text: Uudised Külmutatud projektid sulavad aeglaselt(04.06.2011) Autor: TÕNU TOOMPARK Kruntide ja korterite arvu, mille arendamine pärast kinnisvaramulli lõhkemist pooleli jäi, ei tea ilmselt keegi, kuid ainuüksi arendusprojektide hulka võib mõõta sadades. Enamik neist ei ole veel uut tuult tiibadesse saanud. Kinnisvaraspetsialistide hinnangul on viimase aasta jooksul arendustegevus jätkunud eelkõige korterite turul Tallinna kesklinnas ja selle lähipiirkonnas. Asukohast tulenevalt on seal riskid oluliselt väiksemad kui põllupealsetes uuselamurajoonides. “Aktiivsus pealinnas on loomulik, sest tegemist on kõige kallima ja seega enim kasumi teenimise võimalust pakkuva piirkonnaga, kus lisaks on keskmisest kõrgem likviidsus,” ütles Tõnu Toompark Adaur Grupist. Ober-Hausi Kinnisvara analüütik Rain Rätt selgitas, et massilist kinnisvaraarendust piirab Tallinnas pigem ostujõud, sest ainuüksi kesklinnas on detailplaneeringuid tuhandetele korteritele, seega maast puudust ei ole. Kuna tarbija on praeguses majandussituatsioonis Räti ütlusel hinnatundlik, siis eriti äärelinna arendusprojektide müük sõltub paljuski pakutavast hinnatasemest. Äärelinnas on arendaja jaoks edukaks müügiks vajalik hinnatase üldjuhul 850-1200 eurot/m2, kesklinnas ja selle lähipiirkonnas 1400-1900 eurot/m2.” Võrreldes buumi tippajaga 2007. aasta kevadel on näiteks Tallinnas korterite hinnalangus olnud 40-50%. Tallinna kesklinnas oli buumi ajal uute korterite hinnatase tavaliselt 2500-4000 eurot/m2, siis nüüd on hinnatase 1700-2500 eurot/m2. Äärelinna korterite keskmised hinnad uutel alustatud projektidel on langenud 1200-1300 eurot/m2 suurusjärku, buumi ajal alustatud projektide puhul on võimalik ka alla 1000 eurot/m2 hinnaga uus elamispind leida, kuid sellised pakkumisi jääb kiiresti järjest vähemaks. Kõige rohkem on langenud n-ö põllupealsete elamumaa kruntide hinnad. Pangad lubavad turule vähe uusi projekte. Massilist kinnisvaraarengut piirab praegu euro tulekust tingitud toidukorvi ja kütuse tugev kallinemine ning kahtlused elektri hinnas. Pindi Kinnisvara juhatuse liige Peep Sooman märkis, et need, kellel oli majanduslanguses ressurssi oma projektid külmutada, tegid seda. “Kõige lihtsam on muidugi külmutada maad võimalusega sellele hiljem uus, vähemlennukam projekt lasta teha,” nentis ta. “Aga paljud arendusprojektidest on praegu pankade kontrolli all, kes on oma vara suhtes väga tähelepanelikud. Uusi projekte tilgutatakse turule suhteliselt aeglaselt ja see on tore, kuna kogu buumijärgse jäägi korraga turule paiskamine tekitaks suure ülepakkumise.” Sooman tõi näitena panga kontrolli all olnud korterelamu aadressil Juurdeveo 19, mille pindu hakati müüma alles paar nädalat tagasi. “Vaikselt lõpetati seal tööd, tehti maja “söödavaks” ning algas sujuv müük. See on hea näide, kuidas veidi uppiläinud äri uue omaniku all taas turule tuleb.” Uued arendused tehakse lihtsamad. Toomparki hinnangul paistab selgelt uute projektide juures välja, et kesklinnast kaugemad projektid on projekteeritud lihtsamaks ja odavamaks, kui nad ehk veel kriisiaastate alguses olid. Sisemised ruumilahendused aga vaadatakse arendusettevõtetes vägagi kriitilise pilguga üle, et toonased lohakusvead kõrvaldada. “Enamik uusi, 2009.-2011. aastal alustatud arendusprojekte on müünud päris tempokalt. Siiski mütsiga lüüa ei tohiks, sest praegused kliendid on väga kriitilised ja nõudlikud,” ütles ta. “Pole mõtet ju pakkuda, kui tahtjaid pole,” nentis Sooman. “Ainus, kes kõiki oma projekte raskel ajal ei külmutanud, oli Merko Ehitus, sest nemad suutsid hoida kvaliteedimärki ja mitte lihtsalt müüa oma projekte masu ajal, vaid teha seda ka teistest kallimalt.” Kuna buumi ajal toimus Räti sõnul kohati metsik arendustegevus, siis hoiatas ta, et ostja peab kõigepealt veenduma ehitise seaduslikkuses. Uurima peab detailplaneeringut, ehitus- ja kasutusluba, liitumisi tehnovõrkudega ja muidugi ehitise kvaliteeti. Kinnisvaraturul uued pidurid Tänavu märtsis ja aprillis tehti Tallinnas 10% vähem korteriomanditehinguid kui aasta tagasi samal ajal. “Kus on loogika, kui pangad annavad taas lõdvemalt laenu, oleme saanud euro ning SKP on tõusuteel?” esitas Pindi Kinnisvara juhatuse liige Peep Soomann küsimuse. “Tegelikult on toidukorv lihtsalt nii palju kallimaks läinud, et inimesed ootavad praegu sügist, mil on näha, kas hinnatõus saab läbi ja palju tõuseb elektri hind. Sel aastal tabas meid täiesti uus põhjus, mis ehmatas inimesi,” arvas ta. Samal arvamusel on ka Ober-Hausi Kinnisvara analüütik Rain Rätt, kes ütles, et tänavu sügisel-talvel on selge, kes praegustest arendajatest on turusituatsiooni ja arendusriske adekvaatselt hinnanud. Eluasemeturgu hakkab mõjutama uute korterite pakkumiste kasv, laenudega seotud Euribori ja eluaseme sundkulutuste tõus. Üks küsimus Millised masu ajal seisma jäänud arendused on jälle hoo sisse saanud? Aivar Roosik, ASi DTZ Kinnisvaraekspert maaklerteenuste direktor Selliseid arendusi on nii Tallinna, Tartu kui ka Pärnu lähiümbruses piisavalt. Edukaks on osutunud arendused, mis sattusid raskustesse arendaja vähese kogemuse tõttu, kuid paiknevad piirkondades, mille vastu on ostuhuvi olemas. Kui uus arendaja on suutnud need korralikult lõpuni ehitada ning sealjuures osanud arvestada turuväärtusega, siis on korterid ka edukalt müüdud. Hea näitena võib tuua korterelamud Rae vallas, Järvekülas Kaare teel ja ridaelamud Saue vallas Alliku külas Tammele tänaval. Agur Tammistu, OÜ 1Partner Kinnisvaragrupp elamispindade osakonnajuht Majandusliku madalseisu ajal seiskunud, kuid nüüd taasalustatud elamuehitused on NCC Pärnaõue, Kogeri Sipelgapesa, Kogeri Kuldala, YIT Mäekalda. Praegu on nendes arendustes pakutavate korterite hinnad kohati kuni 30% madalamad buumi tipu hindadest. http://www.aripaev.ee/5062/new_eri_artiklid_506202.html Tagasi


Lasteaed sunnib töötama osalise tööajaga(64) Kuigi Tallinn väidab, et linnal raha jätkub ning lasteadeade rahastamist ei vähendata, on siiski paljude pealinna lasteadeade õpetajad sunnitud töötama osalise tööajaga. Delfiga rääkis ühe lasteaia õpetaja, kes tunnistas, et juba eelmise aasta jaanuarist algas nende töökohal inimeste survestamine. “Surve algas selliselt, et lasteaedade juhataja tuli haridusametist jutuga, et raha ei ole ja tuleb hakata töötama osalise tööajaga,” rääkis anonüümseks jääda soovinud õpetaja. Sinnamaani töötasid kõik õpetajad lasteaias täisajaga, nädalas 35 tundi ja päevas 7 tundi, kuna pedagoogidel on seadusega ette nähtud lühem tööpäev. “Lasteaias pakuti lepingut 0,96 kohaga, kuid lasteaia lahtioleku ajad oleksid samaks jäänud.” Lühem tööpäev toob kaasa palgalanguse Alguses varjati ka seda, et lühendatud tööajaga kaasneb koheselt palga vähenemine. Õpetaja miinimumpalk peaks Tallinnas olema 10 480 krooni, mis tööaja vähenedes oleks vähenenud 400 krooni võrra. “Täpselt see summa, mille kohta Tallinn lubas, et kui riik selle õpetajatelt ära võtab, siis nemad seda ei tee,” märkis lasteaia õpetaja. Kuna ta ei olnud nõus lühendatud tööajaga, siis ta lepingu muutusele alla ei kirjutanud ning jätkas täiskoormusel tööd. Samal ajal jätkus kaudne mõjutamine, et töötaja siiski nõustuks lühema tööajaga. “Kuidas saab noor inimene käia tööl, kui aasta aega teda töödeldakse, et minge palgata puhkusele, vähendage koormust,” küsis naine, kes töötas tihtipeale lasteaia avamishetkest kell 6.30 kuni selle sulgemiseni 18.30 12 tundi järjest, ilma et talle ületundide eest oleks makstud. “Lapsed on ju elus inimesed, need ei ole mingid käsipakid, mida hoida.” Koormus väheneb, töökohustused mitte Tänavu 8. veebruaril sai õpetaja lasteaia juhataja allkirjaga kirja, milles teatati, et lasteaias muudetakse töökorraldust ning talle ei saa pakkuda tööd samadel tingimustel, kuna alates 1. aprillist on koosseisus 0,96 ametikohta senise 1,0 asemel. Samal ajal ei oleks naise töökohustused mitte mingil viisil vähenenud. Naine küsis, mis juhtub, kui ta ei nõustu vähendatud tööajaga ning sai vastuseks, et sel juhul ta koondatakse. Uus töölepinguseadus ütleb aga, et tööandja ei või töölepingut üles öelda põhjusel, kui täistööajaga töötaja ei soovi jätkata töötamist osalise tööajaga või osalise tööajaga töötaja ei soovi jätkata töötamist täistööajaga. “Kõige hullem on see, et palga vähendamisega nõutakse täistöö ülesandeid. Senikaua töödeldakse inimesi, kuni nad nõustuvadki osalise tööajaga,” oli õpetaja ahastuses. Järelpärimisel haridusametist öeldi talle, et amet ei kohusta kedagi vähendatud tööajaga töötama. Küsimusele, mis siis ometi nii paljud pealinna lasteadeade õpetajad osalise tööajaga töötavad, vastati ametist, et nemad tea, miks inimesed tahavad töötada osalise tööajaga. Kes siis valetab? “Ebameeldiv kui sulle süstema 008000 atiliselt valetatakse,” oli naine pahane, et Tallinn harrastab varjatud palgalangust. “Pange siis lasteaiad varem kinni või tõstku vanemate osalustasu,” ei mõista ta, miks juhul, kui linnal tõepoolest raha ei ole, seda avalikult välja ei öelda. “Kui linn ütleks ametlikult, et tänasest päevast peale hakkavad lasteaiad lahti olema kella 7-19 asemel näiteks kella neljani, siis on see arusaadav, siis on valida, kas ma töötan seal ja äraelamiseks veel kuskil,” sõnas ta, et praegusel juhul valetavad kõik. “Juhataja ütleb, et haridusamet nõuab ja haridusamet ütleb, et juhataja valetab.” Jääb aga küsimus, miks juhul, kui lasteaias ei ole vaja enam täiskoormusega õpetajaid, tõepoolest ametikohti ei koondata?


mure seljaga | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee mure seljaga 28.01.08 / Neuroloogia olen 24 aastane neiu ja mul on selg valutanud umbes 6 kuud nüüd viimased 2 kuud on valu ka paremas jalas. olen käinud liikumis ravis ja pean harjutusi kodus tegema aga ma hakkan üle keha värisema, mis selle võiks põhjustada. m.Scheuermanni haigus mis see tähendab ja kas mul jääbgi üle jäänud eluks selg valutama Kirjutan oma ämma tervise mure pärast,jaanuaris leiti,et peab puusaopile minema,et see täiesti kulunud,teeb piinavat valu,veebruari alguses hommikul ärgates käis teisest jalast valusähvatus läbi,õieti ... Jalanärvi kahjustus seljas võib põhjustada labajala nõrkuse ja tuimuse, paranemine kestab kaua. Jala paistetus ei ole aga seoses närvikahjustusega. Põhjuseks võib olla kukkumisel saadud hüppeliigese vigastus ... kirjutasin eelnevalt allpool oleva kirja. häda selles, et pole saanud päraspoolt tühjendada juba üle nädala aja. raske on olla. võtsin lahtistit, ja siis nagu sai. aga nüüd on olukord endine. ... Vajalik võib olla op. ravi. Pöörduge Mustamäe Haigla (Tartu Ülikooli Kliinikum) erakorralise abi osakonda-seal on olemas ka neurokirurgiline valve. mul on järgnev mure. nimelt olen hädas seljaga nii füüsiliselt kui ka psüholoogiliselt on hirm võimaliku musta stsenaarimu ees igapäevaelu üsna raskeks muutnud. septembris tehtud mrt ... Mul on selline probleem, et olen 50 aastane naisterahvas ja arvestades kõikide uuringute tulemusi peaksin lähemal ajal minema seljaga operatsioonile. Ma saan kõigest aru, et see on vajalik, kuid kahjuks ... Paanikat saab vältida eelneva rahusti võtmisega. Kuigi ei tea eelsesiva operatsiooni eesmärki, on arvatavasti võimalik ka üldnarkoos. Sellest ja operatsiooni ohtlikkusest tuleks rääkida operatsiooni teostava ... Olen 23.a.naine ja mul on selline mure, et umbes 5 kuud tagasi läks jõusaalis jalg mitmeid kordi krampi. Peale seda olid jalas tugevad valud, mille tõttu pöördusin arsti juurde. Alguses arstid leidsid, ... Kui jalg on sinine ja paistes, ei ole probleem jalanärvides. Soovitan järgida Ortopeedi nõuandeid. tahaks veel elada normaalset elu... Tere. Mul selline mure. Olen juba aastaid hädas oma seljaga. Olen läbi aegade proovinud sanatooriume(mõni arst vanasti sai mulle tuusiku tasuta) Olen käinud haiglas ja teinud ravaivõimlemist ja igasuguste ... Tõenäoliselt süvendab seljavaevusi närvisüsteemi stressiseisund (depressioon).Tõhus ravi peaks olema kompleksne. Kirja teel ilma olukorraga tutvumata aga konkreetseid ravisoovitusi anda ei ole võimalik. Tere, käisin oma seljaga kompuuter uuringus ning seal tuvastati selline asi nagu Scmorli sõlmed. Mida need endast kujutavad ja milliseid komplikatsioone võib see kaasa tuua? Eesti keelsest internetist ... Vaadake minu eelmisi vastuseid Tere.Mul on selline mure,et 5 aastat tagasi hakkasid mul seljavalud(natukene abaluudest allpool).mis andsid tunda,kui hommikul ärkasin.Algul igal hommikul ei olnud,aga nüüd viimane aasta on igal hommikul.Isegi ... Leian, et kui valu häirib Teie igapäevaelu, tuleks pöörduda neuroloogi vastuvõtule, kes vajadusel korraldaks rö-ülesvõtte lülisambast või mõne muu täpsustava uuringu.


Kaitseliitlased osalevad Cēsises õppustel(18) Lätis Cēsises asuvas kaitsejõudude instruktorite koolis algavad täna rahvusvahelised õppused Baltic Fox 2007, kus osalevad sõdurid Balti riikide vabatahtlikest riigikaitseorganisatsioonidest.Seitsmendat korda toimuvast Kaitseliidu, Läti Zemessardzē Baltic Fox 2005 ja Leedu KASP-i iga-aastasest staabiõppusest võtab osa umbes 30 sõjaväelast, vahendas ETV24. Reedeni kestvatel õppustel tõhustakse julgeoleku-operatsioonide planeerimist staabiharjutuste käigus. Õppuste ajaks luuakse niinimetatud rahvusvahelise pataljoni staap, milles kavandavad operatsioone erinevates situatsioonides kõikide Balti riikide ohvitserid ja instruktorid. Õppuste lõppedes antakse järgmise aasta korraldajatele, eestlastele, üle traditsiooniline rebasenahk. Eelmine samalaadne õppus oli Kaitseliidu korraldada 2005 aastal. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17164361


source: fineweb

text: Saint-Sulpice'i kirik |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Saint-Sulpice'i kirik on üks Pariisi kummalisema ajalooga ehitis. Egiptuse jumalanna Isise iidse templi varemetele püstitatud kiriku arhitektuur sarnanes tollipealt Notre-Dame'i omaga. Selles pühamus on ristitud markii de Sade ja Charles Baudelaire ning abiellunud Victor Hugo. Kiriku juurde kuuluvas seminaris valitses mitteortodoksne vaim, nagu ürikud kindlalt tõestasid, ja see oli kunagi olnud nii mõnegi salaühingu varjatud kohtumispaik. Poolviltu üle kirikupõranda libiseb kuldne kitsas poleeritud vaskriba, millel on märgid nagu joonlaual. See on tunnipakk, päiksekellaga sarnanev paganlik astronoomiline vahend – Roosijoon. See on kiriku sümmeetriaga täielikus vastuolus ja libiseb üle peaaltari, lõikab kaheks armulauavõre ja läbib siis kogu kiriku, jõudes lõpuks Egiptuse obeliski jalamile, kus pöördus 90-kraadise nurga all üles ja tõusis mööda obeliski tahku püramiidja tipuni, kus lõpuks katkes. See oli omamoodi säile vanast templist, mis kunagi oli samas paigas seisnud. Lõunamüüris olevast ümaraknast sisse paistvad päikesekiired liikusid iga päev piki seda triipu, osutades aja möödumist ühest pööripäevast teise. Roosi sümbolit oli seostatud kaartidega ja pidi juhtima hingi õiges suunas, algselt nimetati tuulteroosiks (kompass roosi kujutisega) ehk kompassiroosi 32 tuule suunda, nüüdseni on oluline navigatsioonivahend kompassiroos, kus põhjasuunda osutab nooleots – fleur-de-lis (Prantsuse monarhia sümbol). Maakera roosijoon on meridiaan – mis tahes läbi põhja ja lõunapooluse tõmmatud kujuteldav joon. Algsed navigaatorid otsustasid, et nulljoon on see, mis oli Pariisis ja läbis Saint-Sulpice'i kirikut, kuigi 1888 röövis Prantsusmaa pealinnalt selle au Greenwich. Nii et Sulpice'i roosijoon St-Sulpice'i kirikus on ka omamoodi mälestusmärk maailma esimesele algmeridiaanile. Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Saint-Sulpice'i kirik| 48.851111112.33472222


(2) Juhul, kui esineb vähemalt üks lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab vallavalitsus sellest MTÜ Roheline Paik, kes nõuab jäätmevedajalt kirjalikku ja põhjendatud selgitust, mis tuleb esitada 10 tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude kättesaamisest jäätmevedaja poolt.


"Ma kardan, et hukkunute reaalne arv on vähemalt paar-kolm tuhat. Pealegi keskenduvad võimude päästetööd arusaadavatel põhjustel pealinnale, kuid külakestes on olukord ju sarnane. India saatis teele esimese suure abilennuki vastava varustusega (koerad, aparaadid inimeste väljakaevamiseks, tekid, ravimid, päästemeeskond jne) ning teine lennuk on valmis startima, kui selgub, kas Tribhuvani lennujaam Kathmandus on üldse valmis suuri lennukeid hetkel vastu võtma. Maapinnas on suured lõhed ja lained," vahendab Strider olukorra tõsidust. "Ka Eesti võiks läkitada sinna päästemeeskonna koerte, tekkide, (sõjaväe)meedikute ning ravimitega. Nepal palub abi, neil puudub võimekus nii suure katastroofiga hakkama saada ja hetkel loeb aeg, inimesed on varingute all lõksus." "Plaanisin ise just sõita Sikkimisse või Katmandusse ning oleksin hetkel seal olnud, kuid sõit lükkus edasi ning nüüd ei teagi, kas see oli õnn või õnnetus. Kui oleksin kohapeal olnud, siis saaksin võibolla seal inimesi aidata, praegu aga ainult palvetada," ütles Roy Strider Delfile. "Koos järeltõugetega on olnud maavärinaid nüüd juba kokku 17 ning arvestades esimese tõuke erakordset tugevust, on ka juba 4-5 pallised järeltõuked väga ohtikud, need võivad jätkuda veel vähemalt 24 tundi," selgitas ta. Strideri sõnul on ilmselt on purustusi palju enam, kui praeguseks teada antud, hetkel on kõige hullem olukord tõesti Kathmandus, mis on oma geoloogiliste iseärasuste ja väga suure asustustiheduse ning ebakindla ehituskvaliteedi tõttu olnud pikka aega nagu viitsütikuga pomm maavärinate poolest. "Aga sain hommikul teateid ka Delhist ja Dharamsalast tõugete kohta, praegu Tiibeti-Nepali piiril asuvast Mustangi kuningriigist (kus aga üllataval kombel on olnud väga rahulik). Hukkunuid on ka Bangaldeshi pealinnas Dhakas, seda praeguste andmete kohaselt paanika ja rüseluse, mitte varingute tõttu. Maavärin jõudis ka Bhutani pealinna Thimphusse, Tiibetisse, kahjustatud on Mount Everesti baaslaager, pelgan, et hukkunuid on ka alpinistide ja trekkijate hulgas. "Erakordselt traagiline sündmus. Kuna Eestist käib Nepali üsna palju turiste, võiks Eesti pakkuda Nepalile meie võimalustele vastavat abi. Neil on seda hetkel väga vaja," ütles Strider.


Alustades osanud oodata, et huvi turistidele Külaliskorterid et suvel müüakse hotellitoad välja nii suur just külaliskorterite vastu. Teada Antud äri alustades ei osanud oodata, et huvi turistidele on nii suur just külaliskorterite vastu. Teada fakt oli, et suvel müüakse hotellitoad välja aga külaliskorterid on saanud samuti järjest populaarsemaks. Näit Külaliskorterid Antud äri alustades ei osanud oodata, et huvi turistidele on nii suur just külaliskorterite vastu. Teada fakt oli, et suvel müüakse hotellitoad välja aga külaliskorterid on saanud samuti järjest populaarsemaks. Näiteks meie Soome leht link on oluliselt rohkem bookinguid toov leht kui Venemaale suunatud link v Külaliskorterid Raido reedel, 22. märtsil 2013., kell 20:44:03 Oleme nüüd varsti juba terve aasta tegelenud Pärnus külaliskorterite vahendamisega turistidele. Ja tundub, et see turg on aina suurenemas. Antud äri alustades ei osanud oodata, et huvi turistidele on nii suur just külaliskorterite vastu. Teada fakt oli, et suvel müüakse hotellitoad välja aga külaliskorterid on saanud samuti järjest populaarsemaks. Näiteks meie Soome leht www.parnumajoit...us.fi on oluliselt rohkem bookinguid toov leht kui Venemaale suunatud www.kvartiripar...u.ru/ või inglise keelt rääkivate inimeste jaoks ehitatud www.parnuapartm....com. Võta nüüd kinni nende Soome klientide külaliskorterite armastus. Igatahes peab rõõmuga tunnistama, et asi toimib. Alustades osanud oodata, et huvi turistidele Külaliskorterid et suvel müüakse hotellitoad välja Samast žanrist Melllu (:: ''Ilma pealkirjata veel'', Oli kaunis talvine& nbsp;Märtsi hommik. Ärkasin ja avastasin.. [1938] Noor Nõid: 13, Kõik oli nagu normaalne päev aga ma seisin äkki Delice-s suht lampi Kirna mõisa omanikug.. [187] Eelmine Järgmine Samalt autorilt Raido reedel, 22. märtsil 2013., kell 20:44:03 Oleme nüüd varsti juba terve aasta tegelenud Pärnus külaliskorterite vahendamisega turistidele. Ja tundub, et see turg on aina suurenemas. Antud äri alustades ei osanud oodata, et huvi turistidele on nii suur just külaliskorterite vastu. Teada fakt oli, et suvel müüakse hotellitoad välja aga külaliskorterid on saanud samuti järjest populaarsemaks. Näiteks meie Soome leht www.parnumajoit...us.fi on oluliselt rohkem bookinguid toov leht kui Venemaale suunatud www.kvartiripar...u.ru/ või inglise keelt rääkivate inimeste jaoks ehitatud www.parnuapartm....com. Võta nüüd kinni nende Soome klientide külaliskorterite armastus. Igatahes peab rõõmuga tunnistama, et asi toimib. Alustades osanud oodata, et huvi turistidele Külaliskorterid et suvel müüakse hotellitoad välja Melllu (:: ''Ilma pealkirjata veel'', Oli kaunis talvine& nbsp;Märtsi hommik. Ärkasin ja avastasin.. [1938] Noor Nõid: 13, Kõik oli nagu normaalne päev aga ma seisin äkki Delice-s suht lampi Kirna mõisa omanikug.. [187] Noor Nõid: 13, Kõik oli nagu normaalne päev aga ma seisin äkki Delice-s suht lampi Kirna mõisa omanikug.. [187] Sisupuu sitemap Noor Nõid: Nõie elu algus., Ma ei kirjuta veel sellest millest kõik alguse sai. Jäägu see üllatusek.. [165] Võromaaveere: Aluksne hauakaevajad, Aluksne brigaad on järjest rohkem hakanud meil siinkandis käima. Ole.. [208] euudised: Eestlaste uus teenuste eksport?, Loetud päevad tagasi vallutas uudistepealkirjasid see, kuidas.. (2) [514] veebel: Eesti kasiinod, mis ei vaja mängimiseks konto avamist, Vähe tuntud tõde on, et Eestisse on tekki.. [240] Toomas: Mööbel internetist?, Kas on võimalik saada kvaliteetne valmismööbel internetist või peaks laskma.. [274] Kasiinoguru: Võimalused internetikasiinodes võitmiseks, Selle artikli kirjutajal on kogemusi internetika.. [235] veebel: Eesti litsentsiga Online Kasiinod, Meelelahutusena on online kasiinod suurepäraseks ajaviiteks... [555] veebel: Parimad spordiennustus leheküljed, Tegelen juba pikemat aega meelelahutusliku panustamisega. spo.. [539] Katre: Projektide rahastamine ilma investoriteta, Kuna paljud on sõbrad on minu käest küsinud, kuidas ma.. [711] Noor Nõid: 13, Kõik oli nagu normaalne päev aga ma seisin äkki Delice-s suht lampi Kirna mõisa omanikug.. [187] Hea kodulehe valmistamine Noor Nõid: Nõie elu algus., Ma ei kirjuta veel sellest millest kõik alguse sai. Jäägu see üllatusek.. [165] Korraliku kodulehe tegemine Võromaaveere: Aluksne hauakaevajad, Aluksne brigaad on järjest rohkem hakanud meil siinkandis käima. Ole.. [208] kodulehe valmistamine Optimist formula Laupäev, 19. okt. 2019., kell 06:06 - parim aeg päevast [2199] Blogi Loomisaeg 0.0423s


brünett, armas, mänguasjad, aisankannattaja, esmakordne, tüdruk nextdoor, esimest korda, kõrvalmajas, lapsuke, soolo, valamine, sõbranna


tegelikkus, hardcore sex, ilus tissid, sugu, suured tissid, milf sex, cumshot, näo-, ema, sarvjas, tool, hõlvamine


Margus Mikomägi: Kui inimene on raskelt haige ja üle 60 aasta vana, siis tulebki loobuda tema ravimisest? - Maaleht Emakeelepäeval, sõitsin maal ringi ja märkasin, et lippe ei lehvinud. Mõte liikus seda keerdu pidi, et maainimesed ei pea keelearmastust lipu lehvitamisega kinnitama... Jah, oleme üks väga vana rahvas. Hando Runnel on luuletanud, et sellel väga vanal rahval on muldne tarkus suul. Kuidas see oligi? See vana rahvas meid teretas aegade tagant “ja ütles, me olla veel elus, /me päevad olla veel ees, / ning seda õnne kuuldes, / meil olid silmad vees...”.


see, kahmama, striptiis, eelmäng, meeleline, õrritama, sukkpüksid, naistepesu, eemaldamine, tool, absoluutselt, flasher


Politsei: lahtise turvavöö eest suurem trahv(98) Politsei hinnangul tuleb oluliselt karmistada karistusi lahtise turvavööga sõitmise eest, sest senine karistuspraktika pole soovitud tulemusi andnud. Statistika näitab, et keskmiselt kaks kolmandikku liiklusõnnetustest hukkunutest ei kasutanud turvavarustust.Politseipeadirektori asetäitja Erki Nelise sõnul on peamiseks liiklusõnnetuste põhjuseks ebaõige sõidukiiruse valik või suurima lubatud sõidukiiruse ületamine, kuid õnnetuste ülirasked tagajärjed on sageli tingitud turvavarustuse mittekasutamisest, teatas politseiamet. „2007. aasta 8 kuu jooksul liiklusõnnetustes hukkunutusest üle 68% ehk 96 inimest ei kasutanud turvavarustust,” lausus Nelis. „Liiklusõnnetustes hukkunute ja vigastatute arv oleks nõuetekohase turvavarustuse kasutamise korral oluliselt väiksem. Kahjuks pole suur osa liiklejad senini mõistnud, et nõuetekohase turvavarustuse kasutamine aitab kaitsta neid endid ja nende lähedasi kurbade tagajärgede eest. Kuna ka senine karistuspraktika pole soovitud tulemusi andnud, siis tuleb karistusi turvavarustuse mittekasutamise eest karmistada.” Politsei tabab nädalas 500-1000 turvavarustuse mittekasutajat, eelmisel nädalal avastati neid rikkumisi 523. Neist 465 sõidukijuhti sõitis lahtise turvavööga, 33 korral oli turvavöö lahti kaassõitjal, 6 inimest ei kasutanud motokiivrit ning 20 korral oli puudu laste turvavarustus. „Turvavöö kasutamine on kohustuslik mitte ainult autojuhile, vaid ka kaassõitjale ning seda ka tagaistmel,” toonitas politseipeadirektori asetäitja. „Kaassõitjad peaksid tähelepanematule lahtise turvavööga sõitjale meenutama, et paneb sellega ohtu nii enda kui a põhjustab probleeme ka sõidukijuhile.” Turvavarustuse mittekasutamise eest saab karistada kuni 3000-kroonise rahatrahviga. Kui kaassõitjal on autos turvavöö lahti, siis saab selle eest karistada nii sõidukijuhti kui ka kaassõitjat. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17204300


Millised katsumused varitsevad toidukullereid ja mida teha, kui saabuv toit on vale või puudulik? - Tarbija Millised katsumused varitsevad toidukullereid ja mida teha, kui saabuv toit on vale või puudulik? 16. jaanuar 2018, 12:00 Pildil Wolti kuller Daniel Lahtvee. Toidu kojutoomisega tegelevad kullerettevõtted annavad teada, mida teha, kui tellitud toit on vale või puudulik ning milliste probleemidega peavad nad iga päev tegelema. Möödunud nädalal kirjutasime, mida teha, kui kiirtoidurestoranist kaasa tellitud toit on puudulik. Täna kirjutame sellest, mida teha siis, kui pooliku tellimuse toob kohale kuller? Ettevõtte MyChef juht Tanel Ader ütleb, et umbes veerand tellimustest kiirel ajal antakse valesti koostatuna, aga tuleb ikka ette eksimusi ja ei ole erand, et tellimustest on tooted puudu. Ader sõnab, et MyChefi kullerite ülesanne on kohapeal välja selgitada, kas tellimus on vigane ja viia kliendile korrektne tellimus. «Koolitame selleks oma juhte ja proovime neid suunata, et kliendirahulolu oleks võimalikult suur. Enamasti maksame vahe kinni või laseme restoranil uurida, kas nii oli ja nemad kompenseerivad.» Kui kullerteenust vahendab Tellitoit ja vahetult pärast söögi kättesaamist avastad, et tellimus on poolik, tuleb sobiliku lahenduse leidmiseks ühendust võtta toidukohaga. «Meil on toidukohtadega kokku lepitud, et kui midagi jääb tellimusest maha, siis toidukoht on kohustatud meile teada andma ja selle kulleriga järele saatma.» Esindaja sõnul ei tohi nende kullerid pakendi sisu ise kontrollida. «Me võtame pakendatud toidu vastu, see asetatakse restoranis juba termokasti, mille kuller viib sihtaadressini, kus kuller avab termokasti alles siis, kui on kliendi ukse taga toitu üle andmas.» Reinsoo sõnul tuleb harva ette seda, et pakendist midagi puudu oleks. «Kuna toitlustuskohad on komplekteerimisel üldjuhul väga hoolikad, siis võib julgelt eeldada, et vale või puuduliku tellimusega ei ole koju tellides rohkem probleeme, kui neid esineb restoranis kohapeal süües.» Kui tellid toidu Wolti kaudu, siis tuleks hoopis ühendust võtta nende klienditeenindusega, kes selgitab välja tekkinud olukorra tagamaad ja leiab lahenduse. «Tavaliselt saadame puuduva toidu järele, kuid on ka olukordi, kus kanname kliendile raha puuduva toote eest tagasi,» vastab Wolti klienditoe esindaja André Purve. Esindaja sõnul ei märka restorani klienditeenindajad vahel tellitud toitude koguseid, aga tuleb ka ette, et kuller ise ajab toidud segamini. Millised probleemid kullereid kimbutavad? MyChefi juht sõnab, et nende suurim katsumus on restoranides tihti vahelduv tööjõud, liiklus ja hajameelsed kliendid. Ader räägib, et väga tihti ei teata restoranides üldse, kes või mis MyChef on, sest tööl on uus töötaja. «Siis juhtub, et komplekteeritakse tellimus valesti ja samuti selgub tihti toidukohta jõudes, et unustati tellimus täiesti ära. Sellest tulevad suured viivitused ja marsruutide kiired ümberjagamised,» sõnab mees. Hilinemise puhul pole süüst puhtad aga ka kliendid ise, kes mõnikord on parasjagu duši all või on nende telefon hääletul režiimil vms. «Meie kuller ootab kuni 12 minutit ja siis peab edasi minema. Küll aga tihti helistab seepeale klient ja palub, et me tagasi tuleks,» sõnab Ader. Mehe sõnul saavad nad ka väga häälekaid sõimukirju, kus ollakse pahased ja küsitakse, miks toodi vale toit või hilineti 15 minutit. «Paraku on see meie töö eripära ning siiski keskmine kullertellimuse aeg on meil 52 minutit. Nii kiiresti suudab seda veel Tallinnas üks teenusepakkuja,» ütleb Ader ning lisab, et paari kuu tagant tuleb ka seda ette, et mõni kuller teeb avarii. Kui restorani, liikluse ja kliendi poolel kõik õnnestub, siis mõnikord eksivad hoopis kullerid ise. MyChefi peremees sõnab, et vahel vaatab kuller näiteks aadressi valesti ja kihutab Viimsi asemel Õismäele või Peetri asemel Tiskresse ning mõnikord aetakse tellimused segamini või ei leita õiget ust 30 minutit. Kõige eriskummalisem juhtum on Aderi sõnul olnud olukord, kus kuller läheb kliendi juurde, laseb kella ja avatud uksel meenub talle, et unustas toidu peale võtta. Kahjuks leidub ka kriminaalset kontingenti. «Tulevad lihtsalt varastama ja panevad nii rahade kui toiduga plehku,» lisab Ader.


source: CulturaX

text: IMF-i Euroopa büroo direktori loeng TTÜs < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil! IMF-i Euroopa büroo direktori loeng TTÜs 13.09.17 @ 13.08 Viimati muudetud: Krõõt Nõges, 13.09.2017 15:47 0IMF-i (The International Monetary Fund) Euroopa büroo direktor Jeffrey Franks annab TTÜs avatud loengu teemal "Economic Prospects For The Euro Area: Towards a Lasting Recovery?". Loeng toimub kolmapäeval, 13.09 kell 11.30-12.30 majandusmaja ruumis SOC-414. Majandusanalüüsi ja rahanduse instituut ootab loengust osa võtma kõiki huvilisi! Jeffrey Franks on IMF-i Euroopa büroo direktor ja resideeruv vanemesindaja Euroopa Liidus alates märtsist 2015. Enne seda oli ta kolm aastat Pakistani missiooni juht. Olles fondis 24-aastase staažiga veteran, on ta töötanud mitmetel ametipostidel Euroopas ja Ladina-Ameerikas, juhtinud büroosid Ukrainas ja Ecuadoris ning meeskondi Rumeenias, Prantsusmaal, Belgias ja Paraguays. Doktorikraadi sai Franks poliitökonoomias Harvardist, magistrikraadid Princetoni ja Oxfordi ülikoolidest.


source: wikipedia

text: Marie Skłodowska Curie [mar'ii skuod'oska kür'ii] (sünninimi Maria Salomea Skłodowska; 7. november 1867 Varssavi – 4. juuli 1934 Prantsusmaa, Savoia, Sallanches, Passy (Sancellemoz' sanatoorium)) oli poola päritolu Prantsuse füüsik ja keemik. Koos abikaasa Pierre Curiega avastas ta 1898 radioaktiivsed elemendid polooniumi (nimetati nii Marie Curie sünnimaa Poola auks) ja raadiumi ning sai 1903 selle eest Nobeli füüsikaauhinna. Pärast Pierre Curie surma jätkas Marie Curie nende ühistööd, millel oli põhjapanev tähtsus aatomifüüsika kujunemises. Puhta raadiumi eraldamise eest sai Marie Curie 1911 Nobeli keemiaauhinna. Elulugu Noorus Maria Salomea Skłodowska sündis Varssavis perekonna viiest lapsest noorimana. Kirjanduses esinevad ka eesnimekujud "Marya" ja "Salome". Tema isa Władysław Skłodowski oli Varssavis matemaatika- ja füüsikaõpetaja, ema juhatas tütarlaste pansionaati. Lapsed said hea hariduse. Maria lõpetas 1883 gümnaasiumi kuldmedaliga. Isale tundus, et Maria on vaimselt ja füüsiliselt üle pingutanud, ning saatis ta sugulaste juurde maale. Samal aastal kaotas perekond ebaõnnestunud investeeringute tõttu peaaegu kogu varanduse. 1883–1891 töötas Marie pedagoogina, et finantseerida oma vanema õe Bronisława (Bronia) meditsiiniõpinguid Pariisis. Samal ajal luges ta tasuta Varssavi rahvusliku orientatsiooniga "Vabas Ülikoolis" töölisnaistega poola keeles kirjandust. Õpingud Pariisis Maria tahtis edasi õppida, kuid tol ajal naisi Poolas ülikooli ei lubatud, mistõttu Maria järgnes Prantsusmaale oma õele, kes oli arstiga abiellunud. Nagu varem oli kokku lepitud, hakkas nüüd õde teda rahaliselt toetama. Marie õppis Pariisis Sorbonne'is keemiat ja füüsikat. 1893. aastal sai ta lennu parimana diplomi füüsika alal ning 1894. matemaatikadiplomi lennu teisena. Ta sai füüsikaprofessor Antoine Henri Becquereli doktorandiks ning kaitses doktoritöö juunis 1903. 1896. tegi ta veel riikliku eksami matemaatikas ja füüsikas, mis andis talle õiguse õpetajana töötada. Abielu Sorbonne'is tutvus ta õppejõud Pierre Curiega ning nad abiellusid 25. juulil 1895. 1897 sündis neil esimene laps, tütar Irène, kes 1935. aastal koos oma abikaasa Frédéric Joliot-Curiega sai Nobeli keemiaauhinna. 1904 sündis tütar Ève. 19. aprillil 1906 sai abikaasa Pierre liiklusõnnetuses surma. Töö radioaktiivsuse uurimisel Nad töötasid koos väga viletsas laboratooriumis. Nad uurisid radioaktiivseid materjale, eriti uraanipigimaaki, mis oli kummalisel kombel radioaktiivsem kui sellest saadud uraan. Hiljemalt 1898. aastaks tulid nad järeldusele, et uraanipigimaak sisaldab vähesel määral mingit tundmatut radioaktiivset komponenti, mis on uraanist palju radioaktiivsem. 26. detsembril 1898 teatas Marie Curie selle uue aine olemasolust. Mitu aastat lakkamatult töötades rafineerisid nad mitu tonni uraanipigimaaki, aina suurendades radioaktiivsete komponentide kontsentratsiooni, ning eraldasid lõpuks kaks uut keemilist elementi, algul kloriididena. Esimese nimetasid nad Marie sünnimaa Poola järgi polooniumiks ning teine nimetati intensiivse radioaktiivsuse pärast raadiumiks. 1898 avastas Marie Curie ka tooriumi radioaktiivsuse. Õpetamine kõrgkoolis ja töö teadusasutustes Alates 1902. aastast õpetas ta Pariisi lähedal Sèvresis õppeasutuses École normale supérieure des jeunes filles füüsikat ja keemiat. Ta hakkas õppetöös kasutama katsedemonstratsiooni meetodit. 1906 sai temast esimene naine, kes Sorbonne'is õpetas: ta alustas abikaasa asemel loenguid 13. mail 1906 ning 1908 sai ta korraliseks professoriks füüsika alal. 1914 sai ta Pariisi Ülikooli Raadiumiinstituudi juhatajaks. Pärast sõda, 1918–1927, töötas ta seal koos tütar Irène'iga. Instituudist arenes välja tuumafüüsika keskus. Curie pidas loenguid Brasiilias, Hispaanias, Belgias ja Tšehhoslovakkias. Ta otsis radioaktiivsete ainete kasutamise võimalusi meditsiinis. Suhe Paul Langeviniga Pärast abikaasa surma oli Marie Curiel armulugu füüsik Paul Langeviniga, kes oli abielus. See põhjustas ajakirjanduses skandaali, milles oli ksenofoobia elemente. Mobiilsed röntgenijaamad Esimese maailmasõja ajal töötas Marie Curie koos tütar Irène'iga välja mobiilse röntgenuuringute jaama, et haavatud sõdureid saaks kohapeal uurida. Ta juhtis ise üht niisugust jaama. Ringsõit USA-s 1921 tegi ta mõlema tütre saatel ringsõidu USA-s, kus ta kogus raha raadiumi uurimiseks. Ta võeti väga hästi vastu. USA president Warren Harding andis talle sümboolse autasuna üle ühe grammi raadiumi, mille ostmist olid finantseerinud Ameerika naiste annetused. Kiirituse mõju Hiljem oli Marie Curie nördinud sellest, et paljud arstid ja kosmeetikud kasutasid radioaktiivseid materjale ilma ettevaatusabinõudeta. Ta suri 1934 Prantsusmaal Sallanchesis aplastilise aneemiasse, mis tekkis pärast aastatepikkust kokkupuudet kiirgusega. Tunnustus Nobeli auhinnad Koos Pierre Curie ja Henri Becquereliga sai ta 1903 Nobeli füüsikaauhinna "tunnustuseks erakordsete teenete eest oma ühiste uuringute eest professor Henri Becquereli poolt avastatud radiatsiooninähtuste alal". Kaheksa aastat hiljem, 1911, sai ta Nobeli keemiaauhinna "tunnustuseks oma teenete eest keemia arendamisel elementide raadiumi ja polooniumi avastamise, raadiumi eraldamise ning nende märkimisväärsete elementide loomuse ja ühendite uurimise näol". Ebahariliku sammuna jättis Curie meelega raadiumi eraldamise protseduurile patendi võtmata, võimaldades teadlastel takistamatult uraani uurida. Marie Curie oli esimene Nobeli auhinna saanud naine, esimene inimene ja siiani ainus naine, kes sai kaks Nobeli auhinda, ja ainus inimene, kes on saanud Nobeli auhinnad eri aladel. Muud tunnustusavaldused Marie Curie valiti 1910. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks. Aastal 1922 sai temast Pariisi Meditsiiniakadeemia esimene naisliige. Aastal 1927 valiti ta Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi välisliikmeks. Mälestuse jäädvustamine 1990. aastate hüperinflatsiooni ajal oli Marie Curie portree Poola 20 000-zlotisel rahatähel. Curie oli koos abikaasa Pierre'ga Prantsuse frangi 1994. aasta väljaande 500-frangisel rahatähel. Aastal 1995 maeti Marie Curie esimese naisena oma teenete eest ümber Pariisi Panteoni. Teosed "Recherches sur les substances radioactives" ("Uurimused radioaktiivsetest ainetest"), väitekiri, koos Pierre Curiega 1904 "Traité de radioactivité" ("Traktaat radioaktiivsusest"), 2 köidet, 1910 "La radiologie et la guerre" ("Radioloogia ja sõda"), 1920 "L'Isotopie et les éléments isotopes" ("Isotoopia ja isotoopsed elemendid"), 1924 "Les rayons α, β, γ des corps radioactifs en relation avec la structure nucléaire" ("Radioaktiivsete kehade α-, β', γ-kiired nende suhtes tuumastruktuuriga"), 1933 "Radioactivité" ("Radioaktiivsus"), 1935 Viited Kirjandus Ève Curie. "Minu ema Marie Curie", prantsuse keelest tõlkinud Alfred Suik, eesti keeles 1940, 1941, 1941, 1994. Philip Steele. "Marie Curie. Naine, kes muutis teaduse kulgu". Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2006 Välislingid Marie Curie Nobeli füüsikaauhinna lehel Marie Curie Nobeli keemiaauhinna lehel Keemikud Füüsikud Nobeli füüsikaauhinna laureaadid Nobeli keemiaauhinna laureaadid Pariisi Panteoni maetud Sündinud 1867 Surnud 1934


Keskkonnaministeerium tellib analüüsi puhtamast majandusest - Tarbija Keskkonnaministeerium tellib analüüsi puhtamast majandusest 28. aprill 2012 13:46 Lõuna-Eesti mets ja aasad. | FOTO: Marelle Lepik «Puhtam ja vähem ressursse kulutav majandusmudel tähendab Eesti inimeste jaoks väiksemaid kulusid, paremat tervist ja puhtamat loodust. Tehtav analüüs saab olema aluseks konkreetsele teekaardile, kuidas selle eesmärgini jõuda,» ütles keskkonnaminister Keit Pentus. Strateegiaga kujundatav visioon ulatub aastani 2050. «Eesti konkurentsivõime ja inimeste parema elukvaliteedi jaoks on tähtis, et suudaksime oma majandust kasvatada loodusvarasid võimalikult kokkuhoidlikult kasutades, loodusesse võimalikult väikest jälge maha jättes,» rääkis Pentus. Ta tõi näite, et kallist ja konkurentsivõimetust fossiilsest kütusest loobumine ja taastuvküttele üleminek on mõnes omavalitsuses võimaldanud vähendada ka toasooja hinda. Analüüsi tellimiseks kuulutab ministeerium lähiajal välja riigihanke.


Korduma kippuvad küsimused Enne reisi Arstiabi on välisriigis lihtne saada. Paljud eurooplased soovivad teada, kas välisriigis saadud raviteenuste kulud hüvitatakse. Sellel veebisaidil selgitatakse, mida selleks teha ja milliseid kulusid võidakse hüvitada. Samuti leiate siit vastused kõige sagedamini esitatavatele küsimustele ja lingid erinevate riikide asjaomaste riigiasutuste veebisaitidele. Ebameeldivate üllatuste vältimiseks hankige vajalik teave enne reisile asumist. Kui olete seaduslikul alusel hõlmatud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemiga, siis on teil õigus välismaal saadud raviteenuste kulude hüvitamisele. Teie kodakondsus ei ole oluline. Tähtis on, et elate seaduslikult mõnes neis riikidest. Sellel veebisaidil kasutame lihtsustamise mõttes mõistet „ravi”. Sotsiaalkindlustusalastes õigusaktides kasutatakse spetsiifilisemat mõistet „mitterahalised hüvitised”. Need hüvitised hõlmavad hambaravi ja muud arstiabi, ravimeid, haiglaravi ning otsemakseid nende meditsiiniteenuste kulude hüvitamiseks. Mitterahalisi hüvitisi iseloomustab asjaolu, et nende eesmärk on hüvitada teile võimaldatud raviteenused, st katta või maksta tagasi vastavad kulud. Põhimõtteliselt kaetakse teie ravikulud ainult siis, kui teie ravi on hüvitatav selle riigi õigusaktide kohaselt, kus olete kindlustatud. Näiteks ravikuurid sanatooriumis kuuluvad mõnes riigis hüvitamisele, mõnes teises aga mitte. Enne reisile asumist uurige kõnealuse ravi kohta oma kindlustusasutuselt. On olemas kaks menetlust. Haiglaravi korral nõuab teie ravikindlustusasutus peaaegu alati, et taotleksite eelneva loa. Sellisel juhul kaetakse kulud selle riigi tingimuste kohaselt, kus saate ravi. Kui need tingimused on vähem soodsamad tingimustest, mida pakub teie enda ravikindlustus, hüvitatakse teile vahe. Palun pidage meeles, et suhetes Šveitsiga täiendavat hüvitamist ei kohaldata. Haiglavälise ravi korral, mille jaoks olete hankinud loa, kehtivad samad garantiid. Te võite loa taotlemisest ka loobuda ja reisida otse riiki, kus soovite ravi saada, ning taotleda kulude hüvitamist kodumaale naasmisel. Sel juhul kaetakse teie ravikulud selle riigi tingimuste alusel, kus asub teie ravikindlustusasutus. Palun pidage meeles, et eelneva loata saadud ravi korral ei ole ravikulud suhetes Šveitsiga hüvitatavad. Praegusel ajal puuduvad Euroopa Liidu õiguses „haiglaravi” ja „haiglavälise ravi” määratlused. Kahtluse korral küsige teavet oma ravikindlustusasutuselt. Luba kulude hüvitamiseks Vorm S2 on standardne Euroopa kaasaskantav dokument, mis on kõigis riikides ja keeltes 0fe8 hesugune. Näidise leiate siit. Pöörduge oma ravikindlustusasutuse poole. Sellel vormil kinnitab teie ravikindlustusasutus, et ta katab teile välisriigis osutatavate raviteenuste kulud. Vormil S2 on kirjas teie kui isiku, kelle kulud hüvitatakse, andmed, hüvitise saamise õiguse kehtivusaeg ja raviteenuseid osutav asutus, kui see on teada. Haiglaravi eristatakse raviteenustest, mida osutatakse polikliinikus või patsiendi kodus (haiglaväline ravi). Euroopa Kohus on sedastanud, et riikidel peab olema võimalk prognoosida nõudlust haiglaravi järele ja haiglaravi infrastruktuuri, eriti aga haiglaravi geograafilist jaotust. Riigid peavad patsientidele kindlustama piisava ja alalise juurdepääsu kvaliteetsete haiglaraviteenuste tasakaalustatud valikule, samal ajal jälgides oma kulutusi, tagades, et raha ning inim- ja tehnilisi ressursse ei raisataks. [KOHTUPRAKTIKA] Millises ulatuses võidakse kulud hüvitada? Teie kulude hüvitamise kohustus puudutab ainult külastatavas riigis saadud raviga seotud kulusid, st haiglaravi korral adekvaatse ravi kulusid ning vältimatut majutust ja toitlustamist haiglas. Kui aga selle riigi eeskirjad, kus olete kindlustatud, võimaldavad hüvitada ka muid kulusid, näiteks reisimist kodumaalt ravi saamise riiki ja/või teid saatva isiku majutuskulusid, ning kui olete eelnevalt hankinud loa, siis ei või nende kulude hüvitamisest keelduda põhjendusega, et ravi saadi teises riigis. Teil on samasugused õigused nagu siis, kui saaksite ravi riigis, kus olete kindlustatud. Et saada teada, millised kulud teie puhul võidakse hüvitada, võtke ühendust oma ravikindlustusasutusega. Ei. Näiteks, kui teie esmane taotlus loa saamiseks lükati tagasi, ent saite loa hiljem, siis on teil õigus kulude hüvitamisele oma ravikindlustusasutuse poolt sellises summas, mis oleks tavapärasel juhul kuulunud hüvitamisele, kui luba oleks antud kohe (Otsus kohtuasjas C-368/98: Vanbraekel, 12. juuli 2001, punkt 34). Teine näide: kui te ei oodanud ära hüvitamisest keeldumise suhtes algatatud kohtumenetluse tulemust, siis see asjaolu iseenesest ei ole aluseks teie kulude hüvitamisest keeldumisele (Otsus kohtuasjas C-8/02: Leichtle, 18. märts 2004, punkt 59). Ravijärjekorrad Ravijärjekorrad ei ole iseenesest ELi õigusega vastuolus, ent teie ravikindlustusasutus ei või ainult selle põhjendusega keelduda välisriigis ravi saamiseks loa andmisest. Ravikindlustusasutus peab võtma arvesse teie tervislikku seisundit ja tõendama, et ettenähtud ooteaeg on aktsepteeritav, arvestades teie kliinilistele vajadustele antud objektiivset arstlikku hinnangut. Lisaks tuleb ravijärjekordi paindlikult ja dünaamiliselt hallata, et haigusseisundi halvenedes oleks võimalik patsienti ettepoole tõsta. Hüvitamisest keeldumine Ei. Kui riigis, kus olete kindlustatud, on ravi saamise ooteaeg meditsiinilistel põhjustel vastuvõetamatu, siis ei või ravikindlustusasutus keelduda ravikulude hüvitamisest ainuüksi maksumuse põhjendusel. Teil peaks olema võimalik sellise otsuse peale edasi kaevata. Selle kohta, kuidas teil on võimalik oma õigusi jõustada, annab teavet komisjon. Võrgustik Solvit Esitage kaebus


Guantanamosse smugeldati aluspükse(3) Guantánamo vangilaagrisse toodi salaja sisse sportlikke ujumis- ja aluspükse. Asjale lisab tõsidust aga asjaolu, et tugevast kiust aluspesu abil on võimalik end üles puua. Hoolimata uurimisest ei ole salakaubavedajaid tuvastatud.Kuubas asuvas terrorismikahtlusega isikute vangilaagris, kus n-ö ametlik pesu on juba ammu vahetatud pudedamast materjalist bokserite vastu, põhjustab sportliku aluspesu ja Speedo ujumispükste sissesmugeldamine tõsiseid probleeme, kirjutab Iltalehti. „Asi kõlab naljakalt, kuni leitakse keegi pooduna Speedo nööriga,” ütles vangilaagris töötav kapten Pat McCarthy. Vangilaagris on senini leitud neli end poonud vangi. Guantánamos töötavad ametiisikud ei ole avaldanud, milliste vahenditega enesetapjad endale võllanööri teinud on. Ametlikud uurimused on senini pooleli. Salakaubavedamise uurijad jõudsid järelduseni, et laagrisse veetavat kaupa tuleb senisest põhjalikumalt kontrollida. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17194562


Mingi 10 tükki ühte tuppa panna on bling bling valgustus küll arvatavasti


Rein Kilgi lammastel on külm(33) Jõgevamaa pensionärid muretsevad suurärimees Rein Kilgi Palamuse lambafarmi pügatud asukate pärast ja peavad seda loomapiinamiseks.“Lambad on paljalt paljal karjamaal, ihualasti, tulge vaatama seda loomapiinamist,” kaebab Helmine Voogla. Tegelikult on rohkemgi Palamuse valla Rahivere küla pensionäre mures Rein Kilgile kuuluvate lammaste saatuse pärast, kirjutab Maaleht. “Hiljuti pügatud lammastel on selliste ilmadega ju külm, lauta neid aga ei lasta. Meil, pensionäridel, võtab see viimasegi rahu, mõjub tervisele, ei lase uinudagi,” kaebavad nad. “Kui Maaleht appi ei tule, kutsume “Võsareporteri”.” Rein Kilk ohkab teemat kuuldes. Tunnistab, et memmega on raske vaielda. Ilmad pole ju külmad olnud ja lammas ei karda seda külma ka pügatuna. Et kui ilm hulluks läheb, aetakse lambad muidugi lauta. “Kasvatame lambaid ju müügiks, ja kui on midagi valesti tehtud, kas söötmises või tehnoloogiliselt, kaotame rahas,” lausub Kilk. Ärimees räägib, et lambapügajad olid Uus-Meremaalt ja Suur¬britanniast. Eestist pole leida brigaadi, kes üle 4000 lamba korraga ära niidaks. Neile aga täpset kuupäeva ette kirjutada ei saa, pealegi polnud septembri keskpaik üldsegi halb aeg. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17191151


text: Asudes mugavalt Põhja-Goa's, on Azzure By Spree Hotel suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Olles 15.00 Km kaugusel linna keskusest ja 45.00 Km kaugusel lennujaamast, võlub see 4-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Calangute rand, Candolim rand, Baga rand. Võimalused ja teenused, mida pakub Azzure By Spree Hotel, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: toateenindus, parkla, pesuteenus, kohvik, WiFi . Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades treeningkeskus, välibassein , massaaž, spaa, bassein (lastele). Mis iganes on Sinu Põhja-Goa külastuse põhjus, on Azzure By Spree Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


Mida teha kui näete mesilassülemit? - TRE raadio Rapla Mida teha kui näete mesilassülemit? Helistada saab mesinik Toivo Krati numbril 506 8326. Ta on ka ühtlasi Maaelu Edendamise Sihtasutuse mesinduse valdkonna konsulent ja mentor. Soovi ja huvi korral saab tema käest mesilaste ja nende pidamise kohta rohkem teada. Raplamaa Omavalitsuste Liit tunnustas maakonna parimaid ainetundjaid[VAATA PILTE]


text: Home > Kohvimasinad > Täisautomaatsed kohvimasinad > Kohviautomaat KRUPS EA8080 60 – 105 mm 36 x 35 x 26 EA8080 lubab teil nautida kohvikutasemel kohvi oma kodus. Tänu moodsale tehnoloogiale ja nutikale disainile on masin funktsionaalne ning ülilihtne kasutada. Innovatiivne "Auto-Cappuccino/Cafe Latte" võimaldab lihtsasti täiuslikku piimavahtu valmistada. Stiilne must disain sulandub igasse interjööri. Masin on varustatud Thermoblock-süsteemiga, mis valmistab iga tassi, ka päeva kõige esimese, täiusliku temperatuuriga. Masinal on automaatne puhastus- ja katlakivieemaldusprogramm, et teie kohviautomaat oleks alati tippvormis.


text: Õnn ja õnnetus Allikas: Vikitsitaadid - Tõeline õnn seisneb raskuste ületamises, mitte neile alistumises. - Õnn on see, mis juhtub ettevalmistuse ja võimaluse kohtumisel. Kirjandusteosed[muuda] - Möödunud õnn on surnud õnn. - Inimene usub, et õnn on seda suurem, mida rohkem tal on. - Ta ei teadnud siis veel, et õnn on hirmus keeruline asi. Ta ei teadnud, et vahel otsib inimene meelega õnnetust, kuigi sina annaksid talle õnne kasvõi sületäite viisi... Vanasõnad[muuda] - Õnn ei tiku korduma, kuid õnnetused ei tule kunagi ühekaupa. - Kes tahab selle maailma muresid vältida, jäägu parem sündimata. - Südamevalu on kui sügelev koht, mis läheb kratsimisest vaid hullemaks. - Jaapani]]


text: Eesti ministreid on loetletud järgmistes loendites: Eesti valitsusjuhtide loend Eesti haridusministrite loend Eesti kaitseminister Eesti põllutööministrid Eesti rahandusministrite loend Eesti siseministrite loend Eesti välisministrite loend Eesti Vabariigi naisministrid Eesti iseseisvuse taastamise järgse aja lühima ametiajaga ministri loend Vaata ka Eesti NSV Ministrite Nõukogu


„(4) Rahandusminister võib kehtestada määrusega kompensatsiooni väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme.”.


Kadriorus leiti Kiikri 6 korterelamute ehitustööde käigus 18. sajandi laevavrakk « Äripäeva intervjuu: kuidas rajada keskkonnale sõbralikumaid kodusid? Kadriorgu mere äärde rajatavad luksuslikud korterelamud said nurgakivi » Autor Herdis Pärn | Avaldatud: 5. 02. 2021 Kadriorus mereäärses Kiikri kvartalis tuli Metro Capitali arendatava Kiikri 6 korterelamute ehitustööde käigus ilmsiks tõenäoliselt 18. sajandist pärit laevavrakk. Arheoloog Ants Krauti sõnul on Kiikri 6 aadressil leitud vrakk seitsmes ajalooline puitlaev, mis ümbruskonnast kuue aasta jooksul leitud on. „Tegu tõenäoliselt 1700ndate keskel ehitatud laevaga, mille täpne vanus selgub Tartu ülikoolis analüüsitavatest puiduproovidest. Väljakaevatud vraki maapealne osa on 13,5 meetrit pikk ja kuni 4 meetrit lai,“ ütles Kraut. „Vrakk leiti umbes 4 meetri sügavuselt. See oli kaetud tuhast, ehitusprahist ja olmeprügist täitekihiga, mis sinna asukohta oli 1930ndatel aastatel Kadrioru ranna planeerimisel veetud. Veel 20. sajandi alguses ulatus samasse paika aga merevesi.“ Kraut lisas, et Eesti Meremuuseumi asjatundjate hinnangul on tegemist umbes veerandiga suure laeva tüürpoordi ehk parempoolse parda põhjaosast. Võimsad kaared ja paksud pardaplangud viitavad suurusele, mis ei jää alla ranna ääres meres olevale suurele, üle 35 meetri pikkusele sõjalaevale Tver. Kuid viimasest erinevalt on selle leiu puhul kogu laeva pealisehitus hoolega lahti saetud, eemaldatud ja tõenäoliselt taaskasutatud. Tavapraktika näeb ette, et vrakkide leidmisel need puhastatakse, mõõdistatakse ja võetakse puiduproovid. Olenevalt ajaloolisest väärtustest ja seisukorrast jäetakse leid kas samasse paika, kaevatakse välja ja uputatakse meres asuvale säilitusalale või konserveeritakse ja viiakse muuseumisse. „On kujunemas tavapäraseks, et vrakk jääb oma leiupaika ja kaetakse pinnasega. Nii ka Kiikri 6 puhul. Vettinud puidu konserveerimine on väga keeruline ja õhu käes see kaua ei säili.“ Arheoloog lisas, et osa vrakist lõigati ülejäänu küljest lahti ja teisaldati paigale jääva vrakiosa kõrvale liivasele pinnasele. Hiljem maetakse see vrakiosa samasse asukohta mereliiva alla. „Leid dokumenteeriti põhjalikult, säilitatakse nõuete kohaselt ning see jääb järeltulevatele põlvedele taasavastamiseks,“ ütles ta. Metro Capitali juhi Ain Kivisaare sõnul on platsilt avastatud ajalooline leid põnev seik, mida on tulevikus tore meenutada nii arendajal kui ka tulevastel korteriomanikel. Uued Kiikri 6 kodud rajatakse tõeliselt viljakale ja väärika ajalooga pinnasele,“ ütles Kivisaar. Ta selgitas, et laevavrakke on nende uusarenduste ehitamisel leitud ennegi. „Varem on Kiikri kvartalis meie ehitusplatsidel ilmsiks tulnud kolm keskaegset laeva ning veel üks 18. sajandi vrakk.“ Kivisaar kinnitas, et leid ehitustöid ei pikenda. „Oleme graafikus ning kahest luksuslikust kortermajast esimene ehk Idamaja valmib 2022. aasta kevadel.“ Huvitav on hiljuti avastatud vrakk sellegi poolest, et varem piirkonda analüüsinud georadar, mis suudab tuvastada läbi maapinna objekte, selles asupaigas võimalikule vrakile ei viidanud. Ilmselt segasid siin ka kunagi asunud lõbustuspargi rajatiste vundamendid. Tulevikus on plaanis ehitusplatsi aia külge üles seada ka laevavraki pop-up fotonäitus. Nii saavad kõik huvilised uudistada, mida põnevat Kadrioru mereäärne maapõu endas peitnud on. Näituse avamisaja kohta saab infot Metro Capitali Facebookist. Fotod laevavrakist (Marek Metslaid): https://drive.google.com/drive/folders/1j-QNyMavNKA0lmeP1ETPDqXgxKEp39Qr?usp=sharing Video laevavrakist: https://drive.google.com/file/d/1pZlWe7KsRjXW1vuVYa9x16lLnUS3DVUr/view?usp=sharing Postitatud rubriiki Uncategorized. Translation Priority: Optional. Talleta püsiviide. Kommenteerimine ja trackback-viidete lisamine ei ole lubatud.


Hiiumaa ja mandri vaheline parvlaevaliini graafik muutub « Külauudised « Septembris sündis 1276 last Rapla saab täis kunstivalgust » Hiiumaa ja mandri vaheline parvlaevaliini graafik muutub Väinamere Liinide teatel läheb Hiiumaa ja mandri vaheline parvlaevaliin alates esmaspäevast, 31. oktoobrist üle talvegraafikule. Talvehooajal, mil nõudlus on madalam, toimub nädalases graafikus 74 reisi sügisese 86 reisi asemel. Kehtib valdavalt nn neljatunnine graafik, kus ühest sadamast väljub reis iga nelja tunni järel. Kõrgema nõudlusega aegadel – neljapäeva ja reede õhtul ning pühapäeva pärastlõunal – on graafik tihedam. Samuti on tihedam hommikune väljumisplaan Heltermaalt, kui esmaspäevast laupäevani väljuvad kaks esimest reisi 6:30 ja 8:30. Heltermaa-Rohuküla liini teenindavad kogu talvehooaja parvlaevad Hiiumaa ja Saaremaa. Saaremaa võttis teatepulga väiksemalt Ofelialt üle juba teisipäeval. Talvegraafikus ei hakka enam toimuma eraldi ohtlike veoste reisid Rohukülast teisipäeviti kell 20:30 ja Heltermaalt kolmapäeviti kell 4:30. Uued laevad võimaldavad ohtlike veoste reisi ühendada tavareisiga, mis laiendab kõigi üle mere sõita soovijate reisiaja valikut. Tavareisijate jaoks on nüüd ohtlike veoste reis erinev ainult selle poolest, et väikesõidukid laaditakse alumisele autotekile ja laeva pardal on suitsetamine rangelt keelatud. Uued ohtlike veoste väljumisajad on Rohukülast esmaspäeviti kell 22:30 ja Heltermaalt teisipäeviti kell 6:30 – tänu sellele muudatusele sai lisada graafikusse täiendavad reisid neljapäeva õhtuks, mil nõudlus on suurem. Allikas: Väinamere Liinid OÜ 30. oktoober 2011 | Sildid: Hiiumaa, parvlaevad, transport | Teema: Eesti, Hiiumaa


text: Samuti sai ettevõte uue maheviina turule toomise eest Eesti kulinaaria instituudi tunnustuskirja. Moe peenviinavabriku juhi Sven Ivanovi sõnul on Moe Mahe 1886 Eesti ainuke ökoloogiliselt puhas viin. “Meie uus viin kuulub Premium-viinade klassi ja on valmistatud 100% kodumaisest sertifitseeritud maheteraviljast. Eesti maheteravili annab viinale puhta ja pehme maitse. Meie viinale ei ole lisatud suhkruid ja lisaaineid, erilise nüansi annab sellele tootmises kasutatav vesi, mis ammutatakse Pandivere riikliku veekaitseala puurkaevust,” selgitas Sven Ivanov. Parimad mahetootjad on Tiia ja Arvo Klein Tarvastust Saariku talust, parimaks mahetooteks valiti OÜ Kaks Meistrit kitsepiimast toorjuust soolvees.


Toorelt elegantne elamine hallide varjundite rüpes - Moodne Kodu 67-ruutmeetrine korter Stockholmis disainiti algusest lõpuni arhitektist omaniku enda visiooni järgi. Kuigi korter asub esimesel korruse sisehoovis ja suurem osa valgusest langeb korterisse katuseakende kaudu, rüütati kogu elamine julgelt halli, kartamata, et tulemus võiks kuidagi sünge või morbiidne välja kukkuda. Et betooni kargust pisut pehmendada, krohviti üle seinad — küll samas toonis, kuid pisut mahedama tekstuuriga. Põrandad ja laed on ehedast betoonist. Köögis seguneb insdustriaalne ja modernne taluköökidele viitavate detailidega. Vaata lahedaid ideid, kuidas LEGO klotsidega kodu kaunistada 07.06.2017 Rõõmsalt värviküllane kodu skandinaavialikus võtmes 29.05.2017 Mööbel on tagasihoidlik ja rustikaalne. Hubasust loovad toataimed, mida on ruumi paigutatud küllaltki heldelt. Kui magamistoas ei ole mitte ühtegi akent, oleks loogiline käik valida seinu katma valge toon. Siin on aga pime hubasus omanäoliselt välja mängitud, kombineerides pehmet kreemikat roosat ja eksootilisi leopardimustreid tumeda halliga. Garderoob on peidetud kardinate taha. Eluruumide kohal asub avar terrass, mis asendab linnainimesele suurepäraselt aeda, kus grillida või taimi kasvatada!


text: Tallinna 1944. aasta märtsipommitamise meenutuseks : Õpetajate Leht Tallinna 1944. aasta märtsipommitamise meenutuseks Tõenäoliselt esindan ma viimast aastakäiku, keda instrueeriti esimeses klassis kasutama gaasimaski ja käituma õhuhäire korral. Meenutus seda imiteeriva helindi kimedast kisast tekitab senini võikalt iiveldamaajava tunde, olgugi et seda heli reaalselt kunagi kuulma ei pidanud. Suur õnn, et ei pidanud. Ometi on meie hulgas veel neid, kes pidid – 1944. aasta 9. märtsil, mil Tallinn elas üle oma ajaloo õudseima öö, nagu nentis teose autor Jaak Juske raamatu esitlusel. Ja kahtlemata on tal õigus – teist säärast ööd, kus purustusi sai üle 5000 hoone, koduta jäi 20 000 inimest ning hukkus 757 ja haavata sai ligi 660 inimest, Tallinna ajaloos tõepoolest ei teata. Mina kuulun nende sekka, kelle süda jäi valutama, kui mu lapsepõlve Harju tänavat markeerinud varemed: Amori kino, Kuldlõvi hotelli ja teiste pihta saanud hoonete omad, mille juurde perega tol õhtul ikka küünlaid viisime, murukamaraga kaeti. Mitte seepärast, et tulemus poleks kenam. Kindlasti on. Aga mälestust on mulla alt näha raskem kui varemete vahelt. "Mida kaugemale see aeg jääb, seda vähem inimesed mäletavad. Oleks tarvis käegakatsutavat mälestust," põhjendas ka raamatu kirjastaja Lauri Vanamölder säärase, üksluiselt õõvastavate varemepiltidega teose välja andmist. Ei tea just paljud tänapäeva noored, et Estonia ees oli kunagi pangahoone, taga turuhoone ja alumisel korrusel poed. Või kui teavadki, siis pilti sellest näinud ei ole. Kuuldavasti on teadmine Nõukogude lennukite pommitamisööstki katkendlik ja kaootiline ning mitte sageli ei mõelda sellele, et enamik suuri elumaju kesklinna piirkonnas on ehitatud pommitamises hävinud hoonete asemele. Et tol ööl pühiti maa pealt enamik praegusest Uuest Maailmast, suur osa Sibulakülast, Kalamajast ja Kompasnast. Ega teata, et ilma appi tulnud soomlasteta oleksid meie kaotused kordades suuremad. Meie asi on ajalugu edasi anda ja kodumaad kalliks pidada. Eriti tänapäevases maailmas. Kus, muide, omamoodi sümbolina põles Kaupmehe tänaval täpselt 70 aastat pärast pommitamisööd hoone, mis sai kannatada ka tollal.


text: Tõe all mõeldakse tavaliselt tegelikku asjade seisu ja tegelikke asjaolusid või siis tõeste propositsioonide, väidete ja muude tõekandjate sisu. Analüütilises filosoofias kasutatakse sõna "tõde" sageli 'tõesuse' tähenduses. Nii tavakeeles kui ka teistes eluvaldkondades ning filosoofia ja religiooni keelepruugis kasutatakse sõna "tõde" ka teistes tähendustes. Sõna "tõde" eri keeltes Vanakreeka sõna alētheia (ἀλήθεια) tähendab siirust-ausust ja tegelikkust (faktuaalsust, tõsiasjalisust, reaalsust). Sõna ἀ-λήθεια sõnasõnaline tähendus on 'varjamatus; aval-ilmsus'. Ladina sõnal veritas on mitu tähendust; ta väljendab (kokkuleppelist) tegelikkust ja on seotud aususe, heausklikkuse ja siiruse mõistega. Mõlemas keeles on see ka jumalanna (Aletheia, Veritas) nimi. Selle jumalanna tütar on Voorus. Romaani keeled kasutavad sõnu, mis tulenevad ladina sõnast veritas, balti keeled sarnaseid sõnu `patiesība ́(läti) ja `tiesa ́(leedu). Germaani keeled peale inglise keele eristavad "ustavuse" tõde ja "tegelikkuse" tõde. Faktuaalsuse väljendamiseks on põhjagermaani keeltes tuletised sõnast sanna 'tõendama, kinnitama', läänegermaani keeltes (saksa ja hollandi keeles) tuletised sõnast wara 'usk, usaldus, leping'. Sellele vastavad ladina sõna verus 'tõene' ja slaavi věra '(religioosne) usk'. Inglise sõna truth hõlmab nii 'ustavust, truudust, lojaalsust, siirust, tõepärasust' kui ka 'vastavust asjaolu või tegelikkusega'. Vanainglise sõna sōþ on tänapäeva inglise keeles sooth (tõesti, päriselt). Vanapõhja tru tähenduseks on 'usutavus, ausõna; usk, veendumus' (inglise troth 'lojaalsus, ausus, hea usk'). Eri keeltes on seega tõde seostatud: avala ja avatud olekuga (ausus ja siirus), mis on päriselt olev. Seeläbi on ta seotud usutavusega (tõsiseltvõetavusega) ja ustavusega. Sellega seostub truudus ja lojaalsus ning ühtlasi kokkulepe ja nõusolek. tegelikkuse, päriselt oleva, faktuaalsuse, asjaolulisuse (objektiivsus), reaalsuse, tõsiasjalisuse ja tõendatavusega. Siingi tuleb esile kokkulepe ja nõustuvus. Tõde kui elutõde Kunstis ja kirjanduses kohatava seisukoha järgi tugineb inimene elamiseks elutõele: tõeselt võetavatele kui usutavatele asjadele ja tõsiseltvõetavatele kui usaldatavatele inimestele. Sellega on seotud ka teadustõde, kunstitõde, filosoofia tõde ja usutõde. Samas on elus oluliseks ka tõenditele, ekspertide hinnangutele, tunnistajate vannetele tõtt räägida ja nende ütlustele tuginev õigusemõistmise aluseks olev kohtutõde ja moraalne tõde. Kohtu ja tõe seostamine on enam levinud läänes, kui Andreste ja Pearude maal. Enamikus lääne kohtutes algab tunnistamine veel siiani "kogu tõtt ja midagi muud peale tõe" seotud kohtuvande erikujudega. Jidiši keeleruumis on tõde tõde ja vastavalt usule tuleb alati öelda tõtt, sest kohtus on keelatud öelda valet. Heebrea keeles tõlgitakse filosoofiale omaseid mõisteid tõde ja väär sõnadega "õige" ja "vale". Võimalik et see pelglikkus tuleneb Moosese käskudest, kus valetunnistaja võidi ja sageli ka visati kividega surnuks. Midagi sarnast on ka "Vanema Edda" "Vafthruudniri laulus" (täpsustada): "Kui sul jaksu oli juba mu kotta tulla..., et koja põrmandal tahad vaagida võimalikku..., vaimujaksu nüüd peade hinnaga hinnakem ..." Selle kohta on ka hilisemal ajal soome-rootsi kirjanduses küsitud: "Mis su tõde maksab?" (Elmer Diktonius). Tõde kui väärtus 20. sajandil sai läbi mõiste sissetoomise alguse (Paul Lapie 1902, E. von Hartmann 1908) antiikaja filosoofia väärtuskäsitluste edasiarendus aksioloogiaks Selle arenduses väärtusteooriaks (ka John Dewey (1859–1952) Theory of Valuation) tuuakse eetiliste, esteetiliste ja teiste inimelu väärtuste kõrval esile ka tõde. Rõhuga sellel, et tõde erinevalt tõelusest on inimese jaoks juba tõdetud tõelus. Tõde on filosoofidele olnud väärtuseks juba alates Sokratesest ja seda väljenditki peetakse juba truismiks. Tõe olemasolu väärtusena eesti kultuuriruumis on jäädvustunud läbi A.H. Tammsaare "Tõe ja õiguse". Paradoksaalselt on tõe väärtus läbi pettuse esiletulev Hiina kultuuriruumis. Rahvarikkaima riigi keeruline sotsiaalne hierarhia, ülerahvastusega seotud terav maa-ja muude ressursside puudus, pidevad rändrahvaste ründed ja sõjad, suured looduskatastroofid ja igapäevne mure ellujäämise pärast kujundasid hiinaliku maailmapildi elust kui sõjast ja sõjast kui elu võrdkujust. Tuhandete aastate kogemused sõdadest ja konfliktidest töötati läbi ja kontseptualiseeriti traktaatides sõjapidamise kohta, mis on nende arusaamade järgi pettuse tee (Sunzi 1). Lõppkokkuvõtteks on neile sõjapidamise peaeesmärgiks olnud saavutada inimeste ellujäämine. Näiliselt pettusega seotud salaplaanid on olnud Hiinas suurte inimeste ja materiaalsete vahenditega seotud kahjude vältimisviisiks. Ehkki Aristoteles oli oma õpilasele Kallisthenesele õpetanud ka elutõdesid, hiilgas see valel ajal ja vales kohas (sõjaretkel) oma filosoofiliste tõdedega Aleksander Suure ees ja maksis selle eest eluga. Tõde kui usk Budismi alust nimetatakse tõdedeks: neli õilsat tõde. Luterlikus Piiblis kohtab sõna "tõde/tõe" 720 salmis. Rääkimata mittetõlgitud sõnast Aamen (tõesti). Sagedaseimaks vormiks on pidevalt korduv kinnitus: tõesti (, tõesti). See usk on kindel usaldus ja veendumus (Hb 11.1) oma kõrgemalt saadud tõest (Jh 3.3). Selle tõe läbi uskliku inimese usk sünnib ja elab (Jk 1.18). Kristus on "täis armu ja tõde" (Jh 1.14) ning "tee ja tõde ja elu". (Jh 14.6) "... ning te tunnetate tõde ja tõde teeb teid vabaks."(Jh 8.32) Selle veendumuse pärast tões on mindud märtrisurma, peetud nõiajahti, mindud ja saadetud teisi ristisõdadesse ja tuleriidale. Lev Gumiljov on selliseid nähtusi püüdnud üldistada läbi passionaarsuse mõiste. Kaasaja tõe diskursuste vägivaldset külge on uurinud ja kirjeldanud Michel Foucault . Tõde kui tõestus (formaalsed teooriad) Tõde loogikas, tõde matemaatikas ja tõde semantikas. Tõde kui tõesus Analüütilises filosoofias kasutatakse sõna "tõde" sageli kontekstides, milles selle võib asendada sõnaga "tõesus". Erinevad arusaamad tõe mõistest (tõeteooriad) tulenevad siis enamasti sellest, mida tähendab see, et antud propositsioon (või mõni teine tõesusekandja) on tõene. Intuitiivse arusaama kohaselt on propositsioon tõene parajasti siis, kui propositsiooni kohaselt asjad on nii ja nii ning tegelikult asjad ongi nii ja nii. Aristoteles ütleb "Metafüüsikas": Öelda oleva kohta, et see on, või mitteoleva kohta, et see ei ole, on tõene. Tõeteooriaid, mille kohaselt tõesus sõltub tegelikkusest, nimetatakse objektivistlikeks. Tõeteooriaid, mille kohaselt tõesus sõltub tunnetuse subjektist (tunnetaja uskumustest, kultuurist, keelest, vaatekohast vms) nimetatakse relativistlikeks. Tõe korrespondentsiteooria Tõe korrespondentsiteooria ehk tõe vastavusteooria klassikaline sõnastus pärineb Immanuel Kantilt ja kõlab: "Tõde on tunnetuse kooskõla tunnetuse objektiga". Tõe vastavusteooriat seostatakse teiste seas Platoni, Aristotelese, George Edward Moore'i, Bertrand Russelli, Karl Popperi ja Noam Chomskyga. Tõe korrespondentsiteooria ütleb, et propositsioon P on tõene siis ja ainult siis, kui P vastab faktidele. Tõde kui tõesus on seega vastavus faktidele. Näiteks see, et mõned koerad hauguvad, on tõene siis ja ainult siis, kui propositsioon "mõned koerad hauguvad" vastab faktidele. Jutt on nimelt sellest ühest faktist, et mõned koerad hauguvad. Nüüd võib öelda: see, et mõned koerad hauguvad, on tõene parajasti siis kui propositsioon "Mõned koerad hauguvad" vastab faktile "Mõned koerad hauguvad." Ontoloogiline tõekäsitlus Tõe ontoloogiline või fenomenoloogiline käsitlus lähtub arusaamast, et tõde kui tõelus on olemas tunnetavast subjektist sõltumata, ja eristub sellega põhimõtteliselt tõe korrespondentsiteooriast, mis käsitleb tõde propositsiooni või tunnetuse omadusena. Kui tõde kuulub tõelusena asjade endi juurde ning mitte ainult meie teadmistesse asjadest, siis seisneb tõde meie jaoks asja puhtas ilmsuses ja tõe tõdeda püüdlemine meie tunnetusvõime puhastamises kõigest sellest, mis asja tõe ilmnemist tõkestada võib. Tõe ontoloogiline käsitlus esineb peamiselt vanakreeka filosoofias, uusaja filosoofias saab valdavaks tõe käsitlemine epistemoloogilisena, st tunnetuse omadusena, millele on aluseks juba Aristotelese käsitlus tõest kui logos'e valdkonda kuuluvast. Teatud määral leidub ontoloogilist lähenemist tõele 20. sajandi fenomenoloogilises filosoofias. Erinevad hermeneutilised tõeteooriad lähtuvad samuti eeldusest, et tõde on olemas interpretatsioonile eelnevalt, kusjuures tõele lähenetakse hermeneutilise ringi vahendusel. Tõe ontoloogilisus on hermeneutilise tõeteooria puhul küll pigem kultuuriline, kuid sellegipoolest kaasneb hermeneutilise positsiooniga eeldus, et tõde on olemas meist sõltumatult ja sellele võib läheneda, kuid selle otsene valdamine on küsitav. Vaata ka Tõesus Aposterioorne tõde Aprioorne tõde Elutõde Kunstitõde Usutõde Viited Kirjandus Simon Blackburn "Tõde: teejuht neile, kes segaduses". Tlk. Märt Väljataga. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2015 John Dewey. "The Problem of Truth", 1911. Linda Järve "Tõdede läbielamine". Tallinn: Eesti Raamat, 1981 Terry Pratchett "Tõde" Tlk. Allan Eichenbaum. Tallinn: Varrak, 2007 Avenir Ujomov. "Tõde ja selle tunnetamise alused". Tlk. M. Kivimäe. Tallinn: Eesti Raamat, 1978 Filosoofia


text: Tennis 2020. aasta suveolümpiamängudel – Vikipeedia 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs toimusid võistlused tennises 25. juulist 2. augustini Ariake tennisepargis (Ariake Tenisu no Mori Kōen/Ariake Tennis Park). Kokku jagati välja viis komplekti medaleid: meeste ja naiste üksikmängus, meeste ja naiste paarismängus ning segapaarismängus. Eelvoorud / Medalimängud Tennis Tōkyō olümpiamängude kodulehel Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tennis_2020._aasta_suveolümpiamängudel&oldid=5965758"


"Viimaste nädalate immigrantide teemaliste artiklite voog on kujundamas meie arusaama põgenike vastuvõtmiseks. Siinkohal ei tohi me unustada, et oleme Euroopa Liidu riikidest üks väikseima põlisrahva osakaaluga riike. Kui meie eesmärgiks on eestlaste jätmine vähemusrahvaks oma kodumaal, siis tuleb seda meie rahvale ka otse öelda ja selleks mandaat saada, nagu kaasaja poliitikute kõnepruugis on kombeks öelda," ütles Rüütel. Ta kritiseeris seejärel ka sotsiaalmeedias levinud rünnakuid EKRE vastu. "Meile omistatakse seisukohti, mis ei lähe meie väärtushinnangutega kokku. Meid tembeldatakse parempopulistideks, kes proovivad lõhkuda Euroopa Liidu aluspõhimõtteid sallivust ja mitmekultuurilisust," ütles Rüütel. Tema sõnul peavad ka kõik EKRE liikmed oma sotsiaalmeedia sõnavõttudes oma sõnapruuki järgima ja suhtuma lugupidavalt ka neisse, kes EKRE maailmavaadet ei jaga.


Janukovitš toob 9. mail tankid 4 linna tänavatele(5) Ukraina hiljuti valitud president Viktor Janukovitš teatas kohtumisel Venemaa presidendi Dmitri Medvedeviga Moskvas, et 9. mail toimuvad Suures Isamaasõjas saavutatud võidu auks sõjaväeparaadid neljas Ukraina kangelaslinnas — Kiievis, Odessas, Sevastoopolis ja Kertšis. Pole välistatud, et Sevastoopolis toimub seejuures Venemaa ja Ukraina ühisparaad Venemaa Musta mere laevastiku ja Ukraina laevastiku osavõtul. Vähemalt räägivad sellisest võimalusest Krimmi autonoomse vabariigi võimud. Nii suuri pidustusi pole Ukrainas 9. mail olnud 15 aastat, teatab Ukraina Delfi. Sõjaveteranid räägivad, et neil on tekkinud suur stiimul mitte haigeks jääda ega ära surra — kõigepealt tuleb osaleda paraadil. „Me sammume Kreštšatikul Bessarabkalt Maidanini sõjatehnika ja riigi esimeste isikute järel. Meie ridades on mõned 1945. aasta paraadist osavõtnud, nad on praegu 88-90-aastased. Seejärel läheme Suure Isamaasõja muuseumi, et maitsta putru ja võtta 100 grammi. Peamine on see, et tahame näidata, et oleme elus ja terved, ja tunda, et me saime hakkama suure asjaga. Veel oleme me väga rõõmsad, et ei kuule presidendi õnnitlustes enam natsionalistidest. Kui Juštšenko nendest rääkis, oleks tahtnud lihtsalt püsti tõusta ja ära minna. Saadame oma esindajad ka paraadile Moskvasse,“ ütles Kiievi veteranide organisatsiooni esindaja Mõkola Martõnov. „Me ei pea 9. maid võidupäevaks, sest meie jaoks algas sel päeval 1945. aastal must ajajärk ja punased puhastused, aga veteranide kallale me ei lähe, las marsivad,“ ütles Lvivi oblasti rahvuslaste esindaja Oles Humenjuk.


text: Eesti Juhtimiskvaliteedi auhind 2010 konkursil pälvis Elisa Eesti AS Hästi juhitud organisatsiooni tunnistuse. Eesti Kvaliteediühing jagas tunnistusi Eesti Juhtimiskvaliteedi auhind 2010 konkursi raames juhtimiskvaliteedi alal väga häid tulemusi saavutanud organisatsioonile. Elisa Eesti pälvis Hästi juhitud organisatsiooni tunnistuse. Elisa pöörab tähelepanu juhtimiskvaliteedi ja organisatsiooni võimekuse arendamise vajalikkusele ja tegeleb teadlikult oma organisatsiooni jätkusuutlikkuse ja partnerite ning klientide rahulolu tõstmisega. Eesti Juhtimiskvaliteedi auhinnakonkursside ajalugu ulatub aastasse 2001. Kaheksa-aaastase toimumisaja jooksul on konkurssidel osalenud kokku ligi 100 organisatsiooni. Konkurss Eesti Juhtimiskvaliteedi auhind 2010 on koostööprojekt, milles osalevad Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Eesti Kvaliteediühing. Projekti rahastas Euroopa Sotsiaalfond.


text: Toit mis kiirendab metabolismi kaalulangust Aloe on tõesti kaalulangus? Ainevahetuse Tugevdajad: Kaalulangus Või Väljamõeldis? | Seedeprobleemid Toit mis kiirendab metabolismi kaalulangust Parim aeg selle joogi tarbimiseks on enne sööki söögiisu pidurdamiseks. Eelkõige on jõutreening teadaolev, mis aitab ainevahetust kõrgel hoida, kuna lihased põletavad puhkeseisundis rohkem kaloreid kui rasv. Kuna ameeriklased kasutuvad, jätkub toodete otsimine kiirelt. Mida kiirem on su ainevahetus, seda rohkem kaloreid sa põletad ja see võimaldab kaalu stabiilsena hoida või soovimatutest kilodest vabaneda. Loetleme 12 toiduainet, mis su ainevahetusele hoogu juurde annavad: Proteiinirikkad toidud Proteiinirikkad toidud kiirendavad ainevahetust, säilitavad lihasmassi ja aitavad vältida ülesöömist. Näiteks liha, kala, munad, piimatooted, kaunviljad, pähklid ja seemned. Raua- tsingi- ja seleenirikkad toidud Neid aineid sisaldavad toidud aitavad tagada kilpnäärme normaalse toimimise, mis aitab kaasa tervislikule ainevahetusele. Näiteks liha, mereannid, kaunviljad, pähklid ja seemned. Tšilli piprad Kapsaitsiin on ühend, mida leidub tšilli pipardes ja see kiirendab ainevahetust ning rasvade oksüdatsiooni. Kohvi Kohvis leiduv kofeiin suurendab sinu keha poolt põletavate kalorite ja rasva hulka. Tee Tees peituv kofeiini ja teiste ainete kombinatsioon aitab igas päevas veidi rohkem kaloreid ja rasva põletada. Kaunviljad jt Kaunviljad on kõrge valgu- ja kiudainesisaldusega ning neis on ka teatud aminohappeid, millel on ainevahetust kiirendavad omadused. Näiteks läätsed, kikerherned, herned, oad ja pähklid. Maitseained Näiteks ingver ja cayenne'i pipar aitavad kehal põletada rohkem kaloreid ja rasva. Kakao Kakaol on ainevahetust kiirendavad omadused, eriti neile, kelle menüü on kaloririkas ja kõge rasvasisaldusega. Õunasiidriäädikas Mitmed uuringud on kinnitanud õunasiidriäädika soodsat mõju ainevahetusele. Kookosõli Teiste rasvade asendamine väheses koguses kookosõliga, kiirendab keha ainevahetust ja tundi kaalulangus lahti saada kõhurasvast. Vesi Teada-tuntud tõe kohaselt aitab ka vee joomine kaasa tervislikule ainevahetusele ja kaalulangusele. Merevetikad Teatud ühendid merevetikates aitavad ära hoida ainevahetuse aeglustumist. Samal teemal.


text: Emajõgi on jõgi Tartu maakonnas, Eesti suurimaid jõgesid. Jõgi voolab üldjoontes läänest itta, Võrtsjärvest Peipsi järve. Emajõe lähe asub Võrtsjärve kirdenurgas Rannu-Jõesuus. Jõgi läbib keskjooksul Tartu ja suubub Praagal Peipsi järve. Suurimad lisajõed on Pedja, Ahja (suurim lisajõgi), Elva, Amme ja Laeva jõgi. Vasakpoolsed lisajõed on Pedja jõgi, Laeva jõgi ja Amme jõgi, parempoolsed Kavilda jõgi, Elva jõgi, Ilmatsalu jõgi, Porijõgi, Mõra jõgi, Luutsna jõgi ja Kalli jõgi. Keskjooksul voolab jõgi Emajõe ürgorus. Emajõe laius on 20–145 m ja pikkus 99,3 km, sellest Võrtsjärvest Tartuni jääb 57 km ja Tartust Peipsini 43 km. Veel 1927. aastal oli Emajõe pikkus 117 km, kuid hiljem on jõge süvendatud ja kanaliseeritud. Emajõgi on rahuliku vooluga, kuna jõe langus on kõigest 3,6 meetrit. See teeb jõe languks 3 cm/km. Keskmine vooluhulk suudmes on 72 m3/s, selle poolest on Emajõgi Eestis teisel kohal pärast Narva jõge. Emajõgi on suudmes kuni 14 meetrit sügav. Emajõele on iseloomulikud soised kaldad, mis on sajandite vältel teinud raskeks nii sildade ehitamise kui ka jõe aastaringse ületamise. Üks väheseid kohti, kus kõva mineraalpinnas ulatub mõlemal pool jõge otse jõeni, on Tartus Laia tänava otsas asuva Vabadussilla koht. Seal asus ka vanim jõeületuskoht, mille juurde Tartu linn enam kui 1000 aastat tagasi tekkis. Jõe ülem- ja alamjooksul laiub soid ja heinamaid (luhti), mis suurvee ajal on vee all. Suurvee ajal esineb Tartu linnas ka üleujutusi. Emajõe veetase võib aastas kõikuda 1,2–2,6 m. Üks Emajõe eripärasid on rohked luhaveekogud, kokku 102. Jõeloogetest on voolutee loodusliku või kunstliku õgvenduse teel tekkinud arvukalt vanajõgesid üldpindalaga umbes 140 ha, neist 72 sisaldavad vett igal aastaajal. Enamik vanajõgedest jääb 35 km pikkusse lõiku Pedja jõe suudme ja Kärevere küla vahel. Suur-Emajõe soodid on jäänukid jõe endisest voolusängist laiemal jõelammil. Nimetati ka vanajõgi või koold, koolas. Enamus neist kandis veel oma nime, mis viitab Suur-Emajõe lammi majandamisele ja kalapüügile jões omal ajal. Voolusuund Tänapäeval voolab Emajõgi läänest itta. Suurvee aegu – tavaliselt mais, kuid vahel ka talvel –, kui Pedja jõe vooluhulk on nii suur, et Peipsi suunas see kõik ära ei voola, muudab Emajõgi suunda kuuel kilomeetril Pedja suudme ja Võrtsjärve vahel ning voolab Võrtsjärve. Kuna see tagurpidi voolav osa on tavalisest mitu korda laiem, kutsutakse seda ka Järvejõeks. Äraspidine vool on aeglane, 7 cm/s. Hüdroloog Liidia Saali kinnitusel ükski teine Eesti jõgi nii ei käitu. Laevatatavus Suur Emajõgi on Eesti ainus kogu ulatuses laevatatav jõgi. Keskajal oli see tähtis kaubatee, mida mööda kulges kaubandus läänepoolsete hansalinnade ning idas asuvate Pihkva ja Novgorodi vahel. Jõe madalamaks muutudes kaotas jõetee tähtsust. Sõjaline tähtsus oli Emajõel siiski veel Põhjasõjaski, mil 14. mail 1704 toimus Kastre mõisa lähedal Kastre jõelahing, kus Rootsi 13-laevalise eskaadri piiras ümber Vene laevastik; rootslaste komandör Carl Gustav Löschern von Hertzfeldt lasi end õhku koos lipulaevaga. Emajõel on liiklus erinenud Tartust üleval- ja allpool. Algselt sõitsid suuremad jõelaevad Tartuni, sealt ülesvoolu said kärestike tõttu sõita vaid väiksemad ja madalama süvisega jõelaevad. Kastre jõelahingut kujutaval kaardil on näha suur kanal, mis ilmselt kaevati suure ja purjelaevadele raskesti läbitava jõelooke vältimiseks. Tõenäoliselt on see ka vanim Emajõe juurde kaevatud kanal. Tsaariajal alustati jõe süvendamist Tartust allavoolu jäävas jõe osas, kive ja kändusid koristati aga jõest mõlemal pool Tartut. Sel lõigul oli jõgi minimaalselt 2,5 meetrit sügav, ka olid paljudel mõisadel jõe ääres oma sadamasillad. Kui maareform mõisad kaotas, jäid paljud sealsed sadamasillad hooletusse. Suureks takistuseks sel lõigul kujunes Luunja sild, mille valmimise järel olid paljud lodjaomanikud sunnitud oma lotjade maste lühemaks saagima, et need silla alt läbi pääseks. Sõjaeelses Eesti Vabariigis parvetati Tartu linna küttepuid Mustvee lähistelt alla piki Peipsi randa ning Emajõe suudmest linnani ülesvoolu, samuti toodi Võrtsjärve ja Pedja jõe ümbrusest palke Tartu saekaatritesse. Emajõel olid levinud kohalikud madalapõhjalised, Emajõe-Peipsi tüüpi lodjad. Ülevalpool Tartut, Kärevere kärestikus, langes vesi 18 cm, Muuge kärestikus aga 650 m pikkusel lõigul 1,5 meetrit. Lisaks oli jõe sügavus seal kohati vaid meeter või pool ja jõepõhi oli kivine. Aastail 1843-1844 puhastati Põltsamaa jõe alamjooks ja Tartust hakkas Rõika-Meleski peeglivabrikuni kurseerima aurulaev Karl. Jänese raudteesild, mis oli aga madal, sulges aastal 1889 valmides sealse lõigu aurikutele., mis kõrgema veeseisu korral silla alt enam läbi ei mahtunud. Aastail 1936-1937 teostati seal jõel suuri süvendustöid, parandades kärestike läbitavust. Liiklus Rõikani jätkus, ent suureks puuduseks selle Emajõe osa jõeliiklusel oli sadamasildadae puudumine. Liiklusele olid takistuseks ka aastast 1923 Kärevere juures asunud ujuvsillad (1923-1928 ja 1929-1937). Teise maailmasõja ajal Jänese sild purustati, kuigi silla varemed jäid jõe põhja laevaliiklust takistama. Uus raudteesild on kõrgem ja laevaliiklusele väiksem takistus. Nõukogude perioodil kaevati tülikatest kärestikest mööda uus sirge jõelõik ehk Kabina kanal, mis valmis aastal 1955. Ülevalpool Pede jõe suuet oli Emajõgi samuti kärestikuline. Seal on jõge korduvalt süvendatud ja kärestikest eemaldatud materjal on jõe kallastel kõrgematel kohtadel kasvavate puuderividena märgatav. Seal asusid Kaabe ja Lustivere kärestikud, Kaabe kärestikku süvendati teadaolevalt ka aastail 1936-1937. Kauba- ja reisilaevade liiklus Venemaa vahet käis Emajõel vähemal määral kuni Nõukogude aja lõpuni. Tänapäeval sõidavad Emajõel peamiselt harrastuskalurid, Tartu ümbruses liiguvad suviti ka väikesed lõbusõidulaevad. Emajõe ülemjooks jääb Alam-Pedja looduskaitsealale. Selle piires on keelatud sõita jettide, skuutrite, veerollerite ja hõljukitega, muude veesõidukite maksimaalne kiirus on 30 km/h. Sama piirkiirus kehtib ka Emajõe alamjooksul paikneval Peipsiveere looduskaitsealal Emajõe-Suursoos. Tartu linna piires ja lähemas ümbruses tegeldakse vähemal määral veemotospordiga. Nimi Emajõge (ladinakeelsel kujul Mater Aquarum ehk "Vete-ema" või "Jõgede-ema") on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas seoses 1211. aasta Mõõgavendade ordu Võnnu komtuuri Bertoldi ja Riia piiskopi venna Theoderici juhitud sõjakäiguga jõe põhjakaldale. Sama nime kasutatakse kroonikas veel Väikese Emajõe ja Pärnu jõe kohta. Ka keskajal kutsuti Pärnu jõge Emajõeks (alamsaksa keeles Embeke; võrdluseks: Suure Emajõe saksakeelne nimi on olnud Embach). Nimede samasust on nähtud võimaliku tõendina, et neid käsitleti ühtse veeteena. Osa veeteest võis olla ka Velikaja jõgi, mida on kutsutud Pihkva Emajõeks. Vene leetopissides on Suurt Emajõge nimetatud Омовжа (Omovža) või Омовыжь. Ladina- ja venekeelseid nimekujusid on peetud kaudseks kinnituseks, et Emajõe nimi vanemas eesti keeles oli "Emavesi". Samas sõnalõpp "-vesi" esineb läänemeresoome keeltes ainult järve-, mitte jõenimedes. Jooseppi Julius Mikkola peab häälikuliselt võimalikuks venekeelse nime kujunemist variandist "Emajõgi". Ladinakeelset sõna aqua on ladina autorid aga lisaks "veele" kasutatud ka tähenduses "jõgi". Läti keeles on Emajõge nimetatud Mētra. Kalandus Kala on Emajõest püütud juba aastatuhandeid. Harrastuskalameeste seas on see tänini populaarne püügikoht. 2009–2010 hindas Lõuna-Eesti Kalastajate Klubi kalastajate arvu Emajõel märtsist oktoobrini ning uuringu andmete põhjal hinnati aastast kalastuskoormust ligikaudu 100 000 püüdjapäevale aastas. Teise maailmasõjani püüti Emajõel kala peamiselt noodaga, pärast sõda hakati kasutama ka mõrra- ja võrgupüüki. 1958–1976 tegutses Emajõel Lenini-nimeline kalurikolhoos, 1976. aastal loodi kalurikolhoos Peipsi Kalur. Huvi eri kalaliikide vastu on ajaloo kestel muutunud: sõjaeelses Eestis püüti Emajõel peamiselt haugi, Saksa okupatsiooni ajal viidikat, Nõukogude ajal ka särge (kuna seda hakati kuivatama (vobla)) ja ahvenat, viimasel ajal on põhiline püügikala latikas. Püütud on ka angerjat, karpkala, kokre, koha, linaskit, lutsu, säinast ja turba. Kokku on Emajõest püütud 36 kalaliiki, kellest 10 on eksikülalised. Sillad Emajõel Rannu-Jõesuu sild Jõesuu sild – Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee 37. kilomeetril Kärevere sild – Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 171. kilomeetril Jänese raudteesild Kroonuaia sild – Tartus Vabaduse sild – Tartus Kaarsild – Tartus Rahu sild – Tartus Turusild – Tartus Sõpruse sild – Tartus Ihaste sild – Kambja valla ja Tartu linna piiril Luunja sild – Tartu–Räpina–Värska maantee 11. kilomeetril Ülesõiduparved Emajõel Reku parv Haaslava parv Kavastu parv Keskkonnaseisund Emajõel tehakse riikliku seiret kolmes kohas – Rekus enne Tartut, Kvissentalis Tartu linnas ja Kavastus pärast Tartut. Kui veel 1970. aastatel jõudis kogu reovesi Tartu kohal jõkke, siis järgnevatel kümnenditel on olukord märgatavalt paranenud ning reostuskoormus oluliselt vähenenud. Uuematel seireandmetel ei ületa jõevee toitainete sisaldus enam lubatud piirnorme ning seirejaamadest saadavate andmete põhjal ei ole Tartu linna avaldatav reostuskoormus enam määrava tähtsusega Emajõe seisundile. Kuna Võrtsjärvest jõuab Emajõkke suures koguses mikroorganisme, mis voolavas vees hukuvad, siis on jõe vesi hägune juba alates ülemjooksust. See viib alla ka jõevee hapnikusisalduse. Emajõe rohekoridor on Tartu linna rohetaristu peamine komponent. Looduskaitsealad Emajõel Jõe ülemjooks läbib Alam-Pedja looduskaitseala ja alamjooks Peipsiveere looduskaitseala. Jõe vahetusse lähedusse jääb ka mitmeid väiksemaid kaitsealasid. Näiteks Kalmistu paljand Tartus. Emajõgi kujutavas kunstis Vaata ka Emajõe ürgorg Väike Emajõgi Pihkva Emajõgi Viited Kirjandus M. Metsur "Võrtsjärv, Emajõgi ja meie" Eesti Loodus 9/2006, lk 6–11 J. Ristkok "Emajõgi" Eesti Loodus 7/1971, 413–417. A. Järvet "Kui Emajõgi voolab tagurpidi" Eesti Loodus 5/1995, lk 144–146 M. Paju, E. Soover "Emajõe Jõeriik" Eesti Loodus 7/2000, lk 302–307 J. Ristkok, J. Külmet "Mööda Emajõge" Eesti Raamat, 1976 Surnukehad Emajõe voogudes. Rahvaleht, 30. aprill 1932, nr. 51, lk. 4. https://dea.digar.ee/page/rahvalehtvabamaa/1932/04/30/4 Välislingid Aerofotod Tartu üleujutusest. Novaator, 13. aprill 2010. Risto Mets. Tuuker võrdleb Kaarsillalt hüpet enesetapuga. Tartu Postimees, 28. mai 2010. Liisa-Lota Kaivo. Eesti laevatatavad siseveeteed: Emajõgi. Eesti Loodus, 9/2012. Tartu maakonna jõed Tartu veekogud Peipsi-Pihkva järve vesikond


hardcore sex, busty blond katya, nilpsama, suured tissid, lakkuda lakkuda ja mor lakkuda, kontor sex, koolitüdruk, pornstar, tool, kirjutuslaud, ühtne, pornstars


Noorhobuste piirkondlikud ülevaatused Lõuna-Eestis – EHKAS – Eesti hobuse eest Noorhobuste piirkondlikud ülevaatused Lõuna-Eestis 08.09.2019 toimusid noorhobuste piirkondlikud ülevaatused Lõuna-Eestis – Jäleveres, Litsmetsas, Tsoorus, Sõmerpalus. Hindajad: A. Matsoo ja K. J. Aarma 1. TORNAADA, s. 28.13.2017, mära, raudjas, i. Trevor, e. Euroopa, ei. Elkar, kasv. Linda Leemets ja om. Merit Tõkke Mõõdud: 146 – 188 – 19 7.5 7.5 7.5 8 8 8 8 54.5 A.M. 7 7 7 7.5 7.5 8 8 77.86% K.J.A. 8 8 7.5 8 8 8 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta tõutüüpiline eesti hobune. Sugutüüp väljendunud, märalik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. Kehaehituselt tasakaalus. 2. Ilmekas kerge kuiv pea, keskmine lõuapärade vahe, keskmise pikkusega kael, madal kaela liitumine, keskmine rind, püstine piht, madal piisava pikkusega turi, piisava pikkusega selg, pikk nimme, ümar libajas laudjas ja madal sabaasetus. 3. Piisava suurusega kabjad ja keskmise pikkusega sõrgatsid. Esijalgade seis taatsirandmeline, tagajalgade seis kitsas ja harkvarbne. Piisava suurusega kuivad randme- ja kannaliigesed. 4. Samm hea rütmiga, energiline ning tasakaalus. 5. Traav on veidi pinges ja kerib. 6. Galopp on ülesmäge impulsiga. 7. Väga hästi arenenud meeldiv noor mära. 2. TIRION, s. 06.09.2016, täkk, kõrb, i. Trevor, e. Toora, ei. Tiktor, kasv. Linda Leemets ja om. Merit Tõkke Mõõdud: 147 – – 18.5 8.5 7.5 8 8 8 8.5 8 56.5 A.M. 8 7 7.5 8 8 8.5 7.5 80.71% K.J.A. 8.5 8 8 8 8 8 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta eesti hobune. Sugutüüp väljendunud, täkulik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. Kehaehituselt tasakaalus. 2. Sirge keskmise suurusega pea, keskmine lõuapärade vahe, keskmise pikkusega kael, raske pea ja kaela liituine, keskmine rind, madal kaela ja keha liitumine, madal piisava pikkusega turi, piisava pikkusega selg, pikk nimme, lühike, ümar libajas laudjas ja keskmine sabaasetus. 3. Korrektsed piisava suurusega kabjad, piisava suurusega sõrgatsid. Esi- ja tagajalgade seis korrektne. Piisava suurusega kanna- ja randmeliigesed. 4. Samm on hea rütmiga, tasakaalus, energiline, aktiivse selja ja jalgade tööga ning piisava üleastumisega. Traav on samuti hea rütmiga, tasakaalus, elastne ja lennukas, sirgjooneline, ülesmäge impulsiga. 6. Galopp on hea rütmiga, väga heas tasakaalus, elastne ja lennukas, ülesmäge impulsiga. 7. Veidi arglik, kuid väga suure potensiaaliga noor täkk. 3. ARMILDE LEE, s. 10.06.2016, mära, tumevõik, i. Aramis, e. Vidriika, ei. Vigur, kasv. Mari-Leen Tikk ja om. Rimmi Agro OÜ Mõõdud: 139 – 181 – 18.5 8.5 8 7.5 7 8 8 8.5 55.5 A.M. 9 8 7 7 8 8 9 79.29% K.J.A. 8 8 7.5 7 8 8 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta eesti tõugu hobune. Sugutüüp hästi väljendunud, märalik. Jõudlustüübilt tihke ja kehaehituselt tasakaalus. 2. Elegantne, kuiv ja kerge pea, keskmine lõuapärade vahe, lühike sirge kael, hea kaela liitumine, püstine piht, lai rind, madal piisava pikkusega turi, hea ülajoonega, veidi pehme piisava pikkusega selg, hea nimme, ümar ja libajas laudjas ning kõrge sabaasetus. 3. Piisava suurusega korrektsed kabjad, esijalgade seis kergelt koondvarbne, tagajalgade seis korrektne, kuivad piisava suurusega randme- ja kannaliigesed. Sõrgatsid lühikesed ja väga pehmed. 4. Samm hea rütmiga ja tasakaalus, hea energiaga, aktiivse selja ja jalgade tööga, tagant kitsas ning piisava üleastumisega. 5. Traav on samuti heas rütmis, sirgjooneline ning tasakaalus, elastne, lennukas ja aktiivse selja tööga. 6. Galopp on veidi pinges ja ärevil, aga väga hea tasakaalu ja ülesmäge impulsiga. Aktiivne jalgade töö. Eelistab galoppi. 7. Väga kaunis mära, julge pilk, energiline, koostööaldis. Liikumisel temperamentne. Potensiaali nii spordis kui aretuses. 4. TONGIHOTE, s. 17.07.2016, täkk, hõbemust, i. Tommi, e. Rosinante, ei. Rikoshet, kasv. Ristitee talu ja om. Jarek Jõela Mõõdud: 138 – – 19 8 7.5 7.5 7.5 7 7.5 8 53 A.M. 8 7 7 7.5 6.5 7.5 8 75.71% K.J.A. 8 8 8 7 7 7.5 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta eesti tõugu hobune. Sugutüüp väljendunud, täkulik. Jõudlustüübilt sammuhobune, konstitutsioonitüübilt tihke ning kehaehituselt allamäge. 2. Kerge kuiv pea, lai lõuapärade vahe, keskmine kaela liitumine, libajas piht, lai rind, madal piisava pikkusega turi, piisav nimme, ümar libajas laudjas ja kõrge sabaasetus. 3. Korrektsed piisava suurusega kabjad, esijalgade seis lai, tagajalgade seis korrektne. Lühem esijalg. Piisava suurusega kuivad randme- ja kannaliigesed, lühikesed sõrgatsid. 4. Samm on sirgjooneline, hea rütmiga, tasakaalus ja astub piisavalt üle jälje. 5. Traav on veidi lühike ja jääb seotuks. 6. Galopp on hea rütmiga, tasakaalus, elastne ja lennukas ning aktiivse jalgade tööga. 7. Meeldiv täkk, julge ja rahuliku pilguga, kuigi käsitlemata. Nähtud järglased väga hea välimikuga, kõrgejalgsed, hea rühiga. 5. ROBI, s. 16.05.2017, täkk, võik, i. Roky, e. Rata Ra, ei. Roomel, kasv. Tiina Tammiksaar ja om. Kelly Ilp Mõõdud: 150 – 177 – 19.5 A.M. 7 7.5 7 8 8 7 8 76.43% K.J.A. 7 7.5 7.5 7.5 8 8 7.5 1. Tõutüüpiline eesti tõugu hobune, sugutüüp ei ole väga hästi väljendunud. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. 2. Kuiv kerge pea, keskmine lõuapärade vahe, keskmise pikkusega sirge kael, kõrge kaela liitumine, püstine piht, madal pikk turi, piisava pikkusega selg piisav nimme, ümar libajas laudjas ja keskmine sabaasetus. 3. Piisava suurusega korrektsed kabjad. Piisava pikkusega sõrgatsid. Esijalgade seis veidi taatsirandmeline, tagajalgade seis harkvarbne. Piisava suurusega kuivad randme- ja kannaliigesed. 4. Samm hea rütmiga, tasakaalus ja astub piisavalt üle jälje. 5. Traav on hea rütmiga, tasakaalus, elastne ja lennukas, aktiivse jalgade tööga, aga jookseb tagant välja. 6. Galopis kaotab rütmi, hüppel tähelepanelik ja püüdlik. 7. Väga suur, sümpaatne, koostööaldis ja leplik täkk. Täkulikkust puudu nii väliselt kui olemuselt. Täna veidi tahtetu. 6. RAHA, s. 08.05.2016, mära, hõbevõik, i. Rikkur, e. Anni, ei. Voore Aurum, kasv. Maarika Vahter ja om. Kelly Ilp Mõõdud: 139 – 168 – 18 A.M. 8 7.5 7 7.5 8 7 8 77.14% K.J.A. 7.5 8 7.5 7.5 8 7 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta tõutüüpiline eesti hobune. Sugutüüp väljendunud, märalik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt õrn. Kehaehituselt tasakaalus. 2. Kerge kuiv pea, lai lõuapärade vahe, keskmise pikkusega sirge kael, keskmine kaela liitumine, kitsas rind, madal pikk turi, keskmise pikkusega selg, pikk nimme, katusjas luip laudjas ja keskmine sabaasetus. 3. Piisava suurusega korrektsed kabjad ja pehmed sõrgatsid. Esijalgade seis hea, tagajalgade seis kitsas ja harkvarbne. Kuivad väikesed randme- ja kannaliigesed. 4. Samm on piisava üleastumisega, hea rütmiga. 5. Traav on hea rütmiga, tasakaalus, kerge ja lennukas, aktiivse jalgade tööga ning ülesmäge impulsiga. 6. Galopp on hea rütmiga ning tasakaalus, aga veidi jäik. 7. Noor poeginud mära. Väga sümpaatne, aga välja näeb nagu sälg. 7. RUBUS, s. 25.05.2015, ruun, hõbemust, i. Rellu, e. Renathera, ei. Rikoshet, kasv. ja om. Ristitee talu Mõõdud: 136 – 176 – 18.5 7 7.5 7 7 7.5 8 8 52 A.M. 7 7.5 7 7 8 8 8 74.29% K.J.A. 7 7.5 7 7 7 8 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta tõutüüpiline eesti tõugu hobune. Sugutüüp väljendunud. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. 2. Kerge kuiv pea, suur selge silm, keskmise pikkusega kael, keskmine kaela liitumine, hea ülaliin, tõusev rind, keskmine turi, keskmise pikkusega nimme. 3. Piisava suurusega kabjad, lühikesed sõrgatsid ja lühike kämmal. Tagajalgade seis harkvarbne. Piisava suurusega kanna- ja randmeliigesed. 4. Samm hea rütmiga, tasakaalus ja hea energiaga. 5. Traav on samuti hea rütmiga, tasakaalus, energiline ja aktiivse jalgade tööga. 6. Galopp on hea rütmiga, tasakaalus, elastne ja lennukas, ülesmäge impulsiga ja aktiivse jalgade tööga. Hüppel tähelepanelik, hea tehnika ja kiire reageerimisega. 7. Kerge, töökas ja leplik ruun. 8. RIISI, s. 15.06.2015, mära, raudjas, i. Rellu, e. Riima, ei. Rumba Ruudi, kasv. ja om. Ristitee talu Mõõdud: 143 – 180 – 19 8 8 8 8 8 7 8 55 A.M. 7.5 7.5 7 7.5 7.5 7 7.5 78.57% K.J.A. 8 8 8 8 8 7 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta eesti tõugu hobune. Sugutüüp väljendunud, märalik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. Kehaehituselt ülesmäge. 2. Keskmise suurusega kuiv pea, suur silm, keskmise pikkusega kael, kõrge kaela liitumine, libajas piht, hea ülaliin, madal turi, pikk selg, pikk nimme, ümar libajas laudjas, ja keskmine sabaasetus. 3. Hea suurusega korrektsed kabjad, piisava suurusega sõrgatsid. Lühike esijalg. Esi- ja tagajalgade seis hea, tagajalad veidi harkvarbsed. Kuivad piisava suurusega randme- ja kannaliigesed. 4. Samm hea rütmiga, heas tasakaalus ja energiline. 5. Traav hea rütmiga, tasakaalus ning aktiivse jalgade tööga. 6. Galopp hea rütmiga ning tasakaalus. 7. Sümpaatne mära. 9. ANGELICA, s. 12.07.2015, mära, kõrb, i. Aramis, e. Vidriika, ei. Vigur, kasv. ja om. Ristitee talu Mõõdud: 139 – 173 – 18 8 8 7.5 8 8 8 8 55.5 A.M. 8 8 7 7.5 8 8 8 79.29% K.J.A. 8 8 7.5 8 7.5 8 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta eesti tõugu hobune. Sugutüüp väljendunud, märalik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt tihke. Kehaehituselt ülesmäge. 2. Ilmekas, kuiv, kerge ja veidi kongus pea, särav silm, keskmine lõuapärade vahe, keskmise pikkusega kael, püstine piht, kitsas rind, madal lühike turi, lühike selg, keskmise pikkusega nimme ja ümar laudjas. 3. Piisava suurusega korrektsed kabjad ja keskmise suurusega sõrgatsid. Esi- ja tagajalgade seis korrektne. Piisava suurusega kuivad kanna- ja randmeliigesed. 4. Samm on hea rütmiga ning tasakaalus. 5. Traav on vahelduvalt samuti hea rütmiga, tasakaalus ja aktiivse jalgade tööga. 6. Galopp on hea rütmiga, tasakaalus, elastne ja lennukas. Hüppel tähelepanelik ja hea tehnikaga. 7. Väga meeldiv, huvitav, energiline ja töökas mära. 10. RAKITA, s. 15.08.2015, mära, ahkmust, i. Rellu, e. Ramiira, ei. Rikoshet, kasv. ja om. Ristitee talu Mõõdud: 135 – 172 – 17.5 8 7.5 7 8 7 7.5 8 53 A.M. 7.5 7 7 8 7 7 8 75.71% K.J.A. 8 7.5 7 7.5 7 7.5 8 1. Ilma märgatava võõrveresuse mõjuta tõutüüpiline eesti tõugu hobune. Sugutüüp väljenudnud, märalik. Jõudlustüübilt sammuhobune. Konstitutsioonitüübilt õrn. Kehaehituselt allamäge. 2. Kerge kuiv pea, suur silm, lai lõuapärade vahe, lühike kael, madal kaela liitumine, keskmine rind, veidi pehme piisava pikkusega selg, pikk nimme, ümar libajas laudjas, keskmine sabaasetus. 3. Piisava suurusega korrektsed kabjad, ees pikad sõrgatsid ja tagumised piisava pikkusega. Lühikesed kämblaluud. Esi- ja tagajalgade seis hea, tagant harkvarbne. Piisava suurusega kuivad kanna- ja randmeliigesed. 4. Samm hea rütmiga, tasakaalus, energiline, aktiivse selja ja jalgade tööga ning hea üleastumisega. 5. Traav on lühike, sirutuseta ja pinges. 6. Galopp samuti pinges. Hüppel tähelepanelik ja hea tehnikaga. 7. Leplik ja sümpaatne väike mära.


Kooli- ja klassirühmad on homme oodatud Kuberneri aeda oskustubadesse meisterdama ja pannkooke sööma. Riigikogu avab uksed kell 11.45 Politsei- ja Piirivalveorkestri vasekvinteti kontserdiga lossi rõdult, millele järgneb riigikogu esimehe Eiki Nestori tervitus. Kell 12-17 toimuvad kõigile huvilistele lossis ekskursioonid ning on võimalus külastada Pika Hermanni torni. Terve päeva on avatud riigikogu esimehe tööruumid ja lossi teised esindusruumid. Samuti on rahvas oodatud fraktsioonide ruumidesse. Riigikogu istungisaalis saab kella 13-14 toimuval infotunnil esitada küsimusi haridus- ja teadusminister Jürgen Ligile, justiitsminister Urmas Reinsalule ja kultuuriminister Indrek Saarele. Kella 14 alates kohtuvad riigikogu kohvikus huvilistega riigikogu aseesimees Helir-Valdor Seeder ning riigikogu liikmed Monika Haukanõmm, Mailis Reps, Henn Põlluaas, Ivi Eenmaa ja Tanel Talve. Kell 15 algab konverentsisaalis mälumäng, kus võistlevad koolide ja riigikogu võistkonnad. Riigikogu liikmetest panevad oma võimed proovile Yoko Alender, Andres Ammas, Enn Eesmaa, Martin Helme, Mart Nutt ja Hardi Volmer. Kell 16 annavad Valges saalis kontserdi Otsa kooli muusikud. Toompea lossi kõrval asuvas Kuberneri aias on kella 12-17 telkides ja püstkodades avatud MTÜ Estlander erinevad oskustoad, kus saab valmistada sepiseid, ruunitalismane ja punuehteid, proovida puutööd ning teha lõkketoitu. 23. aprillil 1919 tuli Tallinnas kokku esimene iseseisvas Eestis rahva poolt valitud esindus Asutav Kogu. Iseseisvusdeklaratsiooni, põhiseaduse ja maaseaduse vastu võtnud ning Eesti riigi jaoks üliolulisi küsimusi lahendanud esindus tegutses kui parlament. Asutava Kogu otsused lõid vundamendi Eesti riigile.