text: Euroopa Regioonide Komitee on Euroopa Liidu (EL) kohalikest ja piirkondlikest esindajatest koosnev nõuandev komitee, kes annab riigi tasandist madalama tasandi (st piirkonnad, maakonnad, provintsid, vallad ja linnad) asutustele hääle ELi institutsioonilises raamistikus. Komitee loodi Maastrichti lepinguga 1994. aastal selleks, et tegeleda kahe peamise küsimusega. Esiteks oli mõistlik anda kohalikele ja piirkondlikele esindajatele võimalus kaasa rääkida uute ELi õigusaktide koostamisel, kuna ligi kolm neljandikku ELi õigusaktidest rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Teiseks tekkis mure ühe suureneva lõhe pärast üldsuse ja Euroopa integratsiooniprotsessi vahel. Üks viis lõhe ületamiseks oli kaasata kodanikele kõige lähemal asuv valitud valitsustasand. Maastrichti lepinguga loodi Euroopa Regioonide Komitee ning sätestati, et Euroopa Liidu Nõukogus esindavad liikmesriike piirkondlike valitsuste ministrid. Põhimõtted Komitee töö toetub kolmele aluspõhimõttele. Subsidiaarsus Subsidiaarsuse põhimõte, mis sätestati ELi aluslepingutes komitee loomisega samal ajal, tähendab, et Euroopa Liidu sisesed otsused tuleb teha kodanikule kõige lähemal asuval praktilisel tasandil. Seepärast ei peaks Euroopa Liit võtma enda kanda ülesandeid, mis on sobivamad riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi asutustele. Kodanikulähedus Kõik valitsustasandid peaksid püüdma töötada kodanikulähedaselt, eelkõige korraldades oma töö läbipaistval viisil, et inimesed teaksid, kes mille eest vastutab ning kuidas oma seisukohti kuuldavaks teha. Partnerlus Euroopa hea valitsemistava tähendab Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusasutuste koostööd. Kõik neli tasandit on hädavajalikud ning peaksid olema kaasatud kogu mitmetasandilise valitsemise otsustusprotsessi vältel. Pädevusala ELi aluslepingute kohaselt on Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu kohustatud konsulteerima Regioonide Komiteega uute ettepanekute osas, mis tehakse kohalikule või piirkondlikule tasandile mõju avaldavates valdkondades. Lisaks neile valdkondadele võivad komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament konsulteerida Regioonide Komiteega ka siis, kui nende arvates toob ettepanek kaasa olulisi kohalikke või piirkondlikke tagajärgi. Samuti võib Regioonide Komitee koostada omaalgatuslikke arvamusi, mis võimaldab tal lisada teemasid ELi päevakorda. Lissaboni lepingu jõustumisega pärast selle ratifitseerimist kõigi ELi liikmesriikide poolt sai Regioonide Komitee õiguse (privilegeeritud seisundi) pöörduda Euroopa Kohtu poole (protokolli nr 2 artikkel 8 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta). Koosseis Komiteel on 350 täisliiget ja sama palju asendusliikmeid. Iga ELi riigi delegatsiooni liikmete arv kajastab ligikaudu selle riigi rahvaarvu. Liikmete arv on riigiti järgmine. Komitee struktuur President Presidendi valib täiskogu kahe ja poole aasta pikkuseks ametiajaks, ta juhib komitee tööd, juhatab täiskogu istungjärke ja on Regioonide Komitee ametlik esindaja. Komitee praegune president on Belgia saksakeelse kogukonna esindaja Belgia parlamendi ülemkojas Karl-Heinz Lambertz (Belgia / Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei, PES), kes valiti presidendiks 12. juulil 2017. Esimene asepresident Esimese asepresidendi valib täiskogu samuti kaheks ja pooleks aastaks ning ta esindab presidenti viimase äraolekul. Euroopa Regioonide Komitee esimeseks asepresidendiks valiti 12. juulil 2017 Espoo linnavolikogu liige Markku Markkula (Soome / Euroopa Rahvapartei, EPP). Juhatus Juhatus on Regioonide Komitee otsustusorgan. Juhatusel on 63 liiget: komitee president, esimene asepresident, 28 asepresidenti (üks igast liikmesriigist), fraktsioonide esimehed ja 28 muud liikmesriikide delegatsioonide liiget, peegeldades rahvuslikku ja poliitilist tasakaalu. Üldjuhul koguneb juhatus seitse/kaheksa korda aastas, koostab komitee poliitilise programmi ning annab komitee administratsioonile juhiseid oma otsuste täitmiseks. Täiskogu Regioonide Komitee liikmed kohtuvad kuus korda aastas täiskogu istungjärgul Brüsselis, et arutada ja vastu võtta arvamusi, aruandeid ja resolutsioone. Regioonide Komitee komisjonid Komitee töö toimub komiteesisestes komisjonides, mis on spetsialiseerunud päevakajalistele valdkondadele: CIVEX – kodakondsus ning valitsemis-, institutsioonilised ja välisasjad; COTER – territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ja ELi eelarve; ECON – majanduspoliitika; ENVE – keskkond, kliimamuutused ja energeetika; NAT – loodusvarad, sh põllumajandus; SEDEC – sotsiaalpoliitika, haridus, tööhõive ja kultuur Komisjonid valmistavad ette arvamuste eelnõusid ning korraldavad konverentse ja seminare, mis keskenduvad nende pädevusvaldkondadele. Igal komisjonil on umbes 100 liiget (iga liige võib kuuluda kahte komisjoni) ning komisjoni abistab komitee haldusstruktuuri kuuluv sekretariaat. Lisaks on komitee juhatuse abistamiseks loodud spetsiaalne rahandus- ja halduskomisjon (CFAA). Fraktsioonid Komitees on viis fraktsiooni: Euroopa Rahvapartei (EPP), Euroopa Konservatiivid ja Reformistid (ECR), Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei (PES), Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit (ALDE) ning Euroopa Allianss (EA). Fraktsiooni liikmed kogunevad enne olulisi koosolekuid, et võtta vastu ühine seisukoht. Esimeeste konverents Regioonide Komitee president, esimene asepresident, fraktsioonide esimehed ja peasekretär kohtuvad esimeeste konverentsi raames enne iga täiskogu istungjärku ja teisi olulisi koosolekuid, et saavutada strateegilistes küsimustes poliitiline üksmeel. Liikmesriikide delegatsioonid Regioonide Komitees on 28 riigi delegatsiooni. Liikmed osalevad enne täiskogu istungjärke ja teisi üritusi ka oma riigi delegatsiooni koosolekutel, et arutada ühiseid seisukohti. Peasekretär Juhatus nimetab peasekretäri ametisse viieks aastaks. Regioonide Komitee haldusjuhina ei tohi peasekretäril olla poliitilist mandaati. Tema ülesanne on tagada presidendi ja juhatuse otsuste elluviimine ja komitee administratsiooni tõrgeteta töö. Alates 1. septembrist 2015 on komitee peasekretär Jiří Buriánek. Peasekretariaat Peasekretariaat koosneb viiest direktoraadist: liikmed ja täiskogu istungjärgud, õigusloomealane tegevus 1, õigusloomealane tegevus 2, teabevahetus, personali- ja finantsküsimused. Logistika- ja tõlkedirektoraati hallatakse ühiselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. Töö Arvamused Euroopa Komisjon, ministrite nõukogu ja Euroopa Parlament konsulteerivad Regioonide Komiteega õigusaktide (direktiivid, määrused jne) ettevalmistamisel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi puudutavates valdkondades. Eelnõude tekstid edastatakse Regioonide Komitee vastavale komisjonile. Seejärel määratakse raportöör komitee arvamuse koostamiseks. Enne arvamuse arutamist täiskogu istungjärgul peab selle vastu võtma komitee komisjon. Kui komitee täiskogu on arvamuse vastu võtnud, saab sellest komitee ametlik arvamus, mis saadetakse kõikidele Euroopa institutsioonidele ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Resolutsioonid Resolutsioonid võimaldavad Regioonide Komiteel väljendada oma arvamust olulistes ja päevakajalistes küsimustes. Resolutsioone võivad koostada komitee fraktsioonid või 32 komitee liiget. Uuringud ja muud väljaanded Regioonide Komitee korraldab uuringuid ELi kohaliku ja piirkondliku tasandi eri valdkondade kohta (haridus, transport, sotsiaalküsimused, laienemine jne). Uurimistöösse on kaasatud väliseksperdid. Samuti koostab komitee üldsusele või kohalikele ja piirkondlikele sidusrühmadele suunatud väljaandeid, et tutvustada oma tegevust ja jagada teavet poliitilise olukorra kohta. Üritused Piirkondade ja linnade kohtumispaigana korraldab Regioonide Komitee koostöös kohalike ja piirkondlike partnerite ning teiste Euroopa institutsioonidega konverentse, seminare ja näitusi. Kord aastas, linnade ja piirkondade Euroopa nädalal (OPEN DAYS) võõrustab komitee tuhandeid osalejaid, kes võtavad sõna aruteludes või otsivad partnereid ühisprojektide elluviimiseks. Ajalugu 1992: Maastrichti leping. ELi juhid otsustavad asutada Regioonide Komitee nõuandva organina, mis oleks piirkondade ja linnade hääl ELi otsustusprotsessis ja tegutseks otsese ühenduslülina ELi institutsioonide ja ELi kodanike vahel. Lepinguga pannakse Euroopa Komisjonile ja ministrite nõukogule kohustus konsulteerida komiteega piirkondlikke huve puudutavates võtmeküsimustes. Liikmesriikide valitsused nimetavad komitee liikmed ametisse neljaks aastaks. Komitee esimene täiskogu istungjärk toimub 1994. aasta märtsis Brüsselis. 1995: ELi laienemine. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisel Euroopa Liiduga suureneb Regioonide Komitee liikmete arv 189-lt 222-le. 1997: Amsterdami leping. Lepinguga laieneb Regioonide Komitee nõuandev pädevus kahele kolmandikule Euroopa Liidu õigusaktide ettepanekutest. Amsterdami lepingu alusel võib Regioonide Komiteega konsulteerida ka Euroopa Parlament. 2001: Nice'i leping. Toonitatakse Regioonide Komitee demokraatlikku legitiimsust, sätestades, et komitee et komitee liikmed peavad olema valitud kohalikku või piirkondlikku valitud kogusse või kandma selle ees poliitilist vastutust. Samuti seatakse komitee liikmete arvu ülempiiriks 350 liiget. 2002–2003: Euroopa Tulevikukonvent. Regioonide Komitee liikmed osalevad ELi põhiseaduse lepingu koostamise eest vastutava tulevikukonvendi töös. Lepingu tekstis tunnustatakse selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja pädevust, samuti antakse Regioonide Komiteele õigus pöörduda Euroopa Ühenduste Kohtusse, et vaidlustada subsidiaarsuse põhimõtet rikkuvad ELi õigusaktid. Mai 2004: ELi laienemine. Kümne uue liikmesriigi ühinemisel Euroopa Liiduga suureneb Regioonide Komitee liikmete arv 222-lt 317-le. Veebruar 2006: uus ametiaeg. Algavad Regioonide Komitee uue koosseisu nelja-aastased volitused. Ametiaja poliitiliste prioriteetide hulka kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli suurendamine kooskõlas Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegiaga, ühtekuuluvuse ja solidaarsuse tugevdamine ning juhiroll kampaanias "Euroopa asjadest teavitamine kohalikul tasandil" ELi lähendamiseks kodanikele. Jaanuar 2007: ELi laienemine. Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel Euroopa Liiduga kasvab Regioonide Komitee liikmete arv 317-lt 344-le. Detsember 2007: Lissaboni leping. Lissaboni lepingus kinnitatakse Regioonide Komitee õigust pöörduda oma õiguste ja subsidiaarsuse põhimõtte kaitseks Euroopa Liidu Kohtusse. Seda õigust tunnustas juba Euroopa Tulevikukonvent. See uus võimalus tugevdab komitee poliitilist rolli, aidates tal ELi tasandil kohalike ja piirkondlike omavalitsuste heaks tõhusamalt tegutseda. Lissaboni lepinguga pikendatakse komitee liikmete ametiaega neljalt aastalt viiele. Juuli 2013: ELi laienemine. Horvaatia ühinemisel kasvas Regioonide Komitee liikmete arv 344-lt 353-le (hiljem vähendati liikmete arvu 350-le). Vaata ka Euroopa Liidu institutsioonid Välislingid Regioonide Komitee Euroopa minu piirkonnas Liikmed ja asendusliikmed Euroopa Liit


Autolaenutus Isle of Mull, Suurbritannia. Parimad hinnad tagatud - Rentalcars.com Autorent Suurbritannia Isle of Mull Isle of Mull autorent Täitke allolev ankeet et leida soodne rendiauto sihtkohas Isle of Mull Rentalcars.com on osa Booking Holdings Inc. ID: C93E6


source: CulturaX

text: Toiteplokk – Vikipeedia Tavaliselt on majapidamises saadaval 230 V / 50 Hz vahelduvpinge või autoakust 12 V alalispinge. Voolu tarbivad seadmed aga vajavad tihti teistsugust pinget, näiteks paljud arvutid vajavad stabiliseeritud pingeid +3,3 V, +5 V ja –5 V, +12 V ja –12 V ühise maanduse suhtes. 1 Toiteallikad 1.1 Lineaarsed toiteallikad 1.1.1 Vahelduvavoolu (AC-DC) toiteplokid 1.2 kommutaator-tüüpi toiteallikad 1.2.1 Alalisvoolu (DC) toiteplokid 1.2.2 Programmeeritav toiteplokk 1.3 Lineaarse toiteallika ja impulsstoiteallika võrdlus 2 Toiteplokide komponendid 3 ATX toiteplokk 3.1 ATX toiteploki juhtmed 3.2 Spetsiaalsed signaalid Toiteallikad[muuda | muuda lähteteksti] Lineaarsed toiteallikad[muuda | muuda lähteteksti] Lineaarse toiteallika skeem Lineaarsed toiteallika peamine komponent on trafo, mis võib olla näiteks metallist. Trafo eraldab kõrge AC voolu sisendi madalast DC voolu sisendist. Samuti vähendab trafo AC voolu 115 V / 230 V sisendit 30 V peale, et selle saaks siis muuta alaliseks pingeks. Selleks, et muuta vool kasutuskõlblikuks peab trafo esmalt AC voolu vähendama, teiseks läheb alandatud vool dioodidesse, mis omakorda alandavad voolu, siis muudetakse see madalaks DC pingeks, kasutades elektrolüütkondensaatoreid. Viimaseks lastakse pinge ühtlaselt läbi takisti tarbijasse.[1] Vahelduvavoolu (AC-DC) toiteplokid[muuda | muuda lähteteksti] Vahelduvavoolu toiteplokke kasutatakse peamiselt, et vahelduv võrgupinge muuta alalispingeks. Vahelduvavoolu toiteplokid näevad kasutust lennunduses, mobiilside mastides ja laevades. Neid kasutatakse sdeadmetes, mis vajavad kõrge sagedusega ja väikese müraga toiteallikat, et mitte segada teiste komponentide tööd. kommutaator-tüüpi toiteallikad[muuda | muuda lähteteksti] Toiteallikad muudavad elektrivõrgus 230 V / 50 Hz voolu kasutatavaks DC vooluks toiteploki sees, mis oma korda annab voolu erinevatele komponentidele. Toiteallikas ei tööta ilma koormuseta. Kõige rohkem kasutatakse selliseid toiteallikaid arvutites. Alalisvoolu (DC) toiteplokid[muuda | muuda lähteteksti] Alalisvoolu toiteplokke kasutatakse peamiselt varustamaks väiksemaid elektroonilisi seadmeid vooluga. Peamised seadmed, kus alalisvoolu toiteplokke kasutatakse on arvutid, raadiod ja CD-mängijad. Alalisvoolu kasutavad ka telekapuldid, millel on sees patareid. Programmeeritav toiteplokk[muuda | muuda lähteteksti] Programmeeritav toiteplokk Programmeeritava toiteploki operatsioone saab käsitsi seadistada, kasutades analoogsisendit või digitaalset liidest, milleks võivad olla kas RS232 või GPIB. Kontrollitavate seadete alla võivad kuuluda pinge, vool ja sagedus, kui tegu on vahelduvavoolu väljundilise toiteplokiga. Lineaarse toiteallika ja impulsstoiteallika võrdlus[muuda | muuda lähteteksti] Lineaarne[2] kommutaator-tüüpi[3] Eelised Vaikne Sobib väiksematele tarbijatele Sobib mitmele seadmele Puudused Suurus ja raskus Väiksem jõudlus Kergem ja väiksem Kasutus Laborid Laevad mobiilside mastid ATX kommutaator-tüüpi toiteplokk A - Sildalaldi, B - sisend silufilter, C - transformaator ehk trafo, D - väljund mähise filter, E - väljund kondensaatori filterid Toiteplokide komponendid[muuda | muuda lähteteksti] Toiteploki peamised komponendid on transformaator, alaldi, silufilter ja pingestabilisaator. ATX-450PNF toiteplokk ATX toiteplokk[muuda | muuda lähteteksti] ATX (advanced technology extended) on emaplaadi ja toiteploki standard, mille lõi Intel 1995. aastal, et täiustada de facto standardeid. See oli esimene suurim muudatus toiteplokidele mitme aasta jooksul, täiustades erinevaid komponente ja standardeid. ATX spetsifikatsiooni järgi peab toiteplokk olema võimeline tekitama kolme peamist väljundit +3,3 V, +5 V ja +12 V. Samuti peab toiteplokk olema võimeline tekitama vähese energiatarbega -12 V ja +5 VSB (standby). -12 V kasutatakse peamiselt, et varustada negatiivset pinget RS-232 portidele ja seda kasutab ka üks konventsionaalne PCI pesa, et varustada osasid helikaarte vajaliku pingega. 5 VSB kasutatakse, et anda toidet arvuti kellale ja emaplaadi CMOS - patareile. Varasemad ATX versioonid kasutasid -5 V, et varustada ISA bussi toitega aga see eemaldati, sest see oli iganenud tehnoloogia. Trafo ehitus ATX toiteploki juhtmed[muuda | muuda lähteteksti] Algselt kasutati ühte 20-kontaktilist pistikut, et emaplaati toitega varustada. Alates 2003 aastast kasutatakse 24-kontaktilist pistikut, et varustada emaplaati toitega, samuti on selle pistiku küljes ka 8-kontaktiline või 4+4-kontaktiline pistik, mis varustab toitega protsessorit. 24-kontaktilist pistikut saab ka kasutada 20-kontaktilistes pesades. 20-kontaktilise pistikuga oli lihtne emaplaat läbi kõrvetada, kui ühendasid juhtmed valesti aga tänapäeval on seda raskem teha, sest emaplaadil ja toiteploki juhtmetel on kindlad kujundid, mis peavad kokku sobima, et see emaplaati sisse läheks. Oranž +3.3 V 1 13 +3,3 V + 3,3 V sense Oranž +3,3 V 2 14 -12 V Sinine Must Ground 3 15 Ground Must Punane +5 V 4 16 Power on Roheline Must Ground 5 17 Ground Must Punane +5 V 6 18 Ground Must Must Ground 7 19 Ground Must Hall Toite signaal 8 20 reserveeritud Puudub Lilla +5 V standby 9 21 +5 V Punane Kollane +12 V 10 22 +5 V Punane Kollane +12 V 11 23 +5 V Punane Oranž +3,3 V 12 24 Ground Must ATX pistikud ja pesad 24-pin emaplaat ATX PS 12V ATX EPS 12V Molex-Sata juhe Kasutatakse, et anda emaplaadile täiendavat +12 V toidet Nimivool 8 A. Nimivool 7 A. Kasutatakse perifeeriaseadmete toiteks Nimivool 11 A. Serial SATA ühendamiseks Nimivool 1,5 A. Spetsiaalsed signaalid[muuda | muuda lähteteksti] PS_ON# (power on) on signaal emaplaadilt toiteplokile. Kui toide on maandatud emaplaadis, siis läheb toiteplokk tööle. Toiteplokk lülitab ennast välja, kui PS_ON# signaal on langenud alla 0,8 V. PWR_OK (power good) on selleks, et kontrollida pingeid ja arvuti käivitamist takistada, siis kui on ebakvaliteetseid pingeid. Signaal on madalas olekus 100 ms kuni 500 ms peale PS_ON# madalat olekut. +5 VSB (+5 V standby) annab voolu isegi siis, kui teised voolu juhtmed on lahti ühendatud. Kasutatakse käivitamise signaali jaoks.


REISIUUDISED: Finnairi graafikutest on alles skelett - Eesti Ekspress REISIUUDISED: Finnairi graafikutest on alles skelett VEEL: Chicago hotell loosib dollarimajutust. Capa ennustab maiks lennufirmade pankrotte. Kanada katkestas kruiisid 1. juulini 16. MÄRTS: Finnairi lennuk maandub Frankfurti lennujaamas. Foto: THORSTEN WAGNER / EPA / SCANPIX Finnairi graafikutest on alles skelett Soome lennukompanii Finnair on teatanud, et kui ametivõimud ei tee täiendavaid piiranguid, loodetakse 1. aprillist lennata Helsingist lisaks mõningatele kodumaistele liinidele ka Amsterdami, Berliini, Brüsselisse, Frankfurti, Londonisse, Münchenisse, Pariisi, Stockholmi ja Zürichisse. Ainsa interkontinentaalse sihtkohana loodetakse säilitada õhusilda Tokyoga. Alliansside ühine abipalve Kolm konkureerivat allianssi – oneWorld, Skyteam ja Star Alliance – tegid hiljuti ka pretsedenditu ühisavalduse, milles palusid valitsustelt abi ning soovisid, et tühistataks reeglid, mis sunnivad maandumisõiguste säilitamiseks hinnatud lennujaamades sooritama (peaaegu) reisijateta „tondilende“. Chicago hotell loosib dollarimajutust Läinud aasta 75 miljonit dollarit maksma läinud remondiga maha saanud Chicago Essexi hotell loosib 30. märtsi ja 3. aprilli vahel Instagramis viiele õnnelikule välja 1 dollar maksvaid ööbimisi – õnnelikud võitjad saavad ise valida, millal oma aastase kehtivusajaga vautšer ära kasutada. Kanada katkestas kruiisid 1. juulini Kõigest mõned aastad tagasi tõi kruiisitööstus Kanada rahakotti üle kolme miljardi dollari, kuid hirm COVID-19 pandeemia ees on sedagi riiki oma piire sulgema pannud. Kuni aasta teise pooleni ei ole enam kui 500 reisijaga laevad Kanada sadamatesse oodatud. Nädala algul teatas ise hetkel karantiinis viibiv peaminister Justin Trudeau, et riiki ei lubata kedagi, kes pole Kanada või, hetkel veel, ka USA kodanik. Teatud erandeid tehakse diplomaatidele ja lennufirmade meeskonnaliikmetele. Norra külmutas lennujaamamaksud Et koroona-kriisis vaevlevale lennundussektorile pisutki leevendus pakkuda otsustas Norra valitsus lennujaamamaksud kuni oktoobrini kinni külmutada. Muid lendamisega seotud makse ja lisatasusid ei küsita esialgsetel andmete juuni lõpuni. Capa ennustab maiks lennufirmade pankrotte Lennundusalaste konsultatsioonidega tegelev Austraalia uuringutebüroo CAPA Centre for Aviation hoiatab, et suve alguseks on suurem osa tsiviilennundusest pankrotis. Ainuke võimalik päästevahend, mis sünget stsenaariumit ehk pisut heledamaks muudaks on riikide, lennundusametite ja firmade koostöö.


source: fineweb

text: Galerii: kuninglikud daamid särasid sinises Avaldatud: 14. juuni 2012 Kell 00:17 Kuninganna Elizabeth II, prints William ja hertsoginna Catherine käisid kolmapäeval visiidil Nottinghamis. Kuninganna kandis helesinist Stewart Parvini mantlit ning hertsoginna oli valinud tagasihoidlikuma, hallikassinise Missoni mantli ja selle juurde Rachel Trevor Morgani disainitud kübara. Vaata pilte! Kuidas sobib? Elu24.ee Prindi artikkel


FOTOD: PÖFFi õhtusevööndi suursündmusele kogunenud filmisõbrad said kostitatud mitme vinge üllatusega DelfiRusÄrilehtSportPublikForteNaistekasEPLEkspressMaalehtRahva häälDelfi TV TOP 15 Inimesed Muusika Eesti muld ja Eesti Ruja Teater Film ja TV Hilife. Publiku videod Publik pildis Igav.ee Mängud 20.11.2016, 11:26FOTOD: PÖFFi õhtusevööndi suursündmusele kogunenud filmisõbrad said kostitatud mitme vinge üllatusega (2) PÖFF-i pidu Vaba Lava PÖFFi pidu naasis suuremana kui kunagi varem, sest lisaks kinolamatiste lahti tantsimisele, oodati PÖFFihunte uudistama ka festivali koostööpartneri Toyota uut mudelit Toyota CHR. Lisaks aitasid tantsupõranda tuhmistada kodumaised filmitööstusega tihedalt seotud kodanikud ja filmihuvilised. Vaata meeleoluka peo galeriid! Seotud lood:SAA TEADA! Polegi nii salapärane: skandaalse noorpoliitiku käevangus nähtud neiu teeb ilma... (105)ARVUSTUS: Zombieõudusfilm "Rong Busanisse" on tänavuse PÖFFi kindlaim valikFOTOD: PÖFFihunt ulub taas! Filmifestivali 20. juubeli puhul helendab Solarise keskuse...Filmisoovitused: 12 filmi, mida peaksid sel nädalal PÖFFil vaatama12 filmi, mis linastuvad pärast PÖFFi ka Eesti kinodesKas tõesti taotluslik? Jürgen Rooste vabandab purjuspäi näitlemist: me tegime eesti meest (20)Teatrikülastajad kurdavad: Etendusel "sugu: M" esinesid purjus näitlejad: seda oli... (15)Tänavused PÖFFi võitjad on selgunud PÖFFVaba Lava


Rein Sikk: reeturid eile, täna, homme - Estonian World Review Rein Sikk: reeturid eile, täna, homme (1) Arvamus 25 May 2013 EWR Rein Sikk, «Eesti Päevalehe» ajakirjanik Ajakirjanik Rein Sikk pakub Õpetajate Lehes välja õppematerjali teema «Reetmine tänapäeva Eestis» käsitlemiseks gümnaasiumis. Juudas, Hermann Simm, Aleksei Dressen. Nende suhtes on otsus langetatud. Laiemalt inimkonna, kitsamalt Eesti kohtute poolt. Aga kas sõnaga «reetmine» seostuvad ka Eestile truuduse murdjad ja välismaale kolijad? Kas ka koduvallale truuduse murdjad ja end Tallinna sisse kirjutajad? Kodumaakonna gümnaasiumide ühisrindele truuduse murdjad ja riigigümnaasiumide asutamisega kaasa jooksjad? Või veelgi laiemalt: millal ja kuidas muutub inimene reeturiks? Tänases mõõtkavas, lubage mõningat subjektiivust, tõenäoliselt siis, kui tal on nii südame kui ka ajude asemel Exceli tabel. Teate ju seda ideaalset arvutusmasinat, mis välistab igasugused emotsioonid. Excel loeb kokku eurosid ja emotsioonid ununegu, sest nagu ütlesid kunagi küünilised Mahu ranna mehed: «Patriotismiga panni ei määri.» Juudaski müüs Kristuse ju raha eest maha. Just ülikaine rahakalkulatsioon võib olla selle aluseks, mida inimkond on nimetanud reetmiseks. Veidi aitab mõiste mõistmisel ÕS. «Reetur on äraandaja,» seisab seal. Seletav sõnaraamat avab sisu veelgi enam: « ... usalduse petja, kuritarvitaja; oma (kodaniku)kohuse, truudusvande või lubaduse vastaselt talitaja.» «Tuhandelt eestimaalaselt küsiti, kas nad on viimase poole aasta jooksul mõelnud kodumaalt lahkuda. Neist 37 protsenti vastas jaatavalt.» Nii kirjutas Eesti Päevaleht veebruaris. Šokiteade jätkus nii: «Niisiis on 988 000 Eesti tööealisest elanikust viimase poole aasta jooksul kaalunud Eestist lahkumist umbes 365 000.» Ja veel võigast statistikat: 2012. aastal rändas Eestist välja 10 871 inimest, mis on 4657 inimest enam kui aasta varem. Loomulikult ei näe me iga lahkumise põhjuste sisse, aga laiemas plaanis on minejate jaoks kõnelnud raha, mitte südame hääl. Kui raha hääle kajamine ei tooks kaasa kultuuri ja kultuurilise identiteedi kadu, poleks ju hullu. Aga taas tsitaat Eesti Päevalehest: «Soome eestlaste keel soomestub juba paari aastaga.» Ja veel: «Eestlased on esimesed, kes keele hülgavad.» Sellisena tõi Vantaas eesti keele õpet koordineeriv Mari-Liis Hendrikson välja võrdluse teiste rahvastega, kes samuti Soomes leiba teenivad. [b]Toimetas Merike Teder, reporter


Poola kutsus FBI direktori holokaustisüüdistuste tõttu välja USA suursaadiku(64) Poola välisministeerium kutsus välja USA suursaadiku ja nõudis vabandust USA föderaalse juurdlusbüroo (FBI) direktori James Comey sõnade eest, kes süüdistas osa poolakatest holokaustile kaasaaitamises. „Oma mõtetes ei teinud Saksamaa ja Poola ja Ungari ja nii paljude, paljude teiste kohtade mõrvarid ja kaasosalised midagi kurja,“ kirjutas Comey neljapäeval ajalehes Washington Post, vahendab BBC News. „Nad veensid ennast, et see oli õige asi, asi, mida nad pidid tegema.“ Need sõnad kutsusid Poolas esile protestitormi. President Bronisław Komorowski ütles Poola televisioonile, et tegemist oli solvanguga tuhandetele poolakatele, kes aitasid juute. „Neile, kes ei ole suutelised esitama ajaloolist tõde ausal viisil, tahan ma öelda, et Poola ei olnud Teise maailmasõja kurjategija, vaid ohver. Ma ootaksin ametnikelt, kes sellel teemal räägivad, täielikke ajalooteadmisi,“ ütles Poola peaminister Ewa Kopacz. USA suursaadik Stephen Mull, kes osales pühapäeval Varssavi geto ülestõusu 72. aastapäeva märkimise tseremooniatel, ütles oma avalduses, et kirjutas Comeyle ja protesteeris ajaloo võltsimise, eriti poolakate süüdistamise vastu kuritegude toimepanemises, mida nad mitte ainult, et ei pannud toime, vaid mille ohvrid nad ise olid. „Ma tegin selgeks, et arvamus, et Poola on mingil viisil vastutav holokausti eest, ei ole Ühendriikide seisukoht,“ lisas Mull pärast välisministeeriumisse väljakutsumist. „Natsi-Saksamaa üksi kannab vastutust. Mul seisab nüüd ees palju tööd, et asjad selles olukorras joonde ajada.“ Mull lisas siiski, et tema arvates oli Comey artikli laiem sõnum see, et paljud inimesed kas aitasid natse või ei teinud piisavalt palju nende metsikuste ärahoidmiseks, sealhulgas USA-s. Washington Post avaldas pühapäeval kolumni, milles Comey sõnu kritiseeriti. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71283123


Märksõna: Kodakondsus | ERR | Digihoidla Avaleht → Märksõna: Kodakondsus Märksõna: Kodakondsus REPORTERITUND. Kodakondsuse andmine. (15.10.2008) Mida arvavad Narvas elavad mittekodanikud kodakondsuse probleemidest ja võimalikust kompromissist Eesti riigiga kodakondsuse omandamise suhtes. Räägivad: Narvskaja Gazeta peatoimetaja Sergei Stepanov, kultuurimaja Rugodiv spetsialist Vjatšeslav Gorpitšenko, Lux Eesti Narva esinduse osakonnajuhataja Žanna Golubtšikova, ansambli Avenüü produtsent Grigori Malõškin, ERI Kinnisvara Narva kontrori juhataja Aivo Peterson ja Narva Eesti Gümnaasiumi ajalooõpetaja, Narva Postiljoni toimetaja Tanel Mazur... Uudised: UUDISED. Riigikogu lükkas kodakondsusseaduse muudatused taas tagasi (04.11.2008) Riigikogu arutas Keskerakonna eelnõu anda Eesti kodakondsus siin püsivalt elavate, kodakondsuseta vanemate lastele. Evelyn Sepp, keskerakond. Väino Linde, põhiseaduskomisjon. Paul-Eerik Rummo, reformierakond... R2 ülekuulamine: R2 ÜLEKUULAMINE. Eesti kodakondsuse andmisest halli passi omanikele (20.09.2008) Saatejuhid on Reimo Sildvee ja Urmas Vaino. Teema: Toimik number 80: "Eesti kodakondsuse andmisest lihtsustatud korras halli passi omanikele". Kas halli passi omanikud peaksid saama sinise passi? Osalejad: kolumnist Martin Kala, Marju Lauristin Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni emeriitprofessor... Uudised: UUDISED. Kõrgushüppaja Tatjana Kivimägi (23.12.2008) Krister Paris käis külas värskelt Eesti kodakondsuse saanud kõrgushüppajal Tatjana Kivimägil. Tatjana Kivimägi. Abikaasa ja treener Mihhail Kivimägi. RAHVA TEENRID. A. Rannamäe. (23.12.2006) Stuudios ajavad juttu saatejuht Aarne Rannamäe, Ott Ummelas ja Peeter Kaldre. Peeter Kaldre käis Gruusias - elu seal on üsna vilets. Gruusia sisepoliitika. Põhja-Küpros. Eesti ja Venemaa. Vladimir Putin... RAHVA TEENRID. M. Ummelas. (16.12.2006) Stuudios räägivad saatejuht Mart Ummelas, Rein Veidemann ja Sulev Valner. Valgevene. Propaganda. Eesti ja Venemaa suhted. Andrei Filatovi kodakondsus-skandaal ja Eesti-vastane film. Erilised teened riigi ees... Argipäev: ARGIPÄEV. Kodakondsuse konfliktid. (21.09.1998) Saates tuleb juttu kodakondsuse konfliktist, saate autor Jaana Padrik. Saates kõnelevad Kodakondsus- ja Migratsiooniameti peadirektor Andres Kollist, õiguskantsleri nõunik Aare Reenumägi, Jüri Adams Isamaaliidust, riigikogu põhiseaduskomisjoni liige Olav Anton, Inimõiguste Teabekeskuse direktor Aleksei Semjonov, riigikogu liige Mart Nutt... Argipäev: ARGIPÄEV. Kodakondsuseta lapsed. (30.11.1998) Saates tuleb juttu kodakondsuseta lastele kodakondsuse andmisest, saate autor Jaan Padrik. Saates kõnelevad rahvastikuminister Andra Veidemann, Riigikogu Keskfraktsiooni põhiseaduskomisjoni liige Olav Anton, riigikogu liige Lauri Vahtre, isamaaliitlane Vardo Rumessen... Argipäev: ARGIPÄEV. Rahvusvähemus, immigrandid, kodakondsus. (15.06.1998) Saates tuleb juttu rahvusvähemusest, immigrantidest ja kodakondsuse poliitikast, saate autor Jaana Padrik. Saates kõnelevad Siseministeeriumi esindaja Einike Uri, Riigikogu liige Mart Nutt, suursaadik Karin Jaani, vähemusõiguste spetsialist Rolf Kossmann, keda tõlgib Karl Lepa, Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniameti asedirektor Kaja Kuivjõgi, Isamaaliidu peasekretär Aimar Altosaar...


source: wikipedia

text: Marcus Aurelius (ladina keeles Imperator Caesar Divi Antonini Pii Divi Hadriani Marcus Aurelius Antoninus Augustus; sünninimi Marcus Annius Catilius Severus; 26. aprill 121 – 17. märts 180) oli Vana-Rooma keiser 7. märtsist 161 kuni surmani. Teda on nimetatud filosoofiks keisritroonil. Elulugu Marcus Aurelius põlvnes Hispaania päritolu senaatorite perekonnast. Tema tädimees Antoninus Pius lapsendas ta 138 Hadrianuse soovil. 145 abiellus ta Antoninus Piuse tütre Faustinaga. Järgmisel aastal sai ta kaasvalitsejaks ja 161 sai ta Rooma keisriks. Kuni 169 jagas ta võimu oma kasuvenna Lucius Verusega. Marcus Aureliusele sündis abielust 14 last, sealhulgas kaks paari kaksikpoegi. Ainult üks poeg (troonipärija Commodus) ja 4 tütart elasid temast kauem. Marcus Aureliuse valitsusajal lõppes printsipaadi suhtelise kindlustumise aeg ja seda märkisid suured sõjad. 162 surus Marcus Aurelius maha ülestõusu Britannias ja sõdis limese ääres kattidega. 162–166 sõdis Rooma riik Partiaga. Sõda oli võidukas, Armeenia ja Osroene muudeti Rooma sõltlasteks, kuid sõjast naasev armee tõi kaasa katku, mis möllas 189. aastani. Doonau ääres pidasid roomlased aastaid kaitselahinguid markomannide ja kvaadidega. 168–172 tõrjusid Marcus Aureliuse ja tema legaatide väed germaanlased ja sarmaadid välja Ülem-Itaaliast, Reetiast, Noricumist, Pannooniast ja Balkanilt. 172 läksid roomlased markomannide ja kvaadide vastu rünnakule, aga alles 175 ja 178–180 õnnestus neil ajutiselt vallutada Tšehhimaa, Slovakkia ja Ida-Ungari maa-ala. Rooma püstitati 30 m kõrgune Marcus Aureliuse sammas, mille reljeefidel kujutati 171–175 toimunud sündmusi. 175 surus Rooma riik kiiresti maha Süüria asehalduri Avidius Cassiuse võimuhaaramiskatse, ent mauride sissetung Lõuna-Hispaaniasse ja ülestõus Egiptuses vapustasid riiki uuesti. 176 nimetas Marcus Aurelius oma poja Commoduse kaasvalitsejaks ja suri enne Markomanni sõja lõppu Doonau ääres Vindobonas katku. Valitsejana tuli tal enamiku ajast tegeleda germaanlaste ja teiste vaenulike jõudude rünnakute tõrjumisega, mistõttu ta viibis Roomas väga harva. Sisepoliitikas tegutses ta kooskõlas senatiga, kuid suurendas keisrivõimu. Vangilangenud barbareid ei lasknud ta orjastada, vaid muutis nad koloonideks Marcus Aurelius omandas elu jooksul järgmised tiitlid: Armeniacus (164), Medicus (166), Parthicus (166), Germanicus (172) ja Sarmaticus (175). Filosoofia Marcus Cornelius Fronto ja Herodes Atticus õpetasid Marcus Aureliusele retoorikat. 146 hakkas ta huvituma filosoofiast ja temast sai hilise eklektilise stoa tähtsaim esindaja. Epiktetose mõjul pidas ta kõige tähtsamaks eetikat. Nii nõudis ta omakasupüüdmatut inimarmastust ja enesetäiustamist. Ta arvas, et õnne ja rahulolu võib saavutada ainult maailma seaduspärasusi mõistes ning nende mõistlikkusse uskudes. Ta oli veendunud hinge jumalikus päritolus ja pidas kõiki inimesi võrdseteks. Siiski nõudis ta, et igaüks peab täitma talle saatusest määratud kohust, ja oli seetõttu vastu ühiskondlike suhete muutmisele. Erinevalt vanast stoast arvas ta, et jumalad on väljaspool maailma, ja lähenes seetõttu oma vaadetelt Platonile. Marcus Aurelius kirjutas Doonau-sõjakäikude ajal aforismidest ja monoloogidest koosneva kreekakeelse teose "Iseendale", mida loeti huviga veel kaua aega hiljemgi. Marcus Aurelius kunstis Marcus Aureliuse elulugu on kirjas teoses "Historia Augusta". Ainus antiikajast säilinud ratsaskulptuur kujutab just Marcus Aureliust. See seisab alates 1537 Roomas Kapitooliumil ja Michelangelo tahus sellele alussamba. Berliinis Pergamoni muuseumis asub soomusrüüga Marcus Aureliuse kuju. Dresdenis Albertinumis asub Marcus Aureliuse pronksbüst. Kirjandus Marcus Aurelius "Iseendale", Eesti Raamat 1983. Vanakreeka keelest tõlkinud Jaan Unt. Viited Välislingid Teose "Iseendale" kaks ingliskeelset tõlget Teose "Iseendale" ingliskeelne tõlge Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 121 Surnud 180 Stoikud


text: Otto August Strandman VR III/1 (30. november 1875 Vandu küla, Undla vald, Virumaa – 5. veebruar 1941 Kadrina) oli Eesti poliitik ja diplomaat. Elulugu Otto Strandmani isa oli Kadrina kihelkonna Undla valla Neeruti mõisa õpetaja Hans Strandman, ema neiupõlvenimi oli Apfelbaum. Vend Andres Strandman oli Vene Keisririigi teenistuses, 1905. aastal Peterburi Krestõ vangla ülem ja 20. maist 1919 Eesti Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsuse inspektor..Tal oli ka õde Anna. Õppis Tallinna Aleksandri ja Peterburi V ja VII gümnaasiumis, lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi. Seejärel töötas kolm aastat Vene Riigipanga Tallinna kontoris. Õppis 1899–1901 Peterburi Ülikooli ja 1901–1903 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Osales 1905. aasta revolutsioonis, 1905–1909 elas seetõttu pagulasena Šveitsis, Soomes ja teistes Euroopa riikides. 1905. aasta rahutuste järel põgenesid Eestist Konstantin Päts, Voldemar Päts, Jaan Teemant, Peeter Speek, Otto Strandman, Karl Ast, Mihkel Martna jt. 1918 oli Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud. Eesti Vabadussõja ajal, 1919. aasta maist novembrini oli sõjaminister. 1924. aastal võeti tema ettepanekul Eesti rahaühiku nimetusena kasutusele kroon. Oli Eesti delegaat Rahvasteliidu Assamblee 9. istungil 1928. Strandmani saadikuajal Poolas käis novembris 1928 Varssavis eridelegatsioon eesotsas kindralite Johan Laidoneri ja Paul Lillega. Strandman kuulus Tööerakonda. Riigivanemana käis 1930 visiidil Poolas. Eestisse naastes sõitis ta Lätist läbi seal toimunud rahvaloenduse ajal ja loeti seetõttu loendusel Läti elanikuks. Oli kurikuulus oma kokkuhoidlikkuse poolest. 1938 oli Strandman Alalise Rahvusvahelise Kohtu rahvuslik kohtunik. Mürgitas end 5. veebruaril 1941, kui NKVD oli saatnud talle kutse ülekuulamisele. On maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. Ametid 1903–1905 advokaat Narvas ja Tallinnas 1904–1905 Tallinna linnavolikogu liige 1909–1917 vandeadvokaat Tallinnas 1917 Tallinna ringkonnakohtu prokurör 1917 Tallinna linnavolikogu liige 1917–1919 Maanõukogu liige 1917–1918 Maanõukogu esimees 1918 Ajutise Valitsuse kohtuminister 1918–1919 Ajutise Valitsuse põllutööminister 1919–1920 Asutava Kogu liige 8. maist 1919 18. novembrini 1919 Eesti Vabariigi peaminister ja sõjaminister (Otto Strandmani esimene valitsus) 1920–1937 I–V Riigikogu liige 28. oktoober 1920 – 25. jaanuar 1921 välisminister ja kohtuminister 1921 I Riigikogu esimees 1924 välisminister, hiljem rahaminister 1927–1929 Eesti saadik Poolas, Tšehhoslovakkias ja Rumeenias 9. juulist 1929 12. veebruarini 1931 Eesti Vabariigi riigivanem (Otto Strandmani teine valitsus) 1933–1939 Eesti saadik Prantsusmaal, Belgias ja Vatikanis 1940 Põhja paberi- ja puupapivabrikute direktor Otto Strandman oli Estonia Seltsi, Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse ja teiste seltskondlike ühingute juhtorganite liige. Tunnustus 1920 Vabadusristi III liigi 1. järk (14. detsember 1920) 1921 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 1928 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste 1928 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor 1929 Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II aste 1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk (6. juuni 1930) Mälestuse jäädvustamine Otto Strandmani mälestuseks on Tallinnas Roosikrantsi 4a majal mälestustahvel. 2008. aastal ilmus Otto Strandmani portreega Eesti Posti postmark. Isiklikku Tema abikaasa oli Lydia Strandman (Lydia Hindrikson, 24. august 1889 – 29. juuli 1934). Nad abiellusid 20. veebruaril 1908; neil sündis kolm last. Viited Kirjandus Heikki Tuulik, Jaak Valge. "Otto Strandman 1875–1941". Looming 1989, nr 7, lk 963–973 Jaak Valge. "Eesti üleminek uuele majanduspoliitikale ja Otto Strandmani osa selles". Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised, 1991, nr 1 Eduard Leppik. "Otto Strandmani genealoogia". Imavere 2005 Loone Ots. Eesti riigipead. Tallinn 2012 Välislingid Otto Strandman Presidendi Kantselei kodulehel Eesti riigivanemad Eesti peaministrid Eesti põllutööministrid Eesti välisministrid Eesti kohtuministrid Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmed Asutava Kogu liikmed I Riigikogu liikmed II Riigikogu liikmed III Riigikogu liikmed IV Riigikogu liikmed V Riigikogu liikmed Eesti Tööerakonna poliitikud Eesti saadikud Tallinna Toompea Kaarli koguduse liikmed Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid Eesti Punase Risti III klassi teenetemärgi kavalerid Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II astme kavalerid Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II astme kavalerid Tartu ülikooli audoktorid Eesti represseeritud isikud Vabasurmad Vana-Kaarli kalmistule maetud Sündinud 1875 Surnud 1941


Mitteametlik kohtumine tassi kohvi pärast on asendanud esialgsed intervjuud mõnede tööandjatega, eriti nendega, kes värbavad töövõimaluste väljavaateid, mitte küsitlemist konkreetse positsiooni jaoks. Mis on parim viis kohviku kutsumiseks haldurilt? Mida peaksite kandma? Mida on vaja tuua? Kes maksab? Milline on järgmine samm, kui koosolek läheb hästi? Siin on kohvikus või restoranis toimunud mitteametlike intervjuude kühvel. Näpunäiteid kohviintervjuu käitlemise kohta Töölevõtjad võtavad istungid kohale kontori asemel mitmel põhjusel. Värbaja jaoks on see viis, kuidas potentsiaalne töötaja saab kohtumõistmise teel otsustada, kas isik võib olla ettevõtte rollis. Kandidaadi jaoks on see võimalus ettevõtte kohta rohkem teada saada, ilma et peaksite osalema ametlikus intervjuus, vähemalt algusest peale. Juhtide ja potentsiaalsete tööandjate palkamine algab tihtipeale selle vähem formaalse lähenemisviisiga intervjueerimisprotsessi alguses . Koosolek on loodud pigem informatiivseks vestluseks, nii et nii tööandja kui ka taotleja saaksid tutvuda ilma tõsisemat intervjuudeta. Kuigi see on "ainult" tass kohvi, võib see olla uuele töökohale astmeliseks, seega on tähtis aega valmistuda. Tee mõned uuringud Oluline on valmistada ette vestlus ametlikumalt. Ettevõtte ja selle ülesande, teenuste ja hiljutiste saavutuste uurimine valmistab teid ette dialoogi täielikuks kaasamiseks. Pealegi peaksite olema valmis rääkima ennast ja seda, mida otsite oma karjääri jooksul ja kuidas saaksite ettevõtet väärtustada. Vähem formaalsed intervjuud ja kohvi kohtumised võimaldavad kandidaadil esitada palju küsimusi võimalike tööpakkumiste kohta, ettevõtte kohta teavet ja isegi karjäärinõustamist. Oluliste positsioonide ja ettevõtte töötajate tundmaõppimine annab teile eelise mõistmaks, kuidas saate oma tööks ainulaadse vara. Samuti annab see teile paremat ülevaadet selle kohta, kas te oleksite selles organisatsioonis rahul. Kohtumise laadi tõttu ei ole vaja kleiti formaalses ärilises rõivas. Tavaliselt on äri igapäevane kulumine asjakohane , seega peate kohtumispaika enne uut ülikonda ostma. Alati on kasulik, kui teil on oma kokkuvõtte ja visiitkaardi mitu eksemplari. Lisage ka viidete loend . Teil on tõenäoliselt soovid märkmeid teha, nii et pole kunagi valus, et panna kirjutama pensüstelit ja paberit. Kui sa saad sealt töölejõudmise ette, võite kas oodata, kuni nad tellivad või lähevad edasi ja võtavad ise endale juua. Kuid värbaja võtab tavaliselt kaardi. Kui teie kohvivestlusega tegeleb värbaja väljavõtte tegija, ei ole vaja maksta muretseda. Selle koosoleku ajal on parem mitte toitu tellida. Kuigi intervjuu on enamasti juhuslikum, räägime töölerakendajaga edasi ja tagasi, kuid toit on lihtsalt häiriv. Koosoleku lõpus on kontaktteabe vahetamine suurepärane võimalus oma võrku laiendada ja jõuda, et tänada neid, et võttis aega teiega rääkimiseks. See hoiab sind värskena küsitleja meelest. Samuti võite korrata oma huvi rentimise protsessi edasiliikumise vastu. Isegi kui te pole määratud positsiooni või ettevõtte huvides huvitatud, on hea mõte saata teile kiire e-posti aadress või tänuväärne märkus ja ühendada sotsiaalmeediat, näiteks LinkedIn . Kuigi te ei pruugi olla ettevõttest huvitatud, võib uue ühenduse loomine tuua teid teisi võimalusi, mida võib otseselt otsida. Siin on rohkem teavet selle kohta, mida võite oodata, kui olete kutsutud mitteametlikule intervjuule , sealhulgas kuidas valmistuda, mida tuua ja kandma, küsimusi ja kuidas seda jälgida. Loe edasi: Kuidas korraldada mitteametlikku intervjuud | Tööintervjuude tüübid Situatsiooniline intervjuu Küsimused ja nõuanded vastuseks Kuidas valmistuda käitumisharjumuste intervjuuks Näide täieliku kiri sissetoomise esitamiseks


Kiri: Jälle sama nägu eetris!(99) Televisioon armastab tuntud nägusid. Nii juhtubki vahel, et kui klõpsid mõnikord õhtuti telekapulti ja loodad eesti kanaleilt midagi vaatamisväärset leida, särab kogu oma kõrvuni naeratuse ilus kõigilt kolmelt kanalilt vastu üks ja sama saatejuht.Kuigi saated on muidugi erinevad. Aga mõni saatejuht on olnud ekraanil sellest ajast peale, kui sa üldse telekat vaatama hakkasid. Noh, nii kakskümmend aastat. Või kolmkümmend aastat. Igal juhul on tema nägu ja hääl sulle tuttavam kui elukaaslase oma. Peaks just see meelitama mind neid saateid vaatama? Vastupidi. Ära on tüüdanud, austatud staarsaatejuhid. Oma nahast keegi välja ei hüppa, seega on teie naljad mulle pähe kulunud, teie reaktsioonid ja IQ tase ammuilma teada. Ma ei armasta teid, vaid olen teist tüdinud. Ja kui ilmubki mõni uus tegija, siis juhib ta õige pea jälle korraga umbes viit saadet, nii et näen tedagi korraga mitmel kanalil. Jälle pole mul valikut. Ma ei räägi jutu- ja uudistesaadete juhtidest. Nendele tuleb kogemus ainult kasuks ja suurendab usaldusväärsust. Miks peaksin aga vaatama näiteks peremänge, kus aastaid möllab Karlssoni-taoline saatejuht, kelle vastu mul puudub vähimgi huvi ja kes on, ausalt öelda, pisut vastik? Või miks kuulata eri meelelahutussaadetes ühe ja sama kolmandas nooruses neiu kiledat laulu? Kas Eesti on tõesti nii pisike, et üht inimest tuleb aastakümneid ekspluateerida? Või keelduvad nad ekraanilt lahkumast? Mis see vaatajareiting väidab — et tuttav on turvaline ja kuulus kummaline, nii et ma vaatan nagunii? Vaat ei vaata. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17184723


text: Military Style Boot Laagrid Tennessee - Tips for you - Tipsed.Com Military-stiilis boot laagrites pakkuda neile, kes käivad väga struktureeritud ja sageli väga range keskkond.Peamiselt on need, kes on saadetud boot laagrites on väga uhmakkuutta või otsivad positiivse elu ümberkujundamine, nagu kaalulangus.Teised käivad need boot laagrites, sest vangistamine kriminaalõiguse süsteemi.Läbi selle range atmosfääri, sealhulgas suhtlemist drill instruktor, need laagrid püüda aidata neid, kes osalevad \ "saada tagasi teele, \" nii rääkida, pakkudes nii turvalisuse ja struktuuri, et saavutada seda eesmärki.On mitmeid sõjalis-stiilis boot laagrites seisu Tennessee. Transformations 4 Life on sõjalis-stiilis Boot Camp asub ajalooline paik, Tennessee.Fitness orienteeritud Boot Camp, see kasutab sõjalise stiilis rutiin aitab oma osalejate leevendada stressi ja kaalust alla võtta.Laagris ulatuvad igas vanuses, 18-63, ja Boot Camp klasside tavaliselt kella umbes 30-45 minutit.Kuigi nende boot l aagrites ei reklaamitud kui \ "hardcore \" - nad loobuma negatiivne tagasiside nad pakuvad ranget struktuuri aidata laagris osalejatele säilitada ja saavutada oma eesmärke.Kaheteistkümnest nädalal Internetis toitumise programm on ka pakutud. ajalooline paik, TN 37130 615-849-8318 transformations4life.com? Fitness Boot Camp Fitness Retreat Fitness Boot Camp Fitness Retreat on sõjalis-stiilis Boot Camp asub Tennessee.Kuigi ka fitness-orienteeritud, seda laagrit sisaldab sõjalise stiilis koolitus näiteks sõjalise rütm, boot-camp orienteeritud harjutusi nagu push-ups ja hüpped tungrauad ja harjutused põhineb vabaharjutused ja agility.Hommikul ja õhtul klassid on toimunud nii ajalooline paik ning Nashville, ja uusi klasse hakata keset iga uue kuu.Laager on avatud nii meestele kui naistele.Seal on ka kaks tasandit: premium Boot Camp, mis on neli korda nädalas ja põhiline Boot Camp, mis on kaks korda nädalas.Lisatasu laagris ka selliseid teenuseid nagu isiklik toitumiskava ja t-särk. Joelton, TN 37211 615-294-2060 fitnessbootcamptn.com Wayne County Boot Camp (WCBC) on sõjalis-stiilis saabasLaager, mis kohtleb õigusrikkujad, kes on süüdi mõistetud vägivallatu kuritegusid (kuus aastat vähem), ning kes on nooremad kui 35. vangistus laager, see sisaldab sõjalist väljaõpet nagu harjutused, austades asutus, ja isegi sõjalise stiilis tseremoonia.Osalemine võib kesta kuskil vahemikus 90 kuni 120 päeva.Lõpuleviimine Boot Camp tulemusi tingimisi.Programm on loetletud minimaalsetele turvastandarditele.


Aprillinali: Eesti riik alustab koostöös tehnoloogiaettevõtetega e-riigi tarkvara eksporti maailma | Kiip 1 aprill, 2016 09:09 Kiip 2 comments Koostöös Eesti riigi, Eesti tehnoloogiaettevõtjate ja SA Tallinna Teaduspargiga Tehnopol, alustatakse e-riigi tarkvara eksporti teistesse riikidesse. Esimesteks huvilisteks on osutunud Saksamaa ning Austria, kus on käsil juba tarkvara paigaldamine ja testimine. Eestis loodud tarkvara kannab rahvusvahelist brändinime CountryOS. Hetkel on tarkvara siiski suures osas Saksamaa riigi jaoks kohandatud, kuid aastal 2017 saab lõplikult valmis ka universaalselt paketeeritud ja iga riigi jaoks töötav e-riigi lahendus. Juba täna on võimalik huvitatud riikidel end esimesteks testijateks registreerida aadressil www.countryOS.com. CountryOS pakub kõiki Eestis juba kasutusel olevaid e-riigi funktsioone, kuid lisatud on ka mitmeid uusi, just suuremate riikide juhtimisstruktuure arvestavaid funktsionaalsusi. Riigi kodanikud, kes lahendusega liituvad, saavad alla laadida kasutajasõbralikud iOS ja Android rakendused. Need võimaldavad osaleda kõikides seaduseelnõu hääletamistes, anda tagasisidet valitsuse tegevusele ning suhelda reaalsete parlamendisaadikutega läbi mugava chat-lahenduse, mis tagab veelgi efektiivsema ja läbipaistvama riigijuhtimise. CountryOS tarkvara on ehitatud üles selliselt, et sinna saab mugavalt teisi veebiteenuseid külge integreerida. Juba tänaseks on tehtud integratsioonid Eestis tuntud teenustega nagu Transferwise, Teleport ning Fleep. “Tegu on väga pika ja keerulise projektiga, kuhu olid kaasatud ka Eesti Majandus-ja Kommunikatsiooniministeerium, mitmed valitsuse esindajad ning IKT-sektori esindajad. Arendustöödega alustasime juba aastal 2010 ning tänaseks oleme kontseptsiooni testinud enam kui 10 riigis” lausus Teaduspark Tehnopol esindaja Martin Goroško. Üks projekti asutajaid, ettevõtja ja startupi Teleport asutaja Sten Tamkivi selgitas: “Teleporti käivitades ja seda mujale riikidesse levitades, oleme tegelikult aru saanud kui kehval tasemel on enamus riikide baasteenused, mistõttu tundus CountryOS arendamine ja sinna investeerimine loogiline ja hädavajalik samm.” Lahenduse tehnilise külje teostajaks on Thorgate, kes tegelebki innovaatiliste ja uuendusmeelsete lahendusete arendamise ning nendesse investeerimisega. “Tehnoloogia investorina vaatad sa alati 10 aastat ette ja see on suund, kuhu maailm täna liigub” lausus Thorgate Venturesi juhatuse esimees Raido Pikkar.


Aga midagi teaduslikku ... ega isegi normaalseid pilte ei leia googlega eriti küll. (ega ma väga ei pingutanud ka )


Admiral Pitka luurevõistluse start anti südaööl Esimesed võistlejad starti ootamas Autor: Tair Timmi Esimesena astusid admiral Pitka luurevõistlusel üle stardipaku 1. Jalaväebrigaadi võitlejad, kellele järgnesid Põlva ja Järva maleva kaitseliitlased. Viimastena aga sukeldub täna varahommikul võistlustulle Soome teine võistkond. Rajale läheb kokku 26 võistkonda 6 riigist Eesti jõustruktuurid on 5.-9. augustini Lääne-Virumaal aset leidval sõjalissportlikul jõukatsumisel esindatud 17 võistkonnaga. Väliskülalistest võtab patrullretkest osa kolm Taani, kaks Soome, kaks Ameerika, üks Rootsi ja üks Leedu võistkond. Kaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiili soovis meestele võistluse stardis sõduriõnne ja vastupidavust. Ülejäänuga peavad nad juba ise hakkama saama


Maailma suurimad laevafirmad kavatsevad hindu tõsta - Logistikauudised Maailma suurimad laevafirmad kavatsevad hindu tõsta 23. november 2010 12:17 Suure tõenäosusega tõuseb lähiajal mereveohind, sest neliteist maailma suurimat laevafirmat plaanivad Aasia ja Ameerika Ühendriikide Lõunaranniku vaheliste kaubaliinide tasusid tõsta. Suurte laevafirmade konsortsium kehtestab suure tõenäosusega kõrgema tasumäära kõikidele Aasia ja USA läänerannikuvahelistele liinidele, et pakkuda pakkuda majanduslikult stabiilset teenust ning toetada edaspidiseid investeeringuid, vahendas Asiafruit Magazine. Transpacific Shipping klastri (TSA) pressiteate kohaselt tahetakse ookeani konteinerlaevadel hindu tõsta 400 dollari (USD) võrra 40 jalase konteineri (FEU) sisse veol USA Läänerannikule ja 600 USD FEU kohta kõikide muude lastide puhul. Samuti on soovitud kehtestada tipp-hooaja lisatasuna 400 USD FEU kohta 15. juunist 2011 kuni 30. november 2011. Käesolev teade tuleneb sellest, et laevafirmad on valmistumas väljakutseks, sest Ühendriigid on ennustanud, et Aasia ja USA vahelise kaubavedude maht kasvab aasta lõpuks ca 12% . Vastavalt AXS Alphaliner analüütikute hinnangutele, kasvas transpacificu võimsus 18,6 protsenti aastas alates 2009. aasta novembrist. TSA esimees ja Hanjini Shipping tegevjuht YM Kim ütles, et laevafirmad on taastumas ja normaliseerumas peale võitlust finantskriisiga 2008.-2009. aastatel. Ta hoiatas siiski, et transpordi hinnalisa on vaja siiski selleks, et toetada teenuse taset ja kvaliteeti, mida kliendid tänapäeval ootavad. " Stabiilse infrastruktuuri säilitamine kaupade transpordiks ei ole täna vähem tähtis kui varasematel aastatel," ütles ta."Kaks tugevat kvartalit transpacific regioonis - väga konkurentsivõimelise kaubaveo turul, mis on väga väikeste marginaalidega, ei ikka ei korva täielikult kahte aastat, mis lõppesid väga suurte kahjumitega." Klastri administraator Brian M Conrad märkis, et kõik tegevuskulud, nagu näiteks tööjõud, konteinerite käsitlemine, maismaatransport, konteinerite varustuse müügi ja rendihinnad on jätkuvalt tõusuteel. URL: http://www.logistikauudised.ee/uudised/2010/11/23/maailma-suurimad-laevafirmad-kavatsevad-hindu-tosta


28.1. Riigi infopoliitika teostamise kõige tähtsamaks vormiks on teavitamine eesmärgiga teadvustada informatsiooniühiskonda üleminekuga kaasnevaid võimalusi ja vajadusi kõigile ühiskonnaliikmetele.


text: Calabria ehk Kalaabria ehk Enotria (tõlkes "veinitegijate maa") on maakond Lõuna-Itaalias, mis moodustab Apenniini poolsaare "kinga" ninaosa Napolist lõuna pool. Põhjas piirneb Calabria Basilicata maakonnaga, teisele poole Messina väina jääb Sitsiilia saar. Halduskeskus on Catanzaro. Antiikajal moodustas kreeklastega tugevasti koloniseeritud Calabria koos Bruttiumi, Lucania ja Apuuliaga osa Suur-Kreekast. Calabria oli kuulus viinamarja-, oliivi- ja lambakasvatuse piirkond. Sealt oli pärit rooma poeet Ennius. Merevesi on Calabria rannikul väga selge. Tähtsamad turismikeskused on Türreeni mere rannikul Tropea, mis on ilus linn ilusa rannaga, ja Joonia mere rannikul Siderno, kus on head hotellid. Haldusjaotus Calabria maakond jaguneb viieks provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 409 vallaks. Köök Vein Calabria veinipiirkonnad: Greco di Bianco (DOC), Cirò. Viited Välislingid Calabria maakonna koduleht (itaalia keeles) Itaalia maakonnad


text: Leo I nime all on tuntud mitu valitsejat: Leo I oli Ida-Rooma keiser Leo I ehk Leo Suur oli Rooma paavst Leo I nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon I. Vaata ka Leo II Leo III Leo IV Leo V Leo VI


i) vajaduse korral taotleb ja kasutab pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide teenuseid ja informatsiooni ning teeb nendega koostööd; ja


Infoühiskonna jaoks vajalikud teadus- ja arendustegevuse programmid.


4. Montreali protokoll on 16. septembril 1987 Montrealis vastu võetud Montreali protokoll osoonikihti lagundavatest ainetest koos selle hilisemate muudatuste ja täiendustega;


Tõeline kinnisvararalli! Oktoobris väljastati rekordilises mahus eluasemelaene - Uudised.tv3.ee 10:47 25. november 2021 Eesti panga teatel väljastati oktoobris eluasemelaene rekordilises mahus ehk 184 miljonit eurot. Sõlmitud lepingute arv oli ligikaudu võrdne maikuus sõlmitud suure lepingute arvuga, keskmine väljastatud laenusumma aga varasemast suurem. Aastaga kasvas pankade eluasemelaenuportfell 8,6 protsenti. "See on viimase kümne aasta kiireim kasv ning euroala keskmisega võrreldes ligi poolteist korda suurem. Majapidamiste võlakoormuse tõusuga suureneb aga ka tõenäosus, et neil võib tekkida raskusi laenude tagasimaksmisega," kirjutas Eesti Panga ökonomist Gaili Grüning. Samal ajal on eluasemelaenude keskmine aastaintressimäär langenud. Selles peegeldub ökonomisti sõnul konkurentsi suurenemine eluasemelaenuturul. Majapidamistele antud tagatisega eluasemelaenude keskmine intressimäär oli oktoobris ajaloo madalaim ehk 2 protsenti. Madalam intressimäär vähendab küll praeguseid laenuteenindamiskulusid, kuid tähendab ökonomist sõnul ka seda, et laenuvõtja peab võtma arvesse, et baasintressimäärad võivad tulevikus tõusta. "Siinsete pankade intressimäär on ulatunud tipphetkel 6 protsendini, kuid praegu sisaldab keskmine intressimäär peamiselt vaid pankade riskimarginaali, lausus Grüning. Kõrgema laenumaksete ja sissetuleku suhtarvuga laenude osakaal suurenes kolmandas kvartalis. Et piirata liigsest laenukasvust tulenevaid riske, on Eesti Pank kehtestanud kommertspankadele nõuded, mis seavad laenuvõtjate võlakoormuse kasvule piirid. Teiste hulgas on kehtestatud piirmäär laenumaksete ja sissetuleku suhtarvule. Selle nõude järgi ei tohi laenuvõtja kuised laenukohustused ületada 50 protsenti tema sissetulekutest, võttes arvesse intressitõusu. Sarnaselt eelnenud poolaastaga suurenes ka kolmandas kvartalis selliste uute laenude osakaal, mille puhul laenumaksete ja sissetulekute suhtarv jäi piirmäärale väga lähedale. See tähendab, et uute laenuklientide seas on üha rohkem laenuteenindamise kulude või sissetulekute muutuste suhtes haavatavaid majapidamisi. "Majanduse taastumine on ka ettevõtted taas julgemini laenama pannud. Ettevõtete puhul on näha just kinnisvaraga seotud laenude kiiret kasvu," märkis Grüning. Kinnisvaraettevõtete laenujäägi kasv ulatus oktoobris ligi 10 protsendini. Ettevõtetele väljastatud laenude portfell on viimase poolaastaga suurenenud kokku 330 miljoni euro võrra. Sellest moodustasid 239 miljonit kinnisvaraettevõtetele väljastatud laenud.


text: Gabriel José de la Concordia García Márquez (6. märts 1927 Aracataca – 17. aprill 2014 México) oli Colombia kirjanik, stsenarist ja publitsist. Aastal 1982 sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Perekond ja sõbrad kutsusid teda hellitusnimega Gabito või Gabo. Viimast hakkas esimesena kasutama ajalehe El Espectador toimetaja Eduardo Zalamea Borda. Kirjanikuna viljeles ta maagilist realismi. Tema tuntuimat romaani "Sada aastat üksildust" (Cien años de soledad) peetakse selle kirjandusvoolu üheks tüüpilisemaks teoseks. Elulugu Lapsepõlv ja noorus Gabriel José de la Concordia García Márquez sündis Colombias Magdalena departemangus Aracatacas 6. märtsil 1927 kell 9 hommikul Gabriel Eligio García ja Luisa Santiaga Márquez Iguaráni vanima pojana. Tema vanematel sündis abielust 11 last, isal oli 2 last ka enne abielu ning üks poeg abieluvälisest suhtest. Emapoolne vanaisa kolonel Nicolás Ricardo Márquez Mejía vastustas oma tütre Luisa suhet Aracatacasse telegrafistina tööle tulnud Gabriel Eligio Garcíaga, sest too oli vallaslaps, kuulus Colombia Konservatiivsesse Parteisse ning oli naistemehe kuulsusega. Et noori lahutada, saadeti Luisa linnast välja, kuid Gabriel Eligio jätkas tema võlumist viiuliserenaadide, armastusluuletuste, lugematute kirjade ja sagedaste telegrammidega. Lõpuks andis perekond järele ja Luisa sai loa Gabriel Eligioga abielluda. Nad laulatati 11. juunil 1926 Santa Martas. See tragikoomiline kosimise lugu inspireeris nende poega kirjutama romaani "Armastus koolera ajal". Varsti pärast esikpoja sündi hakkas isa apteekriks. Ta oli iseõppinud homöopaat. Aastal 1929 asusid isa ja ema elama Baranquillasse. Gabriel jäeti Aracatacasse, kus teda kasvatasid emapoolsed vanavanemad donja Tranquilina Iguarán ja kolonel Nicolás Ricardo Márquez Mejía. Vanaisal, keda noor Gabriel hüüdis Papaleloks, oli tema varajasele lapsepõlvele suur mõju. Vanaisa oli nooruses duellil tapnud ühe mehe ning tal oli peale kolme ametliku lapse veel üheksa abieluvälist last erinevate naistega. Kolonel Márquez oli liberaal ja Tuhandepäevase sõja veteran, kes oli aatekaaslaste seas väga austatud. Ta oli saanud tuntuks sellega, et keeldus maha vaikimast banaaniistanduse veresauna (Masacre de las Bananeras), United Fruit Company banaaniistanduse streikivate tööliste tapmist Colombia sõdurite poolt. Vanaisa, keda García Márquez on nimetanud oma "nabanööriks ajaloo ja tegelikkusega", oli ka suurepärane jutuvestja ning õpetas teda sagedasti sõnaraamatut kasutama, viis ta igal aastal tsirkusesse ning oli esimene, kes tutvustas oma lapselapsele jää "imet" United Fruit Company poes. Tihti ütles ta: "Sa ei tea, mis surnu kaalub," pidades silmas tohutut koormat, mida tuleb kanda, kui oled tapnud inimese; seda motiivi on García Márquez hiljem ka oma teostes kasutanud. Vanaema Tranquilina Iguarán Cotes, keda García Márquez kutsus vanaema Minaks ning keda ta nimetas "suure kujutlusvõimega ebausklikuks naiseks", täitis maja kummituslugude, eelaimduste ja märkidega. Tal oli García Márquezele sama suur mõju kui vanaisal ning kirjanik on teda maininud kui oma esimest ja peamist kirjanduslikku mõjutajat: teda inspireeris viis, kuidas vanaema jutustas ebatavalistest asjadest kui täiesti loomulikest; olenemata sellest, kui fantastilised ja ebatõenäolised tema lood olid, rääkis ta neist kui vääramatust tõest. Peale selle on vanaema Mina romaani "Sada aastat üksildust" tegelase Úrsula Iguaráni prototüüp. Vanaisa suri 1936, kui Gabriel oli kaheksa-aastane. Et vanaema oli pime, läks Gabriel elama oma vanemate juurde Sucresse Sucre departemangus, kus isa oli avanud apteegi. Õpingud Varsti pärast poisi Sucresse saabumist otsustati, et ta peab hakkama koolis käima, ning ta saadeti internaatkooli Barranquillasse, sadamalinna Magdalena jõe suudmes. Sealses koolis teati teda kui ujedat poissi, kes kirjutab humoorikaid luuletusi ja joonistab koomikseid. Et ta oli tõsine ja tegi vähe sporti, sai ta klassikaaslastelt hüüdnimeks El Viejo ('Vana'). 14-aastaselt sai Gabriel stipendiumi ja alustas õpinguid Rahvuslütseumis Zipaquirás, pealinna Bogotá lähedal. 1947. aastal astus ta Colombia Rahvusülikooli õigusteaduskonda, nagu oli oma vanematega kokku leppinud. Ülikooliõpingute ajal meeldis talle väga istuda kohvikus El Molino ja raamatuid lugeda, nautides värskelt Colombiasse jõudnud maailmakirjandust sellistelt autoritelt nagu Jorge Luis Borges, D. H. Lawrence, Graham Greene. Eriti inspireeris teda Franz Kafka "Metamorfoos", mis esimesest reast andis tema elule uue suuna. Teda vaimustas mõte kirjutada – mitte traditsioonilise kirjanduse, vaid oma vanaema juttudele sarnases stiilis, milline sisaldab ebatavalisi sündmusi ja anomaaliaid, justkui oleks need lihtsad aspektid igapäevaelust. "Metamorfoosist" inspireerituna kirjutas ta justustuse "Kolmas resignatsioon" ("La tercera resignación"), mis avaldati päevalehes "El Espectador". Oma jutustuse pealkirja värske ajalehe kaanel nähes tabas noort kirjanikku teadmine, et tal pole viit sentaavot ajalehe ostmiseks. Aastal 1950 katkestas ta õpingud ning hakkas Cartagena ja Barranquilla ajalehtedele kaastööd tegema. Ta kirjutas ka poliitilisi artikleid ajakirjale El Heraldo. Aastast 1955 oli Gabriel García Márquez ajakirja El Espectador korrespondent. Roomas elades ja korrespondendina töötades õppis ta filmikunsti. Korrespondendina külastas ta Genfi, Pariisi ja Nõukogude Liitu. Aastal 1958 Gabriel García Márquez abiellus ning kolis Venezuela pealinna Caracasesse. Aasta hiljem sõitis ta Kuubasse. Ta avas Bogotás Kuuba uudisteagentuuri Presna Latina ning töötas ka ise mõned kuud selle korrespondendina. Aastal 1959 sündis poeg Rodrigo García. Aastal 1961 asus Gabriel García Márquez elama Méxicosse, kus filmistsenaariumide kirjutamise kõrvalt valmis romaan "Sada aastat üksildust". Méxicos elas ta aastani 1967. Aastatel 1967–1975 elas ta Barcelonas. Viimastel aastakümnetel elas kirjanik nii Mehhikos kui ka kodumaal. Ta töötas televisiooni uudisteprogrammi "Gab"o peatoimetajana ning oli ajakirja Gambio kaasomanik ja toimetaja. Aastal 1994 asutas ta ajakirjanike kooli. Aastal 1999 avastati tal vähkkasvaja. 2006. aasta 25. jaanuaril ilmus hispaania ajalehes La Vanguardia intervjuu, milles kirjanik teatas, et loobub kirjutamisest. Teosed "Kõdulehed" (1955; eesti keeles 2023; tõlkija Ruth Sepp) "Sada aastat üksildust" (1967; eesti keeles 1975, 2002, 2006; tõlkija Aita Kurfeldt) ISBN 9985-65-379-3 "Kadunud aja meri" (novellid; eesti keeles 1980 kirjastuses Perioodika; tõlkija Jüri Talvet) "Merehädalise jutustus" (eesti keeles 1991; tõlkija Ruth Lias) "Patriarhi sügis" (1975; eesti keeles 2005 kirjastuses Eesti Raamat; tõlkija Ruth Lias) ISBN 9985-65-488-9 "Ühe ettekuulutatud surma kroonika" (1985; eesti keeles "Väljakuulutatud mõrva kroonika"; 1995; tõlkija Ruth Lias) "Armastus koolera ajal" (1985; eesti keeles 1995 kirjastuses Varrak ja 2006 Eesti Raamat; tõlkija Marin Mõttus) ISBN 9985-807-77-4 "Minu mälestused kurbadest hooradest" (eesti keeles 2006 kirjastuses Eesti Raamat; tõlkija Külli Artmann) ISBN 9985-65-571-0 "Elada, et sellest jutustada" (kolmeköitelisena kavandatud memuaaride esimene raamat; eesti keeles 2007; tõlkija Ruth Lias) ISBN 9789-98-565-6211 "Armastusest ja teistest deemonitest" (eesti keeles 2007; tõlkija Ruth Lias) ISBN 9789-98-565-6341 "Kaksteist kummalist palverändurit" (eesti keeles 2009; kirjastus Eesti Raamat, tõlkija Kätlin Kaldmaa) ISBN 9789-98-565-7348 Ekraniseeringud "Ühe ettekuulutatud surma kroonika" (1987, lavastaja Francesco Rosi, peaosades Ornella Muti, Rupert Everett, Gian Maria Volonté jt) "Armastus koolera ajal" (2007, lavastaja Mike Newell, peaosades Javier Bardem, Giovanna Mezzogiorno jt) Márqueze looming Eesti teatris "Sada aastat ..." (Vanemuine; lavastaja Hendrik Toompere juunior; näidendi autor Toomas Hussar; esietendus 28. jaanuaril 2006) Tunnustus 1972 – Rómulo Gallegose auhind 1972 – Neustadti kirjandusauhind 1974 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks 1982 – Nobeli kirjandusauhind Märkused Välislingid "Vähihaige Márquez kirjutab memuaare" Gabriel García Márquez, "Ladina-Ameerika üksildus" (katkendid Nobeli-loengust 1982), kommenteerinud Toomas Raudam – Eesti Päevaleht/Arkaadia 15. aprill 2000, lk 8 Jüri Talvet, "Gabriel García Márqueze proosa vaibumatu lumm" – Eesti Päevaleht / Arkaadia 27. juuli 2001, lk 14–15; ilmunud ka J. Talveti kogumikus "Tõrjumatu äär", Tartu 2005, lk 454–458 Aivar Kull, "Sajandi romaani üksildus" – Postimees 14. märts 2003, lk 17; ilmunud ka A. Kulli kogumikus "Kulli pilk", Tartu 2005, lk 70–72 Kadri Kõusaar, "Portree geeniusest noore mehena" – Eesti Ekspress 8. november 2007, lk B14 Colombia kirjanikud Nobeli kirjandusauhinna laureaadid Sündinud 1927 Surnud 2014


Seismoloog: Nepalis püsib suur oht veel mitu nädalat Helsingi ülikooli teadlase Pekka Heikkineni sõnul jätkub ohtlik olukord Nepalis vähemalt mitu nädalat, sest järeltõuked võivad samuti tulla üsna võimsad. Nepalis leidis eile aset maavärin magnituudiga 7,8 ning sellele järgnev maavärin võib halvimal juhul olla magnituudiga 7 ehk ühe magnituudi võrra madalam, selgitas seismoloog YLE uudisteportaalile. Järeltõukeid võib esineda veel mitu kuud. Kuigi iga möödunud ööpäev vähendab võimalust, et tulemas on võimas järeltõuge, siis otsene oht ei kao lähinädalatel veel kuhugi, nentis Heikkinen. Teadlase sõnul osatakse tänapäeval maavärinaid üha paremini prognoosida, kuid paljude praktiliste ennetusmeetmete kasutusele võtmiseks on ka kõige moodsamatest prognoosidest vähe abi. "Himaalaja piirkond on olnud teravdatud tähelepanu all juba tükk aega ja oli teada, et varem või hiljem seal midagi sellist juhtub. Kuid prognoosida maavärinat sellise täpsusega, et prognoosi saaks otseselt kasutada evakuatsiooni või päästeoperatsiooni ettevalmistamiseks, on paraku võimatu," selgitas Heikkinen. Kaasaja üks paremini prognoositud maavärinaid oli 1995. aastal Türgis toimunud maavärin. Neli aastat enne maavärinat olid teadlased hinnanud selle piirkonna teistest võimalikest ohualadest ohtlikumaks ning arvasid, et maavärin leiab aset paarikümne aasta jooksul, tõi seismoloog näite ja lisas, et ka Haiti 2010. aasta maavärinat oli sarnasel määral ette prognoositud. Praegu on kõige ohtlikum Vaikse ookeani piirkonnas. "Seal toimub enamik maavärinatest, kuid üldjuhul on tagajärjed kergemad, sest seal on lihtsalt nii palju asustamata piirkondi. Himaalajas on küll vähem maavärinaid, kuid asustus on väga tihe ning hoonete ehituskvaliteet madal," lausus Heikkinen. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 2300 inimese, kuid päästetööd alles käivad ning ametlik hukkunute arv võib seega veel tõusta. Maavärina kese asus Nepali pealinnast Katmandust 80 kilomeetrit loodes. Tihedalt asustatud Katmandu orus elab ligi 2,5 miljonit inimest.


text: E102 - Tartrasiin | E-ained | - Hinnainfo.ee E100 Kurkumiin E101 Riboflaviin (vitamiin B2), riboflaviin-5 ́fosfaat E102 Tartrasiin E104 Kinoliinkollane E110 Päikeseloojangukollane E120 Karmiin, karmiinhape, Cochineal E122 Asorubiin, karmoisiin E123 Amarant E124 Erkpunane 4R, Ponceau 4R E127 Erütrosiin E128 Punane 2G E129 Võlupunane AC E-aine nimetus Asovärv. Kollane või punakas värvaine. Salatikastmed, magustoidud, jäätis, sinep, jogurtid, puuviljakonservid, marmelaad, närimiskumm, karastusjoogid, medikamentide ning vitamiinide kapslid. Tartrasiin on kollane toiduvärv, mis annab toidule või joogile kollase värvuse. Tartrasiin hoiab ära võimaliku värvuse kao valguse, temperatuuri ja õhu mõjul. Tegemist on asovärviga ja valmistatakse sünteetiliselt. Võimalik allergiatekitaja. Tüüpiline ülitundlikkusreaktsioon on nõgeslööve. Põhjustab ka allergilist nohu ja halvendab astmat. Eriti ohtlik astmaatikuile, kellel on ülitundlikkus aspiriini suhtes. Tekitab lastel üliaktiivsust ja käitumishäireid (ärritatus, rahutus, unehäired, keskendumis- ja õppimisraskused). Võib põhjustada allergilist purpurpuna, naha ja limaskestade ärritust, migreeni, kõhuvalu, iiveldust, nägemishäireid, liigesevalu.


Hiina jõulupuu tootjad, tarnijad, tehas, hulgimüük - Quzhou Hanyin Gift Facotry Kodulehekülg > Tooted > Jõulupuu


text: Südamlik tervitus! Oleme siiralt meelitatud, et külastate meie kodulehte. GMP Clubhotel on Otepääl, Pühajärve kaldal paiknev ainulaadne hotell Eestis, kus saate privaatselt puhata luksuslikult sisustatud mugavates korterites. Eriliseks teeb meie maja veel see, et soovi korral on võimalus korter ka endale osta. Lisaks majutusele tegutseb Clubhotel-is legendaarne Pühajärve restoran, mida peetakse Lõuna Eesti üheks paremaks ning stiilsemaks toitlustus-ja meelelahutuskohaks. Peatse kohtumiseni, Margus Mäll GMP Clubhotel Otepää majutus Juhataja Otepää majutus otepää hotell


1) paragrahvi 14 lõike 11 teine ja kolmas lause jäetakse välja;


tegelikkus, võluv, mahlane, aisankannattaja, hoor, esmakordne, paar sex, valatud, alasti, lits, esimest korda, hoe


Norra: Euroopa suuruselt teine gaasitarnija Equinor lubab tootmist suurendada | NordenBladet.ee NordenBladet – Euroopa otsib aktiivselt alternatiive Vene energiale ja selle käigus on tõusnud nõudlus Norra gaasi ja nafta vastu, mis on Norra energiakandjate hinda tugevalt tõstnud. Samal ajal kui Norra Euroopa suuruselt teise gaasitarnijana teenib rekordkasumeid, püüab riik tõrjuda süüdistusi, et nad teenivad Ukraina sõjast alusetult kasu, vahendab Associated Press. Poola peaminister Mateusz Morawiecki süüdistab Norra energiatarnijaid “kaude sõja kaudu teiste röövimises”. Samal ajal peab Poola Norraga läbirääkimisi, et nad saaksid osa Vene naftast ja gaasist asendada Norra nafta ja gaasiga. Morawiecki palus veel Norral kasutada nafta ja gaasi müügist saadud täiendavaid tulusid Ukraina ja teiste sõja tõttu kannatada saanud riikide abistamiseks. Poolast tulnud kommentaarid tekitasid Norras elava poliitilise arutelu, kuna juba praegu arvavad paljud norrakad, et Norra riik ei tee Ukraina abistamiseks piisavalt. Euroopas on mitmes riigis erimaksustatud energiatootmine, et selle najalt elanikkonda kasvavate elektri- ja gaasihindade valguses täiendavalt toetada. Sellised meetmed on tööle pandud Hispaanias ja Itaalias ning neid kaalub ka Ühendkuningriik. Morawiecki palub aga Norral sellest veel samm edasi minna ja täiendava kasumi arvelt toetada Ukrainat ja teisi riike. Norra on üks Euroopa jõukamaid riike ning nad on lubanud arengumaade toetamiseks 1,09 protsenti riigi kogutulust, millega ollakse maailmas esirinnas. Suurim abi on praegu suunatud Ukrainale, kes saab Norralt 200 miljonit dollarit. Samal ajal on Norra võtnud vastu suure hulga põgenikke Ukrainast, kuid raha selleks on võetud teiste ÜRO abiprogrammide arvelt. See on tekitanud pahameelt inimõiguslastes, kellest osa on korraldanud ka proteste Oslos parlamendihoone ees. Norra Helsinki komitee poliitikadirektori Berit Lindemani sõnul väärib poolakate ettepanek kaalumist. Nafta ja gaasi hinnad olid juba enne Ukrainas toimuvat sõda väga kõrged ning sõja tõttu on toornafta ja gaasi hinnad veelgi tõusnud. Maagaas on praegu maailmaturul kolm kuni neli korda kallim kui aasta tagasi. Rahvusvahelise võrdlusena kasutatakse Brenti toornaftat, mille naftabarreli hind ületas 100 dollari piiri peale Venemaa sissetungi Ukrainasse ja selle ligidal püsinud siiamaani. Norra riiklik energiaettevõte Equinor (EQNR) teenis esimese kvartaliga neli korda rohkem kui samal perioodil eelmine aasta. Rahasadu on pannud Norra valitsuse ümber vaatama energiatulude prognoosi, mis on võrrelduna eelmise aastaga ligi kolm korda suurem, kogusummas ligikaudu 933 miljardit norra krooni (92 miljardit eurot). Suur enamus sellest rahast suunatakse ümber Norra riiklikku investeerimisfondi, mis on pandud tallele ajaks, kui Norral nafta ja gaas otsa saavad. Praegu ei kaalu Norra valitsus energiatootmise rahavoo mujale suunamist. Norra on “aidanud Ukrainat märkimisväärsel määral alates sõja esimesest nädalast ning oleme valmis tegema veel enamat”, andis Norra välisminister Eivind Vad Petersson Associated Pressile e-kirja kaudu teada. Minister lisas, et Norra on saatnud Ukrainale rahalist abi, relvi ja üle kahe miljardi Norra krooni humanitaarabi “eraldiseisvalt nafta ja gaasihindade küsimusest”. Nõudlust Norra nafta ja gaasi vastu on tõstnud ka Euroopa riikide soov otsida Vene energiakandjatele kiirelt alternatiive. Paljusid Euroopa riike on süüdistatud Venemaa sõjamasina rahastamises nafta ja gaasi eest maksmise kaudu. NATO peasekretär Jens Stoltenberg, kes on ka Norra peaminister olnud, tõi Davosis Maailma Majandusfoorumi hiljutisel konverentsil välja, et energiasõltuvus “annab Venemaale relva, millega ähvardada NATO liikmesriike ja seda on ka Venemaa praeguseks selgelt demonstreerinud”. Praeguseks on Venemaa peatanud gaasitarned Soome, Poola ja Bulgaariasse, kuna nad keeldusid Vene nafta ja gaasi eest rublades arveldamast. Euroopa Liidu 27 liikmesriiki püüavad kiirelt vähendada sõltuvust Vene gaasist ning on võtnud eesmärgiks vähendada gaasitarneid pea kaks kolmandikku, asendades need taastuvate energiaallikate ja alternatiivsete tarnijatega. Euroopa Liit on pöördunud Norra, Katari ja Alžeeria poole, et puuduolev nafta ja gaas nendest riikidest tarnida. Norrast tuleb Euroopasse ligikaudu viiendik kuni neljandik gaasist samas kui Venemaalt tuli enne sõda 40 protsenti maagaasist. Norra aseenergiaminister Amund Vik on välja toonud, et Norra vaatest on oluline olla “stabiilne ja pikaajaline nafta ja gaasi tarnija Euroopa turgudele”. Samas peab ministri sõnul arvestama, et kuigi kasumid nafta ja gaasi müügist on palju suuremad kui varasemalt siis toodab Norra nafta- ja gaasiväljadel juba praegu nii palju kui suudab. Sellest hoolimata on Oslo poolt antud nafta- ja gaasitarnijatele luba rohkem gaasi ja naftat maa- ja merepõuest ammutada. Samuti valmib sügisel uus torujuhe, mis ühendab Norra Poolaga. Norra energiaettevõtted on uues olukorras ette valmistanud hulgi arendusplaane tulevikuks, kuid uute nafta- ja gaasiväljade kasutuselevõtt võib veel kümnendi või kauemgi aega võtta.


Kapo: Vene meediakanalil Sputnik pole õnnestunud Eestis värvata(19) Kaitsepolitsei peadirektori asetäitja Martin Arpo ütles telesaates "Foorum", et Vene meediakanalil Sputnik ei paista olevat olnud edu Eestis kaastöötajate värbamisel. "Praegu neil küll edu märke ei ole," ütles Arpo vastuseks saatejuht Andres Kuuse küsimusele Sputniku värbamise kohta. Vladimir Putini käsul asutatud infoagentuuri Rossija Segodnja allprojekti Sputnik ambitsiooniks on edastada multimeediasisu raadiojaamade, veebilehtede veebilehtede ja pressikeskuste vahendusel 34 keeles, sh eesti keeles. Kapo aastaraamatus kirjutati, et Sputnik on alustanud Eestist kanalile sobivate ajakirjanike otsimist. Sputniku tegevust Baltimaades juhib Andrei Blagodõrenko. Värbamiskirju saadeti aasta alguses teadaolevalt mitmetele venekeelsetele ajakirjanikele Eestis. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71243733


Kui tänavu on liiklusõnnetustes hukkunud 22 inimest, siis üheksa neist sai surma Pärnumaa teedel liigeldes. Mis seal maakonnas liikluses ometi toimub? Pärnumaal on tänavu olnud seitse raskete tagajärgedega liiklusõnnetust, milles hukkus üheksa inimest. Kahes õnnetuses hukkus korraga kaks inimest. Üks elu nõudnud liiklusõnnetus oli ka Raplamaal, mis kuulub samuti Lääne prefektuuri alla. Kõigi õnnetuste puhul veel lõplikest põhjustest rääkida ei saa, sest uurimine käib. Küll aga saab välja tuua teatud nüansid, mis oleks kaasa aidanud sellele, et õnnetust kas ei oleks juhtunud või oleks tagajärjed olnud kergemad. "Õnnetused juhtuvad eelkõige inimtegevuse tagajärjel, kuid mõjutegurid võivad olla mitmesugused. Ei turvavöö, alkohol ega libe tee põhjusta õnnetust, ikka nende koosmõju inimtegevusega," räägib Pärnu liikluspolitseinik Sander Peremees. Ta märgib, et aasta alguses juhtunud õnnetuste puhul oli oma roll sellel, et enne möödasõidule asumist ei veendutud manöövri ohutuses ja see tõi kaasa raske õnnetuse. Oma osa võis olla sellelgi, et ei valitud tee- ja ilmastikuoludele sobivat sõidukiirust ja -võtteid. Näiteks 6. veebruaril juhtunud õnnetuses hukkus ema koos oma viieaastase tütrega, sõites oma sõidurajal, kuid kaasliiklejate valed manöövrid põhjustasid traagiliste tagajärgedega õnnetuse. "Praeguseks on teada, et osa õnnetuste puhul oli oma osa ka sellel, et juht oli joobes. Teatavasti muudab selline seisund nii koordinatsiooni kui ka reageerimise kiirust," lisab Peremees. Samas on juhtumeid, kus ilmselt on saatuslikuks saanud turvavarustuse kasutamata jätmine. "Auto teelt väljasõidul või kokkupõrkel mingi objektiga on juht autost välja paiskunud ja surma saanud. Autode vigastusi vaadates on üsna suur tõenäosus, et kui turvavööga kinnitatud inimene oleks avariilisesse autosse jäänud, siis oleks ta elus praegu," märgi Peremees. "Kui eestimaalased on harjunud kevadel nakatuma üleskutsest "Teeme ära!" ja võtavad usinalt tegevustest osa, siis politseil on sellega seonduvalt samuti üleskutse: teeme ära – anname igaüks iga päev oma panuse, et meie liikluskultuur paraneks ja võimalikult vähe inimesi vigastada saaks. Iga elu on hindamatu väärtusega." Eelmisel aastal sama ajaga hukkus Pärnumaal 17 õnnetuses kaks inimest. Mis põhjustas ema ja tütre surma? Pärnumaal Saarde vallas Valga–Uulu maantee 103. kilomeetril juhtus 6. veebruari õhtupoolikul raske liiklusõnnetus. Politsei teatel olid kõigil õnnetuses osalenutel turvavööd kinnitatud ja laps oli nõuetekohaselt turvatoolis. Möödasõidul olnud autot juhtinud naine ega veokijuht õnnetuses vigastada ei saanud. Õnnetuse täpsemad asjaolud selguvad kriminaalmenetlusel. Liiklusekspert Villu Vane ütles Õhtulehele, et tragöödiale tagasi vaadates on tal peas kaks mõtet: "Esimene mõte on seotud möödasõiduga. Kui lähed möödasõidule, pead olema 200 protsenti kindel, et see on ohutu – et tee on pikalt vaba ja kedagi vastu ei tule. Teine mõte puudutab veokijuhi tegutsemist: kui sa ikka näed, et keegi kaldub sinu teepoolele, ei tohi keerata kokkupõrke ärahoidmiseks vastassuunda, vaid tuleb hoida paremale. Kas või teelt välja kraavi. Tundugu see nii jube kui tahes. Tagajärjed on igal juhul leebemad kui kokkupõrkel."


kolledž, õpilane, võluv, ahvatlema, tightpussy, collegegirl, ratsutamine, tihe tuss, dildo, tool


text: Aa on jõgi Prantsusmaal, mis jääb kogu ulatuses Prantsusmaa pinnale ning suubub Põhjamerre. Aa jõe pikkus on 89 km (55,7 km ulatuses voolab vabalt ja 33 km ulatuses on kanaliseeritud). Valgala on 1215 km2. Keskmine vooluhulk on 10 m3/s. Ta voolab põhiliselt Pas-de-Calais' departemangu territooriumil. Jõgi saab alguse 200 m kõrgustelt küngastelt umbes 120 m kõrguselt merepinnast Bourthesi vallas (lähte geograafilised koordinaadid 50°36′41" N, 01°55′54" E), voolab põhiliselt kirde suunas ja läbib Saint-Omeri linna ning pöördub kirdesse. Sealtmaalt muutub (29 km ulatuses, kuni Arquesini) laevatatavaks. Seal on ta hiigellüüsi kaudu seotud Neufossé kanaliga. Lüüs võimaldab ületada 13-meetrise kõrguste vahe. Kuni 1967. aastani oli lüüsi asemel Les Fontinettesi laevatõstuk. 24 km ulatuses on Aa jõgi Pas-de Calais' ja Nordi departemangu piiriks, kusjuures vasak kallas jääb Pas-de-Calais' departemangu ja parem kallas jääb Nordi departemangu. Saint-Omerist allpool on Aa jõgi kanaliseeritud ning läbib endise soo, mis on tammide võrgustikuga muudetud väga viljakandvaks, kuigi alati niiskeks oruks. Seal on ta osa Dunkerque'i-Escaut' suurlaevateest. Jõgi on ühendatud La Colme'i kanaliga, Calais' kanaliga ja Bourbourgi kanaliga. Aa jõgi suubub merre Gravelinesi linnast kirdes. Suudme geograafilised koordinaadid on 51°00′21′′ N, 02°06′17′′ E. Aa jõkke suubuvad paremalt Moerelak ning vasakult Bléquin, Houlle ja Oye. Jõe ääres asuvad Bourthes, Verchocq, Fauquembergues, Wavrans-sur-l'Aa, Lumbres, Esquerdes, Hallines, Wizernes, Blendecques, Arques, Saint-Omer, Watten, Holque, Gravelines ja Grand-Fort-Philippe. Välislingid Aa jõgi saidil eaufrance.fr Kanaliseeritud Aa jõgi saidil eaufrance.fr Põhjamere vesikond Prantsusmaa jõed


text: Irakli Abašidze (gruusia ირაკლი აბაშიძე; 23. november 1909 – 14. jaanuar 1992) oli Gruusia luuletaja, Gruusia nõukogude entsüklopeedia peatoimetaja. On luuletanud elust sotsialistlikus Gruusias ning filosoofilist luulet Gruusia saatusest ja poeedi kohusest. Teosed 1938 "Uued luuletused" 1950–1951 luuletsüklid "Õitseb Guria" (Quavis Guria) ja "Lõikuslaul" 1959 luuletsükkel "Rusthaveli jälgedes" (Rusthavelis nakvalevze) 1966 "Lähenemine" 1971 "Ka need laulud on minu Gruusiale" tsükkel "Palestiina, Palestiina" Poliitiline tegevus 1939 NLKP liige NSV Liidu Ülemnõukogu 4.–7. koosseisu saadik Tunnustus 1960 Gruusia Teaduste Akadeemia liige 1979 sotsialistliku töö kangelane Gruusia kirjanikud Luuletajad Sotsialistliku töö kangelased Sündinud 1909 Surnud 1992 Akadeemikud


CRAFTS - MARIS CRAFTS - MARIS tee ise: purkidest organiseerija august 17, 2016 By Maris Niinemets Nii, vajaminevad asjad (ja kus ma need sain) on: purgid – Hortes puitplaat – K-rauta puiduvaha – K-rauta toruklambrid – K-rauta akutrell, pintsel, kruvid – olid kodus olemas Tõenäoliselt saab neid asju ükskõik millisest ehituspoest, aga K-rauta juhtus meile too päev kõige lähemal olema. juuli 11, 2016 By Maris Niinemets Minu sisemine looduslaps ärkas üles ja meisterdas endale lillepärja. Olin juba ammu silmanud neid kauneid suviseid pilte, mil naistel ilutsevad juustes lilled. Ja siinkohal ei pea ma silmas neid snapchati lillepärja filtriga pilte. :P DIY projekt: pildid seinal jaanuar 19, 2016 By Maris Niinemets Paar nädalat tagasi saatsin meie 298 pulmapilti ilmutusse. Tavaliselt olen pilte lasknud ilmutada Photopointis aga seekord leidsin odavama lahenduse PictureHappy’st. Seal kehtib piltide ilmutamisel erihind 0,085 eur tk (kuni 01.02.2016). Pildid jõudsid kohale umbes 5 päevaga. Ilmutatud pilte oli jälle hoopis teine tunne vaadata, kuigi ma olen neid arvutis miljon korda näinud. tee ise: jõulukingitused detsember 27, 2015 By Maris Niinemets Tundsin ennast päev enne jõululaupäeva ja selle hommikul nagu väikse päkapikuna (dream come true), sest 23’ndal tegime terve päev jõulutoimetusi ja käisime veel viimaseid kingitusi otsimas. Kaubanduskeskus oli muidugi puupüsti inimesi täis ja parkimiskohta otsisime vist umbes 15 minutit. Õnneks oli meil enamik vajalikke asju juba varem ostetud ja tõmbasime sealt võimalikult kiirelt leebet! kingituste pakkimine – tehtud! detsember 21, 2015 By Maris Niinemets Me oleme nüüd peaaegu jõuluks valmis! Õnneks ei olnud meil vaja palju šoppata, sest meie peres on juba mõned aastad traditsiooniks loosikingid. Igaüks teeb ühele pereliikmele kingituse. november 30, 2015 By Maris Niinemets Tere armsad! Kõigepealt tahan soovida teile imelist jõuluootus aega! Kohe-kohe ongi detsember käes ja ma olen enam kui kindel, et 24. detsember saabub ka palju kiiremini kui me arvata oskame, seega nautige seda vahvat aega! Nagu eelnevad neli aastat on juhtunud, juhtus ka see aasta nii, et valmisid minu enda tehtud jõulukaardid. Sel korral said nad eriti varakult valmis, mille üle on mul tegelikult hea meel, sest jõuluajal on niigi palju tegemist. kapp ja riiul said uueks november 17, 2015 By Maris Niinemets Meile Ristoga väga meeldivad kodusisustuses heledad toonid. Seega kui me mu õelt need kapid saime teadsime kohe, et me värvime need valgeks nagu me peaaegu, et kõikide mööbliesemetega teeme. Heameel oli selle üle, et me ei pidanud neid lihvima, sest see on natuke tüütu töö. Küll aga kruntisime neid enne värvi peale kandmist. Kruntimise all pean siis silmas seda, et lahjendasime värvi veega ja kandsime selle segu enne värviga värvimist kappidele. Kerge vaevaga said kapid uue ja värske ilme ning minu töövahendid leidsid nende näol endale uue kodu, jehuu. oktoober 26, 2015 By Maris Niinemets Ma olen väga-väga elevil, sest see on minu esimene videopostitus. See oli meil mõlemal ka esimene kord kõrvitsaga selliseid trikke teha aga eks vaadake ise järgi kuidas meil see õnnestus. Ma loodan, et teile meeldib ja andke teada kui tahaksite tulevikus veel midagi sellist näha. :) detsember 9, 2014 By Maris Niinemets Jõuluuuuuuuuuuuuud! Ainult 14 päeva peab veel ootama.


text: Raamatukogudevaheline laenutus (RVL) raamatukogudele Tel. 6307 410, fax 6307 401, e-post illrk at nlib dot ee Raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) teel saavad raamatukogud tellida oma lugejaile vajalikku kirjandust Eesti Rahvusraamatukogust. Loe lisaks: Raamatukogudevahelise laenutuse juhend - laenutame raamatuid ja noote - ei laenutata sundeksemplare (e-kataloogis tähisega S), arhiivkogu, harulduste kogu ja kunstikogu teavikuid, teatmeteoseid, perioodilisi väljaandeid, auviseid, kaarte ning arhivaale - enne tellimuse esitamist kontrollige teaviku leidumust e-kataloogis ESTER - teavikud saadetakse tellivale raamatukogule tähitud postisaadetisena, mille saatekulud tasub Eesti Rahvusraamatukogu - RVLi teel laenatud trükised tuleb tagastada tähitud postisaadetisena ja hüvitada selle postikulu (riigisiseste ja rahvusvaheliste maksikirjade hinnad). - teaviku laenutähtaeg on 2-4 nädalat, raamatukogud on kohustatud tähtajast kinni pidama. - tellida saab koopiaid trükiväljaannetes ilmunud ja litsentsiandmebaasides sisalduvatest artiklitest - enne tellimuse esitamist soovitame kontrollida e-ajakirjade leidumust meie raamatukogus: e-ajakirjad - kui ei ole teada kõiki artikli tellimiseks vajalikke andmeid, esitage päring koos tellimusega infospetsialistile, kes kontrollib artikli olemasolu andmebaasides või täpsustab andmeid - sõltuvalt lepingutingimustest saab tellida koopiaid (väljatrükke) litsentsiandmebaasides sisalduvatest artiklitest. Kui koopia edastamine elektrooniliselt on lubatud, saadetakse see tasuta tellija e-posti aadressile - arved teenuse eest saadetakse raamatukogudele 1-2 korda aastas. Vaata ka: Hinnakiri


text: Giovanni Boccaccio |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Biograafia[muuda | redigeeri lähteteksti] Boccaccio kasvas üles Firenzes. Ta isa abiellus 1320ndatel aastatel Margherita del Mardoliga, kes kuulus nimekasse perekonda. Usutakse, et Boccacciot õpetas Giovanni Mazzuoli, kes tutvustas teda varakult Dante loominguga. 1327. aastal kolis ta Napolisse, kus ta isa määrati oma panga Napoli osakonna juhiks. Boccaccio määrati õpipoisiks selles pangas ja ta veetis seal kuus aastat. See ei köitnud teda ja lõpuks suutis ta oma isa veenda, et ta saaks linna koolis õigusteadust õppida. Ilmselt meeldis õigusteadus Boccacciole rohkem kui pangandus, kuid ta õpingud andsid talle võimaluse õppida laiahaardeliselt ja luua häid sidemeid kaasõpilastega. Tema varasemateks mõjutajateks olid Paolo da Perugia, humanistid Barbato da Sulmona ja Giovanni Barrili ning teoloog Dionigi da San Sepolcro. 1330ndatel sai Boccacciost ka isa, sündis kaks ebaseaduslikku last: Mario ja Giulio. Napolis hakkas Boccaccio tegelema luulega. Selle perioodi tööde hulka kuuluvad Filostrato, Teseida, Filocolo ja La caccia di Diana. Boccaccio naasis Firenzesse 1341. aasta algul, vältides katku selles linnas, mis toimus 1340 aastal. Ta isa naasis Firenzesse 1338. aastal, minnes pankrotti. Kuigi Boccaccio ei olnud oma naasmisega rahul, jätkas ta oma tööd, kirjutas Comedia delle ninfe fiorentine (tuntud ka kui Ameto), segu proosast ja luulest, aastal 1341. Lõpetas allegoorilise luuletuse Amorosa visione 1342. aastal ja Fiammetta 1343. aastal. Boccaccio isa abiellus uuesti Bice del Bostichiga.Tema isa lapsed esimesest abielust olid kõik surnud (peale Boccaccio) ja talle tegi heameelt poja Iacopo sünd aastal 1344. Boccacciost endastki sai jälle ebaseaduslik isa, kui Ravennas sündis Violante. Firenze kannatas 1348. aastal Musta surma tõttu, mis leidis kajastamist hiljem Decameronis. Must surm tappis kolmandiku linna elanikest. Alatest 1347-ndast aastast veetis Boccaccio palju aega Ravennas, otsides patronaaži. Vaatamata tema väidetele, ei ole kindel kas ta oli tegelikult kohal katku poolt rüüstatavas Firenzes. Ta kasuema suri epideemia ajal ja ta isa suri 1349. aastal. Nüüd perekonnapea rollis olev Boccaccio oli sunnitud võtma ette aktiivsema rolli. Boccaccio alustas Decameroni kirjutamist 1349. aastal. Võimalik, et paljude juttude struktuur pärineb tema karjääri varasemast ajast, aga saja loo valik ja raamjutustus kolmest mehest ja seitsmest naisest pärineb sellest ajast. Töö oli 1352. aastaks peaaegu valmis ja see oli Boccaccio viimane kirjandussaavutus ja üks tema viimastest itaaliakeelsetest töödest. Teine ainus suurtöö oli Corbaccio. Boccaccio parandas Decameroni 1370–1371 aastatel. See käsikiri on säilinud tänaseni. Tema viimased eluaastad olid haigustest vaevatud. Suuremaltosalt tema rasvumisega seotud ja ta suri Cerdaldos 21 detsembril, 1375. Looming[muuda | redigeeri lähteteksti] Boccaccio räägib oma novellides inimeste pattudest ja nõrkustest, ülistab armastust ja elurõõmu, imetleb teravat mõistust, pilkab rumalust ning jumalasulaste liiderlikkust ja silmakirjalikkust. Ükski novell ei puuduta otseselt ühiskondlikke, poliitilisi, religioosseid ega filosoofilisi teemasid. Boccaccio jutustab eraelulistest seikadest: armuihast, armukadedusest, abielurikkumisest jms. Eesti keeles on ilmunud ka Boccaccio romaan "Madonna Fiammetta eleegia" (tõlkinud Lauri Pilter, 2014). Boccaccio looming Eesti teatris[muuda | redigeeri lähteteksti] - "Dekameron" (Salong-Teater; lavastaja Erki Aule; esietendus 6. novembril 2002) - "Dekameron ehk Mea culpa" ("Ugala"; lavastaja Vagif Ibrahimoglu; esietendus 20. septembril 2003) Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] - Tiina Tammer. Kes on Boccaccio autoriõiguste pärija? – Tänapäev (kirjastuse koduleht) 26. veebruar 2005 - Dekameron: 1.väljavalik 13 uudisjuttu. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR - Dekameron: erootilised jutud. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR


text: Ventilatsiooni agregaadid - Freshline Soojustagastusega ventsilatsiooniseadmed Soojustagastusega agregaadid kasutavad sissepuhutava õhu soojendamisel väljatõmmatava õhu soojust. Peamiselt kasutatakse kahte tüüpi soojustagastusega agregaate: 1. Plaatsoojusvahetiga agregaadid sobivad eelkõige korteritesse, eramutesse ja väiksematesse kontoritesse. Selliste seadmete efektiivsus soojustagastusel on ligikaudu 60%. Uuema tüübi vastuvoolu plaatsoojustagastusega seadmete hetkeline effektiivsus küünib kuni 85%. Selliste seadmete hinnad algavad 1000 eurost. 2. Rootorsoojusvahetiga agregaadid sobivad süsteemidele, kus õhukogused on suuremad. Selliste agregaatide hinnad algavad 1500 eurost ning seadmete efektiivsus soojustagastusel on kuni 85% Paigaldame selliseid kaubamärke nagu Systemair, Flexit, Amalva Komfovent, Vallox, Ilto ja Sunair Agregaatidest saab lähemalt lugeda ja pilte vaadata valmistaja koostatud kataloogidest: RECU ja REGO kataloog 2012 – Amalva toodetavad Komfovent kaubamärgi seadmed: õhuhulgad 400 – 7000 m3/h; OTK sissepuhke seadmed Kompaktsed RECU ja REGO – korteritele, ridaelamutele ja väikestele eramutele Vallox seadmed – Vallox90SE, Digit2SE, Vallox 121SE, Vallox150SE, Vallox 200SE, Vallox280SE jt. plaatsoojusvahetiga seadmed Anname selles osas professionaalset nõu. Selleks saada meile oma maja/hoone/ruumide joonised ning arvutame sulle vajalikud õhuhulgad ja sellest lähtuvalt kõige sobivamad seadmed.