusekorraldaja. Ta ütles, et võib-olla üks päev Darby veel töötab tema heaks. Darby aitas Baileyl kurjategijaid palsameerida. Matus Bonnie ja Clyde soovisid, et neid maetaks teineteise kõrvale, aga Bonnie sugulased ei lubanud seda. Proua Parker tahtis täita oma tütre soovi, et teda toodaks koju, kuid maja ümbritsevad rahvahulgad tegid selle võimatuks. Bonnie Parkeri matusel oli üle 20 000 inimese ja ta perekonnal oli raskusi hauale pääsemisega. Hubert "Buster" Parker saatis oma õe keha Dallasesse Arcadiast McKamy-Campbelli kiirabis. Tema leinateenistus toimus laupäeval, 26. mail 1934 kell 14, seda juhtis Allen D. Campbell. Tema poeg dr Allen Campbell on hiljem öelnud, et lilli tuli igalt poolt, mõni ka kaardiga, väidetavalt Pretty Boy Floydilt ja John Dillingerilt. Suurima lilli sisaldava austusavalduse saatsid Dallase linna ajalehepoisid. Bonnie ja Clyde'i ootamatu lõpp müüs ainuüksi Dallases 50 000 lehenumbrit. Kuigi alul maeti Bonnie Fishtrapi kalmistule, koliti ta 1945. aastal Dallase Crown Hilli kalmistule. Tuhanded inimesed kogunesid, et näha Bonnie ja Clyde'i surnukehasid. Clyde'i' privaatne matus oli reedel, 25. mail päikeseloojangul matusebüroo kabelis. Ta maeti Western Heightsi kalmistule Dallasesse, oma venna Marvini kõrvale. Barrow' vennad jagavad hauakivi, millel nende nimed ja tsitaat, mis oli Clyde'il juba varem valmis valitud: "Läinud, kuid mitte unustatud". Kuuliaukudega Ford, kus paar tapeti, ja särk, mida Clyde elu viimasel päeval kandis, on olnud Whiskey Pete'i kasiinos 2011. aastast, enne seda olid need Primm Valley kuurordis ja kasiinos. Nii Bonnie Parkeri kui ka Clyde Barrow' elukindlustuspoliisi maksis välja firma American National Insurance Company of Galveston. Sellest ajast alates on väljamaksete poliitika muutunud, et välistada väljamaksed kuritegudest põhjustatud surmajuhtumite korral. Kuus meest politseisalgast said igaüks võrdse osa tänurahast. Dallase šerif Schmid oli lubanud, et operatsioon läheb maksma 26 000 dollarit, kuid enamik osariigist, riigist ja teised organisatsioonid, kes olid lubanud rahaliselt toetada, loobusid oma lubadusest. Lõpuks sai iga politseinik oma pingutuste eest 200,23 dollarit. Clyde'i ja Bonnie varitsus osutus 1930. aastate "avaliku vaenlase ajastu" lõpuks. 1934. aasta suveks märkis uus föderaalne põhikiri pangaröövi ja inimröövi föderaalseteks õigusrikkumisteks, kohalikud politseijaoskonnad tegid rohkem koostööd FBI-ga ning politseiautodele pandi kahepoolsed raadiosaatjad. Tänu sellele oli kuritegusid sooritada palju raskem kui vaid paar kuud varem. Tagajärg Hamer eraldas Texase DOC-i kompensatsioonipaketi tingimuste põhjal märkimisväärse arsenali varastatud relvi ja laskemoona, lisaks kasti kalapüügivahendeid. Juulis kirjutas Clyde'i ema Cumie Hamerile ja küsis relvi tagasi: "Sa ei taha kunagi unustada, et minu poiss pole kunagi ühegi kohtu poolt süüdi mõistetud. Ja keegi pole süüdi enne, kui ta pole kohtu poolt süüdi tunnistatud. Loodan, et sa vastad sellele kirjale ja tagastad relvad." Pole tõestust ühestki vastusest. Alcorn võttis autost Clyde'i saksofoni, kuid tundis end süüdi ja tagastas selle Barrow' perekonnale. Teised isiklikud asjad, nagu näiteks Bonnie riided, võeti samuti ära ja keelduti Parkeri perekonnale tagasi andmast. Hiljem müüdi asjad suveniiridena maha. Kuulujuttude järgi oli raha täis kohvri võtnud šerif Jordan, kes pärast varitsust ostis Arcadiasse aida ja maa. Jordan üritas ka surmaauto endale jätta, aga tema vastu esitas hagi Ruth Warren, kelle käest Clyde varastas selle 29. aprillil. Kohtuotsuse alusel andis Jordan järele ja tagastas auto proua Warrenile 1934. aasta augustis. 1935. aasta veebruaris korraldasid Dallase ja föderaalsed ametivõimud kohtuprotsessi, kus vahistati paarkümmend pereliiget ja sõpra Clyde'i ja Bonnie abistamise eest. Kõik 20 kas tunnistasid end ise süüdi või tunnistas keegi teine. Kaks ema vangistati 30 päevaks. Raymond Hamiltoni vennale Floydile määrati kaks aastat vangistust, Clyde'i õde Mariet hoiti kuni üks tund vahi all. Teised süüdistatavad olid Blanche Barrow, W. D. Jones, Henry Methvin ja Bonnie õde Billie. Blanche Barrow' vigastused jätsid ta vasakust silmast pimedaks. Pärast tulistamist 1933. aastal Dexfieldi pargis võeti ta vahi alla. Ta mõisteti kümneks aastaks vanglasse, kuid ta vabastati 1939. aastal hea käitumise eest. Ta tuli tagasi Dallasesse, jättis kuritegeliku elu seljataha ja elas oma invaliidist isa hooldajana. Ta abiellus Eddie Frasure'iga 1940. aastal. Blanche töötas taksodispetšeri ja kosmeetikuna ning ta tingimisi karistus lõppes aasta pärast. Ta elas oma abikaasaga, kuni viimane suri 1969. aastal vähki. Warren Beatty pöördus Blanche'i poole, et osta õigused ta nime kasutamiseks 1967. aasta filmis "Bonnie ja Clyde". Ta säilitas Beattyga sõpruse. Blanche suri vähki 77-aastaselt 24. detsembril 1988 ja ta maeti Dallase Grove Hilli mälestusparki nime Blanche B. Frasure all. Barrow' jõugu liikmed Raymond Hamilton ja Joe Palmer põgenesid 1934. aasta jaanuaris Easthamist, nad peeti uuesti kinni ja mõisteti hiljem mõrvas süüdi. Nad mõlemad hukati elektritoolil Texases Huntsville'is samal päeval, 10. mail 1935. Barrow'de kambajõmm W. D. Jones lahkus oma mentorite juurest kuus nädalat pärast seda, kui ta pääses 1933. aasta juulis Dexfieldi pargis politseinike käest. Ta jõudis Houstonini ning asus tööle puuvillakorjajana, kuid peagi ta leiti ning võeti vahi alla. Ta viidi tagasi Dallasesse, kus ta andis "ülestunnistuse", mille kohaselt oli ta olnud Clyde'i ja Bonnie vang. Mõned teised luiskelood esitas ta jõugu seksuaalelu kohta. Need lood andsid alguse paljudele juttudele Barrow'de mitmekülgsest seksuaalsusest. Jones mõisteti süüdi Doyle Johnsoni mõrvas ning ta kandis ära 15-aastase kerge karistuse. Tal olid probleemid ravimite kuritarvitamise ja sõltuvusega. Ta andis ka Playboyle intervjuu 1967. aasta paljuräägitud filmi raames. Jonesi tappis 1974. aasta augustis armukade mees, kelle naist ta oli proovinud aidata. Henry Methvin, veel üks kambajõmm, mõisteti 1934. aastal Oklahomas süüdi Commerce'is toiminud konstaabel Campbelli mõrvas. Ta vabanes enneaegu vanglast 1942. aastal ning suri 1948. aastal rongiõnnetuses. Väidetavalt oli ta purjus peaga magama jäänud ja kukkunud rööbastele, kuid tiirlesid ka kõlakad, et ta lükati rööbastele, et kätte maksta Clyde Barrow' reetmise eest. Ta isa Ivy suri 1946. aastal auto otsasõidu tagajärjel, kus samuti kahtlustati kättemaksu. Bonnie Parkeri abikaasa Roy Thornton mõisteti viieks aastaks vangi sissemurdmise eest, mille ta sooritas 1933. aasta märtsis. Vangivalvurid tapsid ta 3. oktoobril 1937 Easthami vanglast põgenemise katse käigus. Aastaid pärast Bonnie ja Clyde'i surma kahetses Prentiss Oakley tehtut. Tema oli esimesena lasud teinud. Ta olevat oma sõpradele tihti kurtnud, et avas tule liiga vara. Ta oli ka ainuke mees, kes avalikult kahetsust tunnistas. Temast sai 1940. aastal pärast Henderson Jordanit järgmine Bienville'i asula šerif. Frank Hamer naasis rahulikuma elu juurde vabakutselise konsulteerijana turvasektoris. Ta töötas naftafirmade heaks "streigimurdjana". Guinni väidete kohaselt oli Hameri maine pärast Gibslandi mõnevõrra kahjustada saanud ning paljud inimesed tundsid, et ta ei olnud Bonniele ja Clyde'ile andnud ausat võimalust allaandmiseks. Ta sattus veel avalikku valgusse 1948. aastal, kui tema ja kuberner Coke Stevenson üritasid senativalimistel (ebaõnnestunult) edestada Lyndon Johnsonit. Ta suri 1955. aastal 71-aastaselt pärast pikka aega halva tervisega võitlemist. Tema semu Bob Alcorn suri 23. mail 1964, 30 aastat pärast Gibslandi varitsust. Sõelapõhjaks tulistatud Ford, milles Bonnie ja Clyde põgenemise käigus surid, sai populaarseks turismiobjektiks. Seda näidati pea 30 aastat laatadel, lõbustusparkides ja täikadel, kuni see sai Nevada ralliraja vaatamisväärsuseks. Fordi sisseistumise eest küsiti üks dollar. Hiljem, 1980. aastatel, näidati seda Las Vegase automuuseumis ning müüdi siis kasiinodele Iowas, Missouris ja Nevadas. 2012. aastast on auto Whiskey Pete's Primmis Nevada osariigis. 1. aprillil 2011, Grapevine'i mõrvade 77. aastapäeval, tunnustasid Texase korrakaitsjad, sõdurid ja avaliku korra esindajad patrullpolitseinikku Edward Bryan Wheelerit, kelle oli Barrow' jõuk tapnud ülestõusmispühade ajal. Nad andsid ta San Antonios elavale 95-aastasele õele Ella Wheeler-Mcleodile Edwardi portree ja auplaadiga teenetemärgi. Välislingid Foto Viimane foto on ehtne Ameerika Ühendriikide kurjategijad Barrow, Clyde Parker, Bonnie Surnud 1934


source: fineweb

text: Outils d'accessibilité Outils Sélecteur de langues Left navigation Additional tools Euroopa Komisjon – Pressiteade Euroopa Komisjon kutsub liikmesriike üles rakendama romade integratsiooni käsitlevaid riiklikke strateegiaid Brüssel, 23. mai 2012. Euroopa Komisjon kutsus täna avaldatud aruandes ELi liikmesriike üles rakendama riiklikke strateegiaid, mille abil parandatakse Euroopas elava 10-12 miljoni roma majanduslikku ja sotsiaalset kaasatust. Liikmesriigid töötasid need kavad välja vastusena komisjoni esitatud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikule, mis võeti vastu 5. aprillil 2011 (vt IP/11/400, MEMO/11/216) ja mille ELi juhid varsti pärast vastuvõtmist heaks kiitsid (IP/11/789). ELi raamistikus määratakse kindlaks neli valdkonda, milles riigid romade integratsiooni parandama peavad: juurdepääs haridusele, töökohtadele, tervishoiuteenustele ja eluasemele. Esimest korda on liikmesriigid võtnud kohustuse töötada välja terviklik lähenemisviis nimetatud neljale poliitikavaldkonnale ja koostanud riiklikud strateegiad nendes valdkondades võetavateks meetmeteks. Täna esitatud aruandes teeb komisjon järelduse, et liikmesriigid on pingutanud loomaks terviklikku lähenemisviisi romade integratsioonile. Siiski selgub komisjoni aruande põhjal, et veel palju on vaja ära teha romade kaasamise piisava rahastamise, järelevalvemehhanismide kehtestamise ning diskrimineerimise ja segregatsiooniga võitlemise valdkonnas. „On hea uudis, et liikmesriigid on oma kohustust täitnud ja romade integratsiooni käsitlevad strateegiad esitanud. See on esimene ja oluline samm,” ütles Euroopa Komisjoni asepresident ja ELi õigusküsimuste volinik Viviane Reding. „Siiski peavad liikmesriigid nüüd tegevust hoogustama ja tugevdama jõupingutusi konkreetesemate meetmete, täpsete eesmärkide, selgelt suunatud rahastamise ning kindla järelevalve ja hindamise abil. Me vajame enamat kui strateegiad paberil. Meil on vaja tegelikke tulemusi riikliku poliitika näol, mis parandab Euroopas elava 10-12 miljoni roma olukorda.” ELi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse volinik László Andor ütles: „Romade kaasamine on kogu Euroopa majanduslik, sotsiaalne ja moraalne kohustus, isegi kui roma kogukondadega seotud probleemid on liikmesriigiti erinevad. See aruanne rõhutab, kui vajalik oli oktoobris 2011 tehtud ettepanek, mille kohaselt liikmesriikidel peaksid eelarveperioodil 2014–2020 enne Euroopa Sotsiaalfondist vahendite saamist olema kinnitatud romade kaasamise strateegiad.” Nendes strateegiates peavad kõik liikmesriigid tunnistama vajadust vähendada erinevusi romade ja muud päritolu isikute vahel Euroopa Komisjoni kindlaks määratud neljas peamises valdkonnas. Enamik liikmesriike on esitanud konkreetsed meetmed, mille abil nad kokkulepitud eesmärgid saavutada kavatsevad. Mõned head näited: Täiendav positiivne aspekt on see, et kõik liikmesriigid on vastanud komisjoni üleskutsele määrata kindlaks riiklikud kontaktpunktid, mille kaudu riiklike strateegiate rakendamist jälgida saab. See tõendab tugevat poliitilist tahet romade integratsiooniga tegelemiseks. Ometi näitab täna esitatud hinnang ka seda, et enamikul liikmesriikidel ei ole seni õnnestunud suunata romade kaasamiseks piisavalt eelarvevahendeid. Vaid 12 riiki on rahastamisallikad selgelt kindlaks määranud, toimugu rahastamine siis kas riiklikest või ELi vahenditest, ning esitanud romade integratsiooni poliitikameetmetele mõeldud konkreetsed summad oma strateegiates (need riigid on Bulgaaria, Tšehhi, Kreeka, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia ja Rootsi). Kõigis romade integratsiooni neljas olulises valdkonnas esitab komisjon liikmesriikidele poliitikasoovitusi ja annab konkreetset tagasisidet kõigi riiklike strateegiate kohta, rõhutades olulisimat ja määrates kindlaks puudujäägid. Täna esitatud aruande järelmeetmena hindab komisjon korrapäraselt liikmesriikide tegevust. Komisjon avaldab iga-aastased eduaruanded, mis käsitlevad ELi raamistikus riiklikul tasandil võetud meetmeid. Need eduaruanded mitte ainult ei hoia romade integratsiooni kindlalt ELi päevakorras, vaid avaldavad liikmesriikidele survet nii komisjoni soovituste kui ka oma strateegiates esitatud meetmete rakendamiseks. Taust Romad on Euroopa suurima vähemusena sageli rassismi, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse ohvriteks. Paljud roma lapsed ei käi koolis ja on ikka veel tänavalapsed. Romadele ei anta tööturul sageli võrdseid võimalusi. Roma naised on sageli vägivalla ja ärakasutamise ohvriteks. Põhiõiguste amet esitas täna aruande, mis käsitleb romade olukorda 11 liikmesriigis (vt: http://fra.europa.eu) ja mis näitab, et küsitletud romade puhul on üks kolmest töötu, 20 %-l puudub tervisekindlustus ja 90 % elavad allpool vaesuspiiri. Paljud neist puutuvad oma igapäevaelus kokku eelarvamuste, sallimatuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutusega. Romasid marginaliseeritakse ja nad elavad enamasti äärmiselt vaestes sotsiaalmajanduslikes tingimustes. Valitsused jäävad ilma tulust ja tootlikkusest, sest potentsiaalseid andeid ei kasutata. Seepärast on praegusel kriisiperioodil kohustuslik kõigi ELi kodanike parem majanduslik ja sotsiaalne integratsioon. Et see oleks tõhus, on kõigil tasanditel vaja võtta kontsentreeritud meetmeid tõrjutuse erinevate põhjuste kaotamiseks. Maailmapanga uurimuse põhjal tooks romade täielik integratsioon teatavates riikides kaasa ligikaudu 0,5 miljardi euro suuruse kasu aastas, sest suureneb tootlikkus, sotsiaalabi kulud kahanevad ja maksutulud kasvavad. Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku eesmärk on aidata liikmesriikidel konkreetsemalt parandada romade elu, muutes suhtumist nende kaasatusse. Killustatud ja üksikprojektidele keskenduva lähenemisviisi asemel tõstatab ELi raamistik romade kaasatuse küsimuse esimest korda ELi tasandil ja seob selle selgelt ELi majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020”. Lisaks uuritakse Euroopa poolaasta raames riiklike reformikavade kokkusobivust romade integratsiooni käsitlevate riiklike strateegiatega ning vajaduse korral palutakse liikmesriikidel romade integratsiooni probleem riiklikusse reformikavva lülitada. Paljud valdkonnad, kus romade integratsioon võiks olla parem, nagu haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase, kuuluvad esmajoones riiklikusse või piirkondlikku vastutusalasse. Siiski on ELil oluline roll liikmesriikide meetmete kooskõlastamisel ja rahaliste vahenditega toetamisel, sealhulgas sotsiaalfondist ja struktuurifondidest. Lisateave Täna esitatud poliitikateatis ja aruanne, mis käsitleb riiklikke integratsioonistrateegiaid, on kättesaadavad siin: http://ec.europa.eu/roma Liikmesriikide esitatud riiklike strateegiate versioonid on kättesaadavad siin: Euroopa Komisjoni asepresidendi ja ELi õigusküsimuste voliniku Viviane Redingi koduleht: http://ec.europa.eu/reding ELi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse voliniku Lázsló Andori koduleht: László Andor Twitteris: http://twitter.com/#!/LaszloAndorEU Õigusküsimuste peadirektoraadi veebisait: Euroopa Sotsiaalfond: romad: Lisa: näited riiklikest meetmetest romade kaasatuse edendamiseks ELi raamistikus kindlaksmääratud neljas prioriteetses valdkonnas 1) Haridus Sloveenias kasutatakse romadest abilisi ja vahendajaid ning püütakse anda roma lastele eelkooliharidust, et parandada üldharidust omandavate romade hulka (praegu on selleks määraks Ljubljanas romade puhul 18,7% võrreldes 54,3 %ga muud päritolu laste puhul). Hispaania võtab kasutusele uued vahendusprogrammid, et aidata vähendada varajast koolist väljalangemist ja koolist puudumist (põhikoolis on eesmärk vähendada väljalangemist ja puudumist praeguselt 22,5 %-lt 15 %-le 2015. aastaks ja 10 %-le 2020. aastaks) Soome linn Kauhajoki kasutab kolme roma taustaga õpetajat, et toetada lapsi ja nende perekondi eel- ja üldhariduskoolis ning toetada noori täiskasvanuid edasistes õpingutes ja töö leidmisel. 2) Tööhõive Hispaania kavatseb oskuste edendamise ja koolitusvõimaluste parandamise abil suurendada roma elanikkonna tööhõivet 44 %-lt (2011. aastal) 50 %-le aastal 2015 ja 60 %-le aastal 2020, seades eraldi eesmärgi roma päritolu naiste tööhõivele. Austria toetab roma noorte juurdepääsu tööturule projektiga, mis hõlmab ühiskondlikku tööd, juhendamist ja koolitusi. Selle eesmärk on aidata romadel tööd leida, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana. Bulgaaria kavatseb eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi toetusel suurendada romade tööhõivet, korraldades koolitusi, et parandada enam kui 28 000 inimese atraktiivsust tööturul. 1 500 inimesele pakutakse juhtimis- ja ettevõtluskoolitust. 3) Tervishoid Ungari kavatseb Euroopa Sotsiaalfondi abiga koolitada 2000 roma naist perekondi toetavateks sotsiaaltöötajateks, kogukondade arendajateks, töönõustajateks ja tervishoiuvaldkonnas tegutsevateks vahendajateks. Iirimaa pakub mitmeid traveller’idele suunatud terviseteenuseid, nagu traveller'ide tervishoiuüksused ja esmatasandi arstiabi projektid (sealhulgas tervishoiuvaldkonnas tegutsevad vahendajad ja traveller'idega tegelevad tervishoiutöötajad). Rumeenia palkab umbes 450 tervishoiuvaldkonnas tegutsevat vahendajat, et parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust romade jaoks. Vahendajate ülesanne on aidata romadel suhelda meditsiiniasutuste ametnike ja töötajatega. Nad toetavad aktiivselt romasid, et aidata neil saada isikut tõendav dokument ja tervisekindlustus ning leida endale perearst. 4) Eluase Ühendkuningriigis on Walesi piirkondlikud ametiasutused võtnud erimeetmeid, et parandada romade ja traveller'ide elamistingimusi ja nende juurdepääsu avalikele teenustele. Walesi valitsus on kohalikele ametiasutustele eluasemete remontimiseks ja uute peatuspaikade rajamiseks antava rahastamise määra suurendanud 75 %-lt 100 %-le. Ungari rakendab Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise abil terviklikke programme, mille eesmärk on eraldatud keskkonnas elavate inimeste sotsiaalsete, kogukondlike, haridus-, töö- ja elamistingimuste parandamine. Prantsusmaal on arendatud välja nn varjupaigakülad, et rahuldada ebasoodsas olukorras olevate isikute, sealhulgas ebaseaduslikes asundustes elavate romade vajadusi. Selliseid projekte hakkavad Euroopa Regionaalarengu Fondi toel rakendama ka mitmed kohalikud omavalitsused.


Pööninguluuk 70X120 FAKRO LST,metallist käär-redeliga - FAKRO Pööninguluugid - Katuseaknad - VIIMISTLUS 70 x 120 / 250 – 280 cm ruumi kõrgus võimalus paigaldada lisaastmeid


text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools IP/09/1508 Brüssel, 14. oktoober 2009 Euroopa Komisjon teeb ettepaneku lihtsustada rahvusvaheliste pärimisasjade lahendamist ja muuta neid reguleerivad eeskirjad etteaimatavamaks Komisjon võttis täna vastu ettepaneku, millega soovitakse oluliselt lihtsustada rahvusvaheliste pärimisasjade lahendamist Euroopa Liidus. Eesmärk on teha inimeste elu kergemaks, kehtestades ühiseeskirjad, mis lubaksid määrata hõlpsalt kindlaks pädeva asutuse ja õiguse, mida kohaldatakse kogu pärandvara suhtes, olenemata selle asukohast. Lisaks pärijate, annakusaajate ja teiste pärandiga seotud isikute õiguste paremale tagamisele arvestab kavandatud määrus rohkem pärandaja enda tahet, jättes talle vabaduse valida, milline õigus reguleerib kogu pärandi üleminekut. Samuti teeb komisjon ettepaneku luua Euroopa pärimistunnistus, mis võimaldaks pärijatel ja pärandi hooldajal tõendada lihtsamini kogu Euroopa Liidus oma õigusi ja volitusi. Vabadus-, turvalisus- ja õigusküsimuste eest vastutav komisjoni asepresident Jacques Barrot avaldas ettepaneku vastuvõtmise üle heameelt: „On äärmiselt tähtis, et nii tavakodanikud kui ka õigusala töötajad mõistaksid ja saaksid teataval määral ise valida, milliseid eeskirju kohaldatakse kogu pärandvara suhtes, olenemata selle asukohast. Ettepaneku kohaselt määratakse pädev asutus ja kohaldatav õigus automaatselt alalise elukoha järgi, kuid pärandaja võib ka otsustada, et tema pärandi suhtes kohaldatakse selle riigi õigust, mille kodanik ta on. Selline süsteem suurendab nii õiguskindlust kui ka paindlikkust, tagades seega inimeste jaoks suurema meelerahu. Euroopa pärimistunnistus omakorda võimaldab pärijatel ja pärandi hooldajatel tõendada kogu ELis ilma täiendavate formaalsusteta oma õigusi ja volitusi. Tänu kõnealusele ettepanekule liigume taas sammu võrra lähemale tõelise Euroopa tsiviilõigusala loomisele.” Igal aastal avatakse Euroopa Liidus 450 000 rahvusvahelist pärimisasja, millega seotud vara väärtus on märkimisväärne (hinnanguliselt üle 120 miljardi euro). Selliste pärimisasjade suhtes kohaldatavad eeskirjad on aga paraku väga keerukad ja etteaimamatud. Mitte ainult pädevust, vaid ka kohaldatavat õigust reguleerivad sätted varieeruvad liikmesriigiti olulisel määral. See lööb suure mõra õiguskindlusesse, mille tõttu kannatavad sageli nii pärijad, kes peavad seetõttu, et päritud vara asub teises liikmesriigis, vedama vägikaigast kohtu- ja ametiasutustega, kui ka pärandajad, kes soovivad pärimiskorra ise oma eluajal kindlaks määrata. Seepärast on ettepanekul kolm eesmärki: suurendada kohaldatavate eeskirjade etteaimatavuse ja ühtsuse tagamise teel õiguskindlust; võimaldada inimestel paindlikumalt valida oma pärandi suhtes kohaldatav õigus; tagada pärijate ja/või annakusaajate, aga ka teiste pärandiga seotud isikute (nt võlausaldajate) õigused. Ettepanekuga ei muudeta siiski neid liikmesriikide õigusakte, mis reguleerivad pärandiga seotud materiaalõiguslikke aspekte. Sellised küsimused nagu „Kes on pärija?” või „Millise osa minu varadest saavad minu lapsed ja abikaasa?” lahendatakse seega endiselt konkreetse liikmesriigi eeskirjade kohaselt. Samuti ei mõjuta ettepanek ühegi liikmesriigi asjaõigust ega perekonnaõigust. Pärandvara maksustamist ettepanekuga ei muudeta ning see toimub ka edaspidi vastavalt liikmesriigi õigusele. Kuidas hakkab uus määrus toimima? Ettepaneku kohaselt lähtutakse rahvusvahelise iseloomuga pärimisasja puhul nii pädeva asutuse kui ka kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel samast kriteeriumist, milleks on pärandaja alaline elukoht. Välismaal elavad pärandajad võivad siiski otsustada, et kogu nende pärandvara suhtes kohaldatakse selle riigi õigust, mille kodanikud nad on. Selle tulemusena reguleerib kogu pärandvara üks ja seesama õigus ning väheneb oht, et eri liikmesriigid võiksid teha pärandvara kohta vastuolulisi otsuseid. Sama põhimõtte kohaselt kuulub kogu pärimisasja lahendamine ainult ühe asutuse pädevusse, kes määratakse pärandaja alalise elukoha järgi. Nimetatud asutus võib siiski anda asja üle selle liikmesriigi kohtule, mille kodanik pärandaja oli, kui sellel asutusel on paremad võimalused asja arutada. Pärimisasjas tehtud otsuseid ja sellega seotud ametlikke dokumente tunnustatakse vastastikku täies ulatuses. Lisaks luuakse Euroopa pärimistunnistus , mis võimaldab pärijatel tõendada oma õigusi ning pärandi hooldajal või testamenditäitjal oma volitusi ilma täiendavate formaalsusteta. Kõnealune uuendus parandab tajutavalt praegust olukorda, kus oma õiguste kasutamiseks tuleb mõnikord käia läbi tõeline kadalipp. Tänu uuendusele kiirenevad menetlused ja vähenevad nendest tulenevad kulud. Lisateavet asepresident Barrot' tegevuse kohta saab tema veebilehelt aadressil


Coaching — Intelligentne Grupp “The ART & Science of Coaching” koolitusprogramm koosneb neljast 4-päevasest moodulist (4 x 4 päeva) kogumahus 128 tundi (ICF Core Competency Hours) ehk 16 päeva. Koolitust viivad läbi rahvusvaheliselt tunnustatud ICF’i (International Coach Federation) kõrgemaid tasemeid omavad coachingu treenerid, kes lendavad siia kohale üle ookeani Kanadast ja ka teistest riikidest. Järgmine rahvusvaheline coachingu kursus algab juba novembris, 2019. Coachingu väljaõpe toimub järgmistel kuupäevadel: MOODUL 1 = 13. – 16. november, 2019 MOODUL 2 = 11. – 14. detsember, 2019 MOODUL 3 = 29. jaanuar -1. veebruar , 2020 MOODUL 4 = 4.- 7. märts, 2020 Programmi hind on 1070 € (+km) mooduli kohta. Programmi eest on võimalik tasuda ka osade kaupa. Küsi personaaset pakkumist! Võta meiega lahkesti ühendust! Oleme alati kättesaadavad kas e-maili või telefoni teel! E-mail: signe@intelligentne.ee Telefon: 52 68 296 (Signe) või 56 673 831 (Eike)


text: Pirita jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Selle pikkus on 106,9 km. Jõgi algab umbes 20 km Paidest loode pool Pususoos ja suubub Tallinnas Pirital Tallinna lahte. Vasakpoolsed lisajõed Kuivajõgi ja Tuhala jõgi voolavad kohati salajõgedena maa all. Vaskjala paisu juurest algava Vaskjala–Ülemiste kanali kaudu voolab osa jõe vett Ülemiste järve ning kuulub Tallinna joogiveega varustamiseks. Alamjooksul on jõe org kaitstud Pirita jõeoru maastikukaitseala koosseisus. Teisi kaitsealasid jõe kallastel: Ravila mõisa park, Kämbla looduskaitseala, Kose-Uuemõisa mõisa park, Laukesoo looduskaitseala. Jõel on ka kaitsealuste liikide hink ja võldas leiukohti. Pirita jõgi läbib Vaskjala veehoidla, Paista järve ja Kose veskijärve. Jõel on Kloostrimetsa hüdromeetriajaam (praegu suletud), Nehatu hüdromeetriajaam (praegu suletud), Paunküla hüdromeetriajaam (praegu suletud), Paunküla hs. hüdromeetriajaam (praegu suletud). Tänu paisude avamisele ning kalapääsude ehitamisele on Pirita jõgi suuremas ulatuses, kuni Paunküla veehoidlani vaba kalade rändeks. Suuremad ning kaladele ületamatud tõkked on varasematel aegadel olnud nii Vaskjalas kui ka Kosel. Piirangud Kalapüügieeskirja kohaselt on Pirita jões spinningu ja lendõngega keelatud püüda Vaskjala paisust suudmes asuva muuli lõpuni 1. septembrist 30. novembrini. Erandina on lubatud kalastuskaardi alusel lõhe- ja forellipüük Vaskjala paisust suudmeni landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega 1. septembrist 19. oktoobrini. Pirita jõel Veneküla raudteesillast kuni Lükati sillani on 20. oktoobrist 30. novembrini kalapüük harrastuskalapüügivahenditega keelatud. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. Tähtajaliselt, 1. septembrist 31. oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. Kalastuskaardiga seotud erandite osas tuleb alati kontrollida kehtivat määrust, mis on leitav Keskkonnaministeeriumi kodulehelt. Keeluvälisel ajal uuri kehtivat kalapüügieeskirja riigiteatajast. Pirita jõe lisajõed Sulgudes lisajõe järk – suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest. Laukesoo kraav (I – vasakult – 97,8 km) Andrekse kraav (I – vasakult – 95,1 km) Hiieveski oja (I – paremalt – 93,1 km) Kiruvere oja (I – paremalt – 89,1 km) Sepakanal (I – paremalt – 87 km) Kukekõrve soon (I – paremalt – 83,2 km) Vardja oja (I – vasakult – 72 km) Rahksoon (I – paremalt – 68,7 km) Krei soon (I – vasakult) Ahisilla oja (I – paremalt – 62,5 km) Kokasoon (I – paremalt) Kuivajõgi (I – vasakult – 58,1 km) Paunaste kraav (II – paremalt – 25,9 km) Triigi peakraav (II – paremalt – 23 km) Kaustajõgi (II – paremalt – 18,8 km) Sange oja (II – paremalt – 16,9 km) Kantküla oja (III – vasakult – 3,2 km) Alansi oja (II – vasakult – 13,5 km) Sokusoon (III – vasakult – 2,3 km) Kirivalla oja (II – vasakult – 4,8 km) Kokra soon (I – vasakult) Tuhala jõgi (I – vasakult – 39,4 km) Matsi peakraav (II – vasakult – 17,6 km) Kunila peakraav (II – vasakult – 14 km) Angerja oja (I – vasakult – 39,3 km) Patika peakraav (I – vasakult – 33,4 km) Suuresta kraav (I – paremalt – 30,9 km) Jägala–Pirita kanal (I – paremalt) Rae kraav (I – vasakult – 19,8 km) Leivajõgi (I – paremalt – 19,3 km) Salu kraav (II – paremalt – 17,9 km) Seli kraav (II – vasakult – 9,1 km) Igavere peakraav (II – paremalt – 8,7 km) Kulli kraav (II – paremalt – 4,7 km) Soodevahe peakraav (I – vasakult – 16 km) Saha peakraav (I – paremalt – 13,6 km) Väo oja (I – vasakult – 12,3 km) Lepiku kraav (I – paremalt – ) Viited Välislingid Harju maakonna jõed Tallinna veekogud Jõelähtme vald Rae vald Kose vald Harju alamvesikond


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Põllu- ja metsamajanduslikud ratastraktorid: heitgaasid Soovitud teave ei ole valitud keeles kättesaadav. Et tutvuda teabega saadaval olevates keeltes, valige palun üks järgmistest viitadest. - Gasförmige Schadstoffe von Traktoren und landwirtschaftlichen Maschinen - Pollutant gases of wheeled agricultural or forestry tractors - Gases contaminantes de los tractores agrícolas o forestales con ruedas - Gaz polluants des tracteurs agricoles ou forestiers à roues - Inquinanti gassosi emessi dai trattori agricoli o forestali


text: Neli või kuus silindrit. 5,1 või 7,7 liitrit. Suur pöördemoment, palju võimsust ja kiire reageerimine. Volvo diiselmootoritega D5K ja D8K olete alati valmis täitma linnasisese veo nõudeid. Maksimaalne jõudlus ja kasumlikkus. Kogu aeg, igal tööpäeval. ||Proovige seda ise Leidke endale lähim Volvo esindus ja reserveerige proovisõit uue Volvo FL-iga. Kasutage esinduse otsingu funktsiooni Euro 6 – ärge tehke iial järeleandmisi. D5K ja D8K on konstrueeritud vastama Euroopa karmidele diiselmootorite heitmestandarditele, mis on määratud reguleerima saasteainete hulka. Volvo lahendus Euro 6 nõuetele vastamiseks oli jahutuseta heitgaasiringlussüsteem (EGR) mootorile, mille tulemuseks on mootorid, mis vastavad nõuetele, kuid ei tee järeleandmisi pöördemomendis ega jõuväljavõtus. Kõik võidavad. D5K või D8K – mida te ka ei vajaks. Volvo D8K mootor on loomulik valik linnasiseseks jaotusveoks. Tänu suurele võimsusvahemikule ja muljetavaldavale reageerimisele saate oma vajadustele kohandatud jõudluse. Kui valite optimeeritud 12-tonnise Volvo FL-i, on D5K selle ideaalne kaaslane. See on väiksem ja kergem, kuid ometi üks võimsamaid 4-silindrilisi mootoreid turul. Lugege lähemalt mootorite efektiivsuse kohta Volvo pöördemomendikõver. – sujuv sõit on garanteeritud. Nobe kiirendus, kerge juhitavus väikestel kiirustel, esmaklassiline võimsus. Mootorid D5K ja D8K tagavad väikestel pööretel suurema ja ühtlasema pöördemomendi ning parema reageerimise. D5K maksimaalne pöördemoment jääb vahemikku 800 kuni 900 Nm, samas kui D8K korral on maksimaalne pöördemoment 950 kuni 1050 Nm, mis vähendab märgatavalt vajadust käiku vahetada. Volvo pikaajaline kogemus diiselmootorite tehnoloogias on selgesti nähtav, kui võrrelda mootori pöördemomendikõveraid. Meil on võimsus. Pole tähtis, kas sõidate veokiga, millel on D5K või D8K mootor – vajalik võimsus on alati olemas. D5K jõuväljavõtt on 210 või 240 hj, samas kui D8K korral on see koguni 250 või 280 hj. Tänu suurepärasele manööverdusvõimele ja ülikiirele reageerimisele viivad võimsad mootorid teid kohale kiiresti, tõhusalt – ja mis kõige tähtsam – õigel ajal. Tutvuge mootori täielike tehniliste andmetega FL-i mootorite valik ||Hj ||kW ||Pöördemoment |D5K210 ||210 ||154 ||800 Nm |D5K240 ||240 ||177 ||900 Nm |D8K250 ||250 ||184 ||950 Nm |D8K280 ||280 ||206 ||1050 Nm Juhitav regeneratsioon diiselmootori tahkete osakeste filtriga. Mootori heitgaasid sisaldavad mikroskoopilisi tahkeid osakesi. Kehtivate määruste sätete täitmiseks püütakse need tahked osakesed kinni ja hävitatakse DPF-is regeneratsiooni käigus, jättes alles peene tuha. D5K ja D8K mootorid on varustatud DPF-iga, mida saab armatuurlaualt lihtsalt jälgida. Armatuurlaua juhtseadised näitavad filtri olekut ja hoiatavad teid aegsasti enne seda, kui tekib vajadus aktiivse regeneratsiooni järele olukordades, kus automaatne passiivne regeneratsioon on võimatu (näiteks keskkonnavööndis). Jõuväljavõtuvariandid. Laadurseadmete või muude lisaseadmete tööks on vajalik lisatoiteallikas – jõuväljavõtt. Lisage üks või rohkem jõuväljavõttu mootorist ja tagage võimsus lisaseadistele (nt tõstuk või betoonisegur). Volvo FL pakub erinevaid jõuväljavõtte, mis täidavad igasuguste jaotus- või transpordiülesannetega seotud vajadused. Tutvuge jõuväljavõtu ja mootori tehniliste andmetega Meie lahendus Euro 6 jaoks.


text: Mäng Baby Hazel Bed Time online. Mängi tasuta Baby sarapuu aiandus aeg Baby Hazel Backyard Pidu Baby Hazel hügieeni hooldus Baby Hazel Craft aeg 4.2 1 2 3 4 5 (Total 193) Baby Hazel harjamise aeg Baby Hazel koolieelsete Baby Hazel pahandust aeg Baby Hazel Jõuluaeg Baby Hazel teejoomine Baby Hazel Puhastus aeg Baby Hazel Tänupüha Baby Hazel Esimene võimalus Mängud Online Mängud Tüdrukud Osavusmängud Oskus Hooldus väikelastele Baby Hazel lapsed Puuteekraan Html5 Android Hakka lapsehoidja jaoks väike tüdruk, kelle vanemad viibivad tööl, juhendades teil hoolitseda väike tüdruk. Te peate täitma kõik menetlused enne pannes oma voodisse. Tule koos tema ümber vannituba, kus on kõik võimalused hoolitseda lapse. Game Controls: hiire vasakut nuppu.


Looduslik radioaktiivsus - FÜÜSIKA Looduslik radioaktiivsus on keemiliste elementide aatomituumade iseeneslik lõhustumine, mille käigus vabaneb radioaktiivne kiirgus ja tuumad võivad muutuda teiste elementide tuumadeks. Sõna "looduslik" tähendab seda, et kiirgav element on looduses olemas. Kiirata võivad ka inimese poolt tehislikult toodetud elemendid, mis asuvad perioodilisuse süsteemis uraani järel (transuraanid). Vastav kiirgus on siis tehislik kiirgus. Looduslik ioniseeriv kiirgus levib kõikjal keskkonnas. Kosmilised kiired jõuavad Maale avakosmosest. Maa on ise ka radioaktiivne. Looduslik radioaktiivsus on omane nii toidule, joogile kui õhule. Me kõik puutume loodusliku kiirgusega suuremal või vähemal määral kokku ja enamiku inimeste jaoks on see peamiseks kokkupuuteks radioaktiivse kiirgusega. Tänu ümbritsevale kiirgusele on ka inimene ise radioaktiivse kiirguse allikaks. Veel enam, inimeste, loomade ja taimede evolutsioon on kulgenud loodusliku radioaktiivse kiirguse taustal ja üldiselt ollakse seisukohal, et see ei kujuta märkimisväärset ohtu tervisele. Siiski leidub erandeid. Radioaktiivse kiirguse avastas Bequerell, kes uurides erinevate ühendite kiirgusvõimet, avastas juhuslikult, et uraanimaak on võimeline iseeneslikult kiirgama. Tuum on stabiilne ja ei kiirga siis, kui on täidetud tuuma stabiilsuse 3 reeglit: 1. Tuum ei tohi olla liiga suur (A väiksem kui 210) 2. Prootoneid ja neutrone peab olema tuumas ühepalju või neutroneid pisut rohkem - ei tohi olla suurt neutronite ülekaalu. 3. Tuumaosakeste energia tasemed peavad olema täitunud alt üles. a kiirgus - Tekib tuuma stabiilsuse esimese reegli rikkumisel. Tuumast eraldub pluss laenguga alfa osake (heeliumi tuum, mis koosneb kahest neutronist ja 2 prootonist) b kiirgus - Tekib teise reegli rikkumisel. ( eraldub elektron, mis tekib neutroni muundumisel prootoniks) j kiirgus - Tekib kolmanda reegli rikkumisel. ( tuumast eraldub gamma kvant ehk üleliigne energia ) poolestusaeg - ajavahemik, mille jooksul lagunevad pooled radioaktiivse aine tuumad ja/või väheneb kiirguse tase poole võrra. Erinevatel elementidel on poolestusajad erinevad, mõnest sekundist miljonite aastateni. bioloogiline poolestusaeg - lühem eelmisest, toimib siis, kui radioaktiivne element satub elusorganismi. doosikiirus - saadud kiirguse määr ajaühikus (mSv/H) kiiritusdoos - suurus, mille abil väljendatakse kiirguse kahjulikku mõju inimesele. Ühikuks siivert (Sv) Keskmine kiiritusdoos aastas on 2,5 - 4 mSv aktiivsus - kiirguse mõõduks valitud suurus, mõõdetakse bekerellides (Bq) ja näitab lagunemiste arvu ühes sekundis. Kui sekundis toimub 10 lagunemist, siis on aktiivsus 10 Bq. Kiirguse mõju ja kiirguskaitse. Kiirguse (mõju ja olemus on nii loodulikul kui tehisradioaktiivsusel sama!) mõju määrab kiirguse liik. Ohutum neist on b-kiirgus, mille kiiresti liikuvad elektronid on väikesed ja nende vastasmõju ainega seetõttu minimaalne. a_kiirguse suhteliselt suured ja aeglased osakesed on väga nõrga läbitungimisvõimega, neid suudab peatada juba leht paberit ja ka nahast nad läbi ei tungi. Kui a-osakesed satuvad inimorganismi, siis võivad tekitada teatud kahjustusi, kuna vastasmõju ainega on tugevam kui labimisvõime. Kõige ohtlikum on j-kiirgus, mis kujutab endast energia voogu. Selle labitungimisvõime ja vastasmõju ainega on suured, organismile tekitatavad kahjustused raku ja DNA-tasandil rasked. Radioaktiivne kiirgus tekitab kiiritustõbe, mille tunnused meenutavad algavat grippi - peavalu, liigesvalu, paha enesetunne, kaasneda võib ka oksendamine ja peavalu. Suure doosi korral on näha ka nn kiirituspäevitus - nahk saab päevitunud jume, võib ka lausa põletusi esineda. Hilisemad tagajärjed on erinevad kasvajad, väärarengud lastel ja kogu organismi enneaegne vananemine. Igapäevases elus saadakse kiiritust nii õhu, toidu kui joogi kaudu. Samuti on kiirgusallikateks paljud kasutatavad ehitusmaterjalid. Kiirgavad tuhaplokid, graniit, tellised. Esmane kaitse oleks kasutada materjale, mille kiirgus on väiksem, näiteks puit. Kiirgust vähendab ka seinte tapeetimine ja katmine teiste kiirgust vähendavate materjalidega. Ohtlik radioaktiivse kiirguse allikas on ka maapõues leiduv gaas - radoon. Radoon satub eluruumidesse maapõuest läbi keldri ja põrandate, samuti vabaneb külmast veest selle keetmisel ja segunemisel kuuma veega (köök ja vannituba erinevad kiirgustasemelt elutoast kuni 40 korda). Radooni eest kaitseb spetsiaalne kaitsekile, mis paigaldatakse maja ehitamisel, aga ka ruumide pidev tuulutamine ja korralik ventilatsioonisüsteem köögis-pesemisruumides. Põhjalikum info tunnis loetud materjalidest on leitav ka aadressil: http://www.ut.ee/BM/kiirgusest/kl4.htm 1. Kirjuta perioodilisuse tabeli 5 vabalt valitud elemendi radioaktiivse lagunemise võrrandid esimese kahe kiirguse korral. 2. hapniku isotoop O-19 on beeta-aktiivne poolestusajaga 27 sekundit. Kui suur kogus sellist hapnikku on alles algsest kogusest 135 sekundi pärast? 3. radioaktiivset ainet on jäänud vähemaks 8 korda võrreldes esialgsega. Mitu poolestusaega on möödas vaatluse alghetkest? 4. Kahe nädala jookusl on ainet jäänud 4 korda vähemaks. Kui suur on selle aine poolestusaeg? 5. Leia energia, mis vabaneb Li tuuma He tuuma moodustumisel või kulub selle tuuma lõhkumiseks (seosenergia)


text: Teretulemast Lätti! - Vidzeme on kultuuriajalooline piirkond Läti kirdeosas. Vidzemest leiame iidsed linnad Sigulda ja Cēsise ning Läti kõrgeima tipu Gaiziņši, mis on suurepärane koht talispordiks. - Tērvete looduspark on vapustav koht, kus üheskoos leidub ainulaadset loodust ja kultuuripärandit. See on suurepärane koht puhkuseks lastega peredele või sõprade ringis. Tērvete looduspark tunnistati 2009. aastal EDENi sihtpunktiks.


(2) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) omal kulul.


93 Tulemused Juhtimisuuringud, Euroopa Selle programmi valimine võimaldab teil hallata ja ellu viia rahvusvahelisi projekte. Samuti saate oskusi andmete tõhusaks analüüsimiseks ja parema kavandamise kasutamise ... [+] Tööhõive statistika ja USP-dArdeni ülikool on saanud õpilaste rahulolu eest 4,5 *Arden on toetanud 50 000 kõrghariduse omandajat üle 26 aasta96% lõpetajatest on 6 kuud pärast lõpetamist tööl või täiendõppes79% õpilastest nägi oma karjääri nende õpingute otsese tulemusena paranenud... [-] Tuginedes teadmistele, mis on juba omandatud Rahvusvahelise Vastavusseviimise Assotsiatsiooni kutsealase kraadiõppe diplomist, pakub MSc seadus, juhtimine, risk ja vastav ... [+] Loe rahvusvaheliselt orienteeritud keskkonna juurdepääs ülemaailmse võrgustiku mõttekaaslastega spetsialistid Kursuse detailid Strateegiline International Business Ma ... [+] Kuna me oleme ülemaailmne ärikool, mis viib teid potentsiaalselt suure hulga töökohtade ja tegevusvaldkondade, nagu konsultatsiooni, turunduse, rahanduse või äritegevuse ... [+] . Täielik valik peamisi juhtimis- ja spetsialiseerumiskursusi, mida õpetatakse rahvusvahelisest vaatenurgast.Õpilastele, kellel on vähemalt prantsuse bakalaureusekraadi miinimumMagistrikraad2 või 3 aastatÕpetatud prantsuse keelesTarnitakse Lyon-Ecully'isÕige programm oma karjääriplaanide kohandamiseksVarajane tegija: emlyon business school on tegemist oskuste ja talentide kujundamisega. See on meie ülesanne aidata teil lahendada küsimusi väljakutseteks, väljakutseteks võimalustele ja võimalustele. Me õpetame teile, kuidas õppida, õppida ja õppida.Ehita oma kangelase teekond: Sa loovad oma tee ja loovad isikliku programmi ja karjääri vastavalt oma soovidele, huvidele ja prioriteetidele koos olulise haridusliku postulaadiga: astuge oma mugavuspiirkonnast välja, et ennast avastada.Loov õpe: emlyon business school loov õpe annab teile võimaluse analüüsida, katsetada, leiutada ja katsetada. Te arendate mõtteviisi ja mõtteviisi, mis peaks ületama teie edu ja õitsema: varajane tegija.Struktuur... [-] Rahvusvahelise ärijuhtimise ökonoomika ja juhtimise magister on spetsiaalselt välja töötatud programm mittemajanduslikel lõpetajal. See pakub ülevaadet kõigist suuremate ... [+] Magistrikraad Rahvusvahelise ärijuhtimise ökonoomika ja juhtimise (MIBEM) on magistriprogrammi omanikele kraadi mitte-äri majandus-või juhtimise erialal. See valmistab ette karjääri rahvusvahelises äris, omandades ettevõtlusalaseid teadmisi, teadmisi ja juhtimisoskusi. Õppekava võtab praktilist ja ettevõtluspõhist perspektiivi, kuid pakub põhjalikku teadustegevust, peamiste rahvusvaheliste ettevõtete majandus- ja juhtimisküsimusi.... [-]


Edukalt alustanud Sassari suutis tabeli viimasele kaotada, Treier jäi mänguajata – Korvpall24.ee Avaldatud 06.03.2021; 21:54 Autor Martin Reinsalu 06.03.2021; 21:54 Kaspar Treieri koduklubi Sassari Dinamo oli Itaalia korvpalli kõrgliigas laupäeval võõrsil vastamisi Varese Pallacanestroga, kellelt tuli üllatuslikult vastu võtta 74:89 (22:18, 17:23, 17:21, 18:27) kaotus. Varese oli parem nii vabavisetel (85,7% – 70,0%), kahepunktivisetel (56,4% – 50,0%) kui ka kolmepunktivisetel (34,4% – 30,0%). Lauavõitluse võitis Varese 40:37 (ründelaud 14:12). Korvisööte andis Varese rohkem 18:13 ja vaheltlõikeid tehti samuti rohkem 8:5. Pallikaotuseid kogunes Varesel 11, Sassaril 14. Kaspar Treier kuulus Sassari koosseisu, kuid platsile ei pääsenud. Marco Spissu viskas meeskonna parimana 19 punkti ja andis 5 korvisöötu. Ethan Happ sai kirja 15 punkti ja 8 lauapalli ning Miro Bilan järgnes 15 punkti ja 7 lauapalliga. Toney Douglas tõi Varese kasuks 22 punkti, võttis 4 lauapalli, tegi 3 vaheltlõiget ja andis 7 korvisöötu. Michele Ruzzier lisas 17 punkti ja 4 korvisöötu ning Arturs Strautins kogus 11 punkti ja 5 lauapalli. Turniiritabelis on Sassari 13 võidu ja kuue kaotusega kolmandal kohal. Varese jätkab kuue võidu ja 14 kaotusega viimasel ehk 15. positsioonil. Järgmise mängu peab Sassari Itaalia kõrgliigas ära 13. märtsil Bologna Virtus Segafredo vastu. Previous Post Rytas oli võõrsil raskustes, kuid vägev viimane veerandaeg tõi võidulisa Next PostVIDEO | Tass aitas koduülikooli konverentsi poolfinaali, Pehka tiim lõpetas põhihooaja võiduga


Sperma Riietel (16)