Uuesalu külas hinnatakse kogukonna turvatunnet – Harju Elu Esileht / Uuesalu külas hinnatakse kogukonna turvatunnet Uuesalu külas hinnatakse kogukonna turvatunnet (0) Pealinnast vaadates Ülemiste järve taga Järveküla ja Assaku vahel asuvas Uuesalus on välja kujunenud tänapäeva uusarendustes harvanähtavalt tugev külakogukond, kus pea kõik tunnevad kõiki, soovivad kohtumisel üksteisele tervist ja panustavad heal meelel ka ühistesse ettevõtmistesse. Lisaks hoolitseb Rae valla Uuesalu küla ühtehoidev rahvas kõvasti piirkonna turvalisuse tagamise eest. Nii märkas seda ka tänavusi Harjumaa aasta tegijate aunimetusi välja andev toimkond. Just selle asula külaselts pälvis aasta parima siseturvalisuse hüvanguks panustava organisatsiooni tunnustuse. Politsei hoiab küla tuiksoonel silma peal Ja kuigi oma elukeskkonna üha turvalisemaks muutmise nimel on külas tööd tehtud juba aastaid, tuleneb see konkreetne auhind ilmselt asjaolust, et just eelmisel aastal viidi lõpule nn välikaamerate projekt. Selle tulemusel jõuab otsepilt Uuesalut läbivalt Vana-Tartu maanteelt ehk nn mitteametlikult Tallinna ringteelt nüüd otse politsei juhtimiskeskusesse. Seega ei pea kohalik rahvas enam omal jõul seal liikuval n-ö võõral rahval silma peal hoidma – kõik on korravalvurite valvsa pilgu all. Uuesalu külavanem Palmi Lindjärv märgib, et külanimesed on juba palju aastaid väga palju tähelepanu pühendanud kogukondlikule turvalisusele. Tema sõnul tegutseb just Uuesalus Eesti suurima liikmeskonnaga naabrivalvesektor. „Kusjuures meie naabrivalve tegutseb ka päriselt, see ei ole ainult sõnakõlks. Ja selle loogilise jätkuna viisimegi koostöös politsei, andmekaitseinspektsiooni, turvafirma ja Naabrivalvega ellu kaameraprojekti, mis ei kata ainult meie küla, vaid aitab kaasa ka naaberkülade turvalisusele,“ kirjeldab Palmi Lindjärv külaseltsi tegevusi piirkonna turvalisuse tagamisel. „Meil ei ole õnneks olnud ühtegi olulist n-ö negatiivset põhjust selleks, jalgrattavargusi on siinkandis mõned siiski olnud. Aga meis oli tunnetus, et võiksime tegeleda ennetustööga, enne, kui probleemid kätte jõuavad.“ Kaameraprojektile saadi ka riigi poolt toetusraha, mille aluseks oli see, et politsei koostas Uuesalu piirkonnale omapoolse ohuhinnagu. Nüüd kinnitatakse politseist, et Vana-Tartu maantee Uuesalu lõigu kaamerapilte jälgitakse aktiivselt ning neist on ka juba igapäevases töös kasu olnud. Tihe suhtlus ja üleaedse tundmine Ent nagu öeldud, Uuesalus pööratakse kogukondlikule ühtekuuluvusele pidevalt rohkelt tähelepanu. Küla moto on „Omad on üle õue!“. Palmi Lindjärve sõnul tähendab see sisuliselt seda, et küla inimesed ka päriselt tunnevad oma naabreid, omavahel käiakse läbi ehk tihedamalt, kui naabritel üldiselt isegi kombeks ning külarahva käitumuslik joon juba aastaid seisneb selles, et vastutulijat alati teretatakse, isegi, kui teda näo järgi ei tunta. „See tähendab ühest küljest seda, et omasid tuntakse, aga teisalt ka seda, et kõiki, kes siinkandis võõrad, märgatakse,“ iseloomustab Lindjärv kohalike inimeste suhtumist omadesse ja võõrastesse. „Sellest annab tunnistust ka see, et kui keegi mõne oma asja kusagile maha on unustanud, antakse sellest tutvusringkonnas kohe märku, et kes on kaotanud. Omavahelist hoolimist on tõesti palju.“ „Me ei taha olla pelgalt n-ö anonüümne linnalähedane magalapiirkond, vaid et meil on ikkagi päriselt aktiivne külakogukond.“ Ka Uuesalus ei saa üle ega ümber valglinnastumise mõjudest ja nii kasvab ka see piirkond Tallinna ümbruse teiste asulatega võrreldavas tempos – praeguseks küünib Uuesalu elanike arv juba tuhandeni. Mistõttu loomulikult kõik enam kõiki ei tunne. Samas on külarahva meililist, oma sotsiaalmeediagrupp ja muud moodused, kuidas info liikuma pääseb. Ja neid ka agaralt kasutatakse. Lisaks toimus Uuesalus iseäranis enne koroonaviiruse vallapääsemist hulgaliselt ühiseid, ent samas ikkagi ka erinevatele sihtgruppidele mõeldud üritusi, mis samuti aitasid inimestel omavahel tuttavaks saada ning tsementeerida kogukondlikku tunnetust. MTÜ Uuesalu Külaselts juhatus. „Me ei taha olla pelgalt n-ö anonüümne linnalähedane magalapiirkond, vaid et meil on ikkagi päriselt aktiivne külakogukond,“ ütleb Lindjärv. Ta räägib, et nüüd, kui COVID-19 levik on paljudele rahvarohketele üritustele piirid seadnud, üritatakse Uuesalu külarahva meeli erksana hoida varasematest erinevate tegevustega. Nii võeti kätte ja püstitati palliväljaku kõrvale puidust paviljon, kus saab palliplatsil toimuvat jälgida või lihtsalt istuda ja natuke omavahel juttu ajada. Koroona ajal algatati ka küla pingiprojekt, mis seisneb selles, et küla erinevatesse kohtadesse paigaldati kolm pinki – külarahva n-ö üldine pink, küla lastele mõeldud pink ja külavanema pink. Kõik see toimus, nagu paljud teisedki Uuesalu ettevõtmised, täiesti omaalgatuslikus korras – kõik soovijad said annetada raha, et selline pink soetada ja paika panna, külaselts toetas ettevõtmist ka omalt poolt. Ja see, kes algatuse käima lükkas, saab pingile ka nime anda. Kohtumispaik on Põdra maja Traditsioonilistest Uuesalu üritustest toob Palmi Lindjärv välja vastlasõidu koos kõige sinna juurde kuuluvaga, iga aasta alguse ühise jõulukuuskede põletamise, volbriöö üritused väikeste nõidade osavõtul ja laste jõuliutralli. Lisaks peetakse iga aasta augustikuus lastelaata, kus küla noorimad elanikud saavad kaubelda kas päris enda või koos vanematega valmistatud esemetega või oma mänguasjadega, mida pole kahju teistele loovutada. Tavaks on saanud juba ka kodukohvikute päeva korraldamine. Asisema poole pealt on koostöös Naabrivalvega läbi viidud vee- ja tuleohutuse ja esmaabi koolitusi, mis kuluvad marjaks ära absoluutselt kõikidele. Alates eelmisest aastast on küla läbival peateel toimuv valvekaamerate vaateväljas. Fotod erakogu Ühiste ürituste jaoks on külas paar kindlat kohta kas siis mänguväljakute lähistel või küla järve ääres asuval puhkealal. Lisaks on hea läbisaamine ka mitme Uuesalus või selle vahetus naabruses asuva ettevõttega, kel olemas saalid ja muud ruumid, mida külarahval oma ettevõtmiste jaoks ei keelata kasutada. Üks olulisim neist IBE Estonia ärihoone, mida kohalikud omavahel Põdra majaks kutsuvad, kus tegutseb sushikohvik ja kus on ka suur saal, mida kasutavad näiteks beebiklubis ja aeroobikatreeningutel käijad, aga kus on läbi viidud ka laste jõuluetendusi ja seltsi koosolekuid. Lisaks on külaseltsil olemas suur peotelk, kus varjualust nõudvaid üritusi läbi viia. „Meil on palju erinevate huvidega inimesi, kes tulevad kaasa erinevate tegevustega. Näiteks küla koristustalgutel on üks seltskond, lastega seotud üritustele tulevad jälle teised,“ räägib Palmi Lindjärv. „Aga näiteks iga aastavahetuse ajal toimuv ilutulestik saab tehtud puhtalt elanike annetuste arvelt. Nii on tagatud ka see, et igaüks ei lase rakette oma hoovist. Kui asi inimesi kõnetab, siis nad annetavad hea meelega. Ühe külaelaniku initsiatiivil ja korjandustega kogutud rahast panime ka küla tiigi ja järve kaldale stendid päästerõngastega.“ Seega – kui on põhjust ja head eesmärki, tulevad inimesed sellega väga hästi kaasa. Ja eks ideede rohkusel põhineb ka Uuesalu küla edulugu.


source: wikipedia

text: Leila Abašidze (gruusia keeles ლეილა აბაშიძე; 1. august 1929 Thbilisi – 8. aprill 2018 Thbilisi) oli Gruusia filminäitleja. Debüteeris filmis juba 1941. aastal ("Kadžana"). Lõpetas 1951 Thbilisi Rustaveli-nimelise teatriinstituudi näitlejateaduskonna. Rollid Temperamentse näitlejana lõi ta meeldejäävaid osi: 1954 Lia ("Kiil") 1955 Lela ("Nad laskusid mägedest") 1957 Lia ("Tüütu inimene") Peale selle mängis ta veel järgmistes filmides: 1945 "Kuldne rada" 1947 "Luuletaja häll" 1951 "Kevad Sakenis" 1953 "Keto ja Kote" 1957 "Meie õu" 1958 "Maia Tshnetist" 1959 "Kus on sinu õnn" 1961 "Elu lävel" 1963 "Ma hakkan tantsima" 1963 "Töö ja roosid" 1964 "Mägede seadus" 1966 "Kohtumine mägedes" 1966 "Kohtumine minevikuga" 1984 "Legend Surami kindlusest" 1985 "Noore helilooja teekond" 1986 "Ringkäik" Tunnustus 1964 Tšetšeeni-Inguši ANSV rahvakunstnik 1964 Gruusia NSV rahvakunstnik Välislingid Foto, lingid fotodele Foto Foto 1964 Filminäitlejad Nõukogude Liidu näitlejad Gruusia näitlejad Sündinud 1929 Surnud 2018


Postitas Riia 29 Mär 2016, 18:09 O: Kirka ja kassid Enne kui kaubandusvõrku suundun, uurin siit, kas keegi soovib müüa usaldusväärses olukorras olevat kirkat ja kasse (ei pea olema kompletis:))? Laenutamine on ehk liialt palutud. Pakkumisi võib teha telefonil 5251629. 02 Mär 2016, 11:36 Tere! On plaanis osta 3-kohaline telk, selline, mis sobiks talve ja mitte väga ekstreemsetesse mägedesse. Olen kamminud foorumeid ja kodulehti (Ferrino, Black Diamond, MSR, Halti, Husky, Hilleberg)ning jõudsin Helspordi Svalbardini. Määravaks sai lumepõlle olemasolu. Ja alati jääb küsimus, kas tunne... 03 Nov 2014, 14:33 Teema: Artikkel matkamisest - palun aidake leida! Artikkel matkamisest - palun aidake leida! Tere! Mõni aeg tagasi (ca aasta) lugesin mingist ajalehest (EE, Päevaleht. vm) artiklit matkamisest, mille oli kirjutanud keegi tuntud matkaja (Plumer, Sarnet vkt). Põhisõnum oli, et liikumisest saab matkamine siis, kui liigutakse kondiauruga ja ööbitakse vähemalt üks öö väljas. Kas keegi on seda lu... 29 Okt 2014, 14:19 Teema: Matkakursused - kust leida koolitust? 29 Okt 2014, 06:57 28 Okt 2014, 13:10 02 Veebr 2014, 15:03 Tere! Mul sama mure, plaanis talimatk aga marsruuti pole. 1. - 2. märts; ööbimine telgis, arvatavasti liigume jalgsi. Alustame Tallinnast ja loodame ühistrantspordile. Väga kaugele ei taha minna, sest talvepäev on lühike. Käidud on Liiapeksist-Aegviitu, üle Paunküla järve ja läbi Kakerdaja raba Aegv... 23 Sept 2013, 21:37 Sain oma probleemi lahendatud. Võtsin julguse kokku, sest kaotada polnud midagi ja kakkusin priimuse juppideks. Keerasin ka düüsi gaasitoru otsast ära. Millega siis düüsiava puhastada? - Juuksekarvaga muidugi, sest niit sinna ei mahu. Avast tuligi valget sodi välja. Seda oli mikroskoopiline kogus ag... 23 Sept 2013, 17:53 23 Sept 2013, 17:18 Tere! Mul on paar aastat vana, mitte väga tihedas kasutuses olev Primus EtaPower EF, st ainult gaasiga töötav priimus. Nüüd on tekkinud mure - priimus ei põle korralikult. Põleb väikse intensiivsuse ja kollase leegiga. Kuna surve on väike, põleb ka pärast ballooni eemaldamist tükk aega. Asi ei ole t...


text: Ali Kelmendi (3. november 1900 Peć, Kosovo – 11. veebruar 1939 Prantsusmaa) oli Albaania kommunist, üks kommunistliku liikumise organiseerijaid Albaanias. Ali Kelmendi sündis vaeses talupoja perekonnas. Juunis 1924 võttis ta võitlejana osa Fan Noli juhitud ülestõusust Albaanias. Pärast Noli režiimi kukutamist emigreerus ta detsembris 1924 Itaaliasse, seejärel Austriasse ja seejärel Nõukogude Liitu, kus ta ühines albaania kommunistliku grupiga Kommunistlikku Internatsionaali kuuluva Kommunistlike Parteide Balkani Konföderatsiooni koosseisus. 1930 lähetas Kommunistlik Internatsionaal Kelmendi Albaaniasse kommunistlikku liikumist organiseerima. Ta püüdis kommunistlikku liikumist organiseerida ka Kosovos. Kelmendi organiseerimistöö ei kandnud erilist vilja, sest marksism ei leidnud Albaanias sobivat pinnast ning põrandaalune töö oli salapolitsei aktiivse tegevuse tõttu väga raske. Teda arreteeriti korduvalt. 1936 saadeti Kelmendi Albaaniast välja. Ali Kelmendi osales Hispaania kodusõjas Garibaldi-nimelise rahvusvahelise brigaadi koosseisus. 1939 andis Prantsusmaal koos teiste Albaania kommunistidega välja propagandistlikku ajalehte. Ali Kelmendi suri Prantsusmaal 11. veebruaril 1939. Albaania poliitikud Sündinud 1900 Surnud 1939


source: CulturaX

text: 2000-kalorine dieediplaan: mida süüa ja mida vältida - 6 paeva kaalulanguse rutiinne Vahepalaks söön kaks õuna. Näiteks mitte köögiviljad imenduvad rasva, need tuleb kustutada eraldi liha. Toidu ostmisel uuritakse hoolikalt kompositsiooni. Tasakaalustatud toit parandab ainevahetust, aidates seeläbi kaalulanguse. Üks järgitav reegel: ainult 10 kuni 20 protsenti teie päevasest kalorist peaks tulema rämpstoidust, ütles Men's Healthi toitumisnõustaja Alan Aragon. Valmistage ette õhtusöögile soja liha salat. Võimsus tasakaalustab õigesti. Selleks, et elektrisüsteem aitaks kaasa kaalulangusele, on sellele järk-järgult üleminek. Kõigepealt peate järk-järgult välistama kahjulikke tooteid dieedist: leib, kartulid, koogid, kommid. Teravad muutused toovad kaasa vahetu purunemise, mis on pettunud pettumusega PP meetmete kompleksi tõhususes. Alguses domineerisite, lastes iga kord kaalule astudes kaalust alla. Siis hakkasid numbrid aeglustuma ja nüüd on need täiesti soiku jäänud. Olete tabanud kohutava kaalulanguse platoo. See on põrm, kui rasva kadu aeglustub, kuid kaalulangetuse platoole löömine on täiesti normaalne. Umbes 1 kcal tunnis kulub metabolismile PP tunnis 1 kg kehakaalu kohta lapsel on metabolism. Füüsikaline koolitus ja vaimne koormus vajavad täiendavat energia tugevdamist, kui teil on tasakaalustatud toitumine. Tüdruk või naine kehakaaluga 60 kg keskmiselt kulutab kcal päevas. Selline energia on vajalik terve, näljane isik, mis asub vaikses olekus õhu temperatuuril kraadi. Nõuetekohase toitumise aluspõhimõtted Lisaks toidu arvu arvutamisele on vaja teada saada, milliseid toiduaineid kaalute kaotamiseks tarbima ja mida hoiduda. Selle põhjal on ehitatud nõuetekohase toitumise põhimõtted: Menüü alus peaks olema köögiviljad ja puuviljad, eelistades esimese tootegrupi. Puuviljad on kasulikud, kuid sisaldavad suhkrut, palju energiat. Oluline on loobuda gaseeritud jookidest, suurendades tavalise vee tarbimist parem kui mineraal. Vähendage magusate ja jahutoodete tarbimist. Neilt ei ole vaja neid täielikult keelduda, mõnikord anduma, säilitades õige toitumise süsteemi üldiselt. Lülita putru sisse töödeldakse päevas menüüs. Sööge sellist tassi hommikul, kui keha vajab süsivesikuid. Toidu ratsionaalsete valmistamiseks lisage kala toidud toitumisse, fermenteeritud piimatoodete, rohelise tee, küüslaugu ja munade suhtes. Nõuetekohase toiteallika süsteemi oluline osa peaks olema suurte kiudude sisaldusega roogad. Mode ja päeva toitumine Proportsioonide järgimine - tervisliku toitumise alus. Õige dieedi kaalulanguse jaoks on režiim oluline. Samal ajal sobivad iga päev, moodustavad rutiini. Toiduained peaksid olema kolm või neli päevas koos tunni katkestustega. Samad normid lastele. Valgutoidu kasutamist ei tohi kaasneda toidu tarbimisega, mis sisaldab selle koostise tärklist näiteks samaaegse liha ja kartulite samaaegseks kasutamiseks. Valgu tooted nagu kala, liha, munad, piim, kaer, maapähklid, nisu, läätsed, oad on edukalt kombineeritud köögiviljade ja rohelistega Zabachts, sibul, spinat, seller, kapsas, oad, oad. Slimming tooted, millel 6 paeva kaalulanguse rutiinne võib hästi tarbida roheliste köögiviljadega. Selliste komponentidega salatid, millel on õige elektrisüsteem, ei tohiks sisaldada tankimist. Kapsas, pipar, redis, tomatid on tärklise toiduga täiesti ühtlustatud. Kombineerige üksteisega tärklist sisaldavaid tooteid - kahjulikku seedimist. Leib kartulitega, näiteks kehas digereeritakse erinevalt, miks protsess aeglustab oluliselt. Paigaldage ettevalmistatud skeem, kuid mõnikord korraldavad mahalaadimispäevad, mis aitavad 6 paeva kaalulanguse rutiinne keha puhastamisele. Siin on ligikaudne salendav sulamismenüü: Esmaspäeval. Hommikusöögiks sööb küpsetatud meega, Apple Nuts. Õhtusöök moodustavad selle: grammi rasva poletamiseks vajalik energia tahes kerge suppi, gr. Hommikusöök: röstsaia, 1 puu, tee ilma 6 paeva kaalulanguse rutiinne. Lõunasöök: köögiviljasupp või püree supp, gr. Puuviljasalat, 1 röstsai või tervete teravilja kambüüsi. Pärastlõunal kool: mis tahes puuviljad. Õhtusöök: gr. Kartuli, taimse salati või mereannid, tee või Morse. Hommikusöök: munad munadgr. Taimsed salat, tee. Lõunasöök: gr. Supp kana puljong, kergete köögiviljasalat, klaas tarretis. Varsti: kuivatatud puuvilja. Küpsetatud kartulid, juustu viilu, tee. Hommikusöök: mitte rohkem kui grammi. Suvilajuust rosinad, Kuragi lisamisega. Lõunasöök: Kõrv, täis teraviljajahu leib, tee. Pärastlõunal kool: 1 keedetud muna, 1 puu. Küpsetatud köögiviljad juustuga, leiva 6 paeva kaalulanguse rutiinne juustu viilu, tee. Hommikusöök: väike osa piima või kefiiri, teega täidetud helbeid. Lõunasöök: 1 Cutlet kanarindtaimne tankimine, köögiviljasalat, Kissell. Pärastlõunane inimene: Galeta põhineb kliidil, tee. Õhtusöök: 80 gr. Suvila juustu pajaroog puuvilju, klaas Morse.


„Valitsus kinnitas Teises maailmasõjas natsismi üle saavutatud võidu 70. aastapäeva tähistamise ürituste plaani. Ei mingeid kartulimardikate ega muid nõukogude vene filme... Me tähistame võitu natsismi üle nende sümbolitega, millega ka Euroopa, milleks on moon,“ ütles Jatsenjuk UNIAN-i vahendusel. „Selle kohta, et võitu Teises maailmasõjas poleks ilma Ukrainata kunagi olnud, lugegu Vladimir Vladimirovitš Putin entsüklopeediast või ajaloost,“ rõhutas Jatsenjuk. Jatsenjuk kutsus kõiki parlamendiliikmeid plaanitavatest üritustest aktiivselt osa võtma.


IKEA kuulutas oma lihapallid nüüdsest hobuselihavabaks(10) IKEA mööblimajades on taas müügil Rootsi lihapallid ning nüüd lubab mööblihiiglane, et Rootsi rahvustoidu uus versioon on hobuselihavaba. „Nüüdsest alates võtame me kogu lihast DNA proove kolmel erineval tasemel. Tarnimisel, tootmisel ja valmis lihapallidest. Tarnijate arv on vähenenud 15-lt seitsmele,“ ütles IKEA Foodsi juht Edward Mohr neljapäeval Rootsi uudisteagentuurile TT The Locali vahendusel. Mohr lisas, et uus liha Rootsi lihapallide valmistamiseks tuleb praegu ainult Saksamaalt, kuid varsti lisanduvad tarnijariikide hulka ka Rootsi ja Iirimaa. Kolm nädalat tagasi lõpetas IKEA lihapallide müümise kogu Euroopas pärast seda, kui Tšehhis avastati nendes hobuseliha jälgi. Mohr keeldus ütlemast, kui palju on IKEA-l hobuseliha sisaldusega lihapalle endiselt laos, kuid neid olevat „üsna palju“. Küsimusele, mida kavatseb IKEA hobuselihapallidega peale hakata, vastas Mohr, et uuritakse, kas oleks võimalik järgida Rootsi toiduainetefirma Axfood eeskuju. Viimane teatas varem sel nädalal, et annetab viis tonni hobuseliha sisaldavat külmutatud lasanjet Stockholmi kodututele. Mohr kuulutas, et sööks ise Rootsi lihapalle igal juhul, ükskõik kas need sisaldavad hobuseliha või mitte. „Ma armastan neid. On tähtis meeles pidada, et tootel endal polnud midagi viga, see oli pigem ebakorrektselt sildistatud,“ ütles Mohr.008000


text: Mariner 10 oli Marineri programmi viimane kosmoseaparaat, mis startis 3. novembril 1973. (Plaanis olnud Mariner 11 ja Mariner 12 viidi üle Voyageri programmi ja said nimeks Voyager 1 ja Voyager 2.) Mariner 10 lõppsiht oli Merkuur. Ta kasutas esimesena oma lennutrajektoori muutmiseks Veenuse gravitatsioonitõmmet. Lähisultravioletset filtrit kasutades tegi ta esimesed selged ülesvõtted Veenuse pilvedest ning tegi teisi Veenuse atmosfääri uuringuid. Merkuurist möödus Mariner 10 kuuekuuliste intervallidega kolm korda (29. märts 1974, 21. september 1974, 16. märts 1975). Möödalendudel kaardistas ta 45% protsenti planeedi pinnast. Merkuuri aeglase pöörlemise tõttu jäi teine pool planeedist iga kord pimedusse. Viited Kosmoseaparaadid Marineri programm NASA kosmosesondid Merkuuri missioonid Veenuse missioonid 1973 de:Mariner#Mariner 10


Rios suur koondis hoolimata karmidest normidest - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt 21. aprill 2016, 7:01 Vasakult: Julia Beljajeva, Irina Embrich ja Erika Kirpu. Järgmisel nädalal jääb 5. augustil algavate Rio olümpiamängudeni aega veel 100 päeva. Iga nelja aastaga muutub olümpiale pääsemine aina raskemaks, kuna väljajagatavate medalikomplektide arvu suurenemine tähendab, et paljud alad peavad enda osalejate arvu koomale tõmbama. Seega on olümpiale pääsevate sportlaste keskmine tase pidevalt tõusuteel. Riot silmas pidades võib tõdeda, et Eesti koondise suurusele pole keskmise taseme tõusmine negatiivset jälge jätnud ning juba praegu on koos suurem koondis kui neli aastat tagasi Londonis või 2000. aastal Sydneys. Täiesti ideaalse õnnestumise korral võidakse ületada isegi 2008. aasta Pekingi rekordkoondis, kus oli 47 sportlast, kuid see nõuaks siiski veel päris mitme seni OM-piletita sportlase suurt eneseületust. «Sportlaste arv jääb lõpuks arvatavasti umbes 40 kanti,» ennustas Eesti Olümpiakomitee spordidirektor Martti Raju, et rekord jääb siiski löömata. Eestlastel on ametlikult käes 31 OM-piletit ning veel neli pääset ootavad kinnitust. «Praeguse seisuga ongi sõitmas Riosse 35 sportlast,» lisas Raju. Olümpiamängudel on sportlaste ülempiiriks seatud umbes 10 500 atleeti ning just sellest numbrist lähtudes pannakse paika ka kõikide alade osalejate arvud. Kui eestlased panid 2008. aastal välja enda rekordkoondise, siis oli kavas 302 medaliala, kuid Rios on see number tõusnud 306 peale. Ehk seetõttu peavad teised alad vähendama enda osalejate arvu. Nii kehtestati 2008. aasta Pekingi mängude järel kergejõustikus ja ujumises sportlaste ülempiir. Eriti valusalt lõi see Eesti ujumist – kui kaheksa aastat tagasi oli stardis üheksa siinset sportlast, siis Rio normi pole täitnud veel ükski atleet. Kui normid jäävadki täitmata, siis üks Eesti nais- ja üks meesujuja lubatakse siiski starti (tegemist on kahega eespool mainitud neljast veel kinnitamata pääsmest).


Ööd tulevad külmad(11) Nädala esimene pool on sajusem ja suhteliselt soe, teine pool kuivem ning öösel on oodata külmakraade.Norra merel täituva tsükloni perifeerias kannab edelavool Läänemerele sooja ja niisket õhku. Ilm on valdavalt sompus ning tibutab ka vihma. Teisipäeval võib siiski kuivem olla, teatab EMHI. Kolmapäeval-neljapäeval ületab nõrgenenud tsüklon Skandinaavia ja selle lohk läheb ka üle Eesti. Vihma tõenäosus suureneb, ajuti tugevneb edelatuul merel ja rannikul kuni 15 m/s. Neljapäeva päeval külma frondi üleminekul pöördub tuul läände ja loodesse, reedel põhja ja tugevneb mõneks ajaks merel ja rannikul taas kuni 15 m/s. Õhutemperatuur hakkab langema ning reede õhtul ja ööl vastu laupäeva võib vihmahoogude sekka ka lörtsi sadada. Laupäeval ja pühapäeval saju tõenäosus väheneb ja ilma hakkab kujundama Skandinaavialt lähenev külmas õhus tekkinud kõrgrõhuhari. Öösiti ja hommikuti võib sisemaal õhus külmakraade esineda. Tuul nõrgeneb. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17165918


“Ellujääja” toob vaatajateni Haiti maavärinast pääsenud Tarmo Jõeveeri loo(10) Tänane „Ellujääja“ toob televaatajateni viimase aja kõige vapustavama pääsemisloo. Oma üleelamistest räägivad maavärinast eluga pääsenud Tarmo Jõeveer ja tema lähedased, kellega võttemeeskond käis Miamis nende kodus kohtumas. Ekraanile jõuavad Tarmo Jõeveeri meenutused rohkem kui kolmekümnest õudsest tunnist, mis ta veetis Haiti maavärina rusude all, teadmata, kas päästjad jõuavad temani või raugeb enne ta elujõud. „Ainuke mõte, mis käis läbi, kui see kõik kokku kukkus, oli see, et ongi kõik, et see ongi lõpp,“ meenutab Tarmo. Tarmo hämmastavat pääsemist kajastas kogu maailma meedia, nii nägid ka eestlased CNN-i vahendusel meest kätt võidukalt taeva poole tõstmas. Samal ajal kui ta rusude all oma elu eest võitles, ei teadnud tema abikaasa ja kaks last perepea saatusest midagi ning kartsid halvimat. Saates kõnelevad ka Tarmo naine, tema sõbrad ja sugulased ning päästjad. Paralleelselt areneb kaks lugu: üks maavärina üleelamisest, teine aga armastusest, mis on suurem kui elu ise. Katastroofist toibumine on Tarmo ja ta abikaasa Maemie tundeid veelgi tugevdanud. „Ellujääja - Tarmo Jõeveeri lugu“ on Kanal 2 ekraanil täna kell 20.35.


Brad Pitt on kauni arhitektuurigeeniusega läbi käinud juba pool aastat? | Õhtuleht Ohtuleht.ee, 11. aprill 2018, 13:32 Eelmisel nädalal levis uudis, et Angelina Jolie'st lahutanud Brad Pitt kohtub kauni Iisraeli päritolu arhitektiga. Nüüd selgub, et paarike on salamisi läbi käinud juba pool aastat. Ajakirja People teatel tutvus arhitektuurifännina tuntud Pitt (54) 42aastase Neri Oxmaniga Massachusettsi tehnoloogiainstituudis (MIT) oma isikliku arhitektuuriprojekti raames. Kõrgkoolis õppejõuna tegutsevat Nerit, kes paistab silma innovatiivsete kompositsioonide poolest, oli Bradile koostööpartneriks soovitatud. New York Post nimetas Pitti ja Oxmani läbikäimist tööalaseks sõprussuhteks, kuid sellel on kindlasti ka romantilist potentsiaali: neid seob ühine huvi disaini ja arhitektuuri vastu ning Brad olevat vägagi huvitatud tihedamast suhtlusest. "Neri on lummav," kinnitab lehe allikas. Kuid Briti kõmuleht Daily Mail paljastab, et Pitti ja Oxmani suhe paistab ulatuvat juba eelmisse sügisesse - Hollywoodi staar poseerib 28. novembril klõpsatud fotol Neri meedialaboris tema kõrval. Us Weekly allikas omalt poolt kinnitab, et suhe on algusest peale romantiline olnud. "Brad on Neri järele täiesti hull!" 13. juuni 2018, 10:00 Angelina peab kohtu käsul Bradi rohkem laste juurde lubama ehh 26. mai 2018, 10:17 12. aprill 2018, 09:12 keda peaks küll selline jama huvitama


source: fineweb

text: Teadlased tegid katse, milles panid kiilid ja kalad samasse klaaskambrisse, kuid eraldasid nad vaheseintega, kirjutab Helsingin Sanomat. Kiilid nägid ja haistsid kalu, kuid kalad ei saanud neid süüa. Sellegi poolest tekkis kiilidel stress. Teine katse tehti kiili vastsetega. 11 protsenti vastsetest suri, kuid nad pandi kiilideks arenema kalade vahetus läheduses. Kaladevabas keskkonnas oli kiilivastsete suremus vaid kaks protsenti. Kiililised ehk odonaadid (Odonata) on röövtoidulised putukad. Neil on kaks paari suuri jäiku läbipaistvaid tiibu, pikk tagakeha ning ülisuured silmad. Valmikud elavad veekogude läheduses. Kiilide rööveluviisilised usjad vastsed elavad veekogu põhjas.


Korterite müük: Pargi 15 - 1, Kesklinn, Tartu linn, Tartu - 8387960 - City24.Ee City24 ID: 8387960 Korterite müükPargi tn 15 - 1, Kesklinn, Tartu linn Need on kodud, kus kõik vajalik asub vaid jalutuskäigu kaugusel: kaubandus-, spordi- ja meelelahutuskeskused, koolid ja lasteaiad. Samas on Tähepargi piirkond kui rohelusse peitunud linnaoaas, kus võid aegajalt unustada, et asud Tartu linna südames. Siit leiad kõik, mida tõeliseks kodutundeks vajad. Tähepargi siseviimistluspaketid on valminud koostöös sisearhitektide Eerik Olle ja Ahti Peetersooga, kes on sidunud kokku kesklinna modernsuse ja Karlova puitvillade ajaloohõngu. Eluruumide seinad on värvitud ning põrandatel on naturaalne ühelipiline laudparkett, esikutes ja abiruumides keraamilised plaadid. Korterite siseuksed on parketiga sama tooni täispuidust massiivuksed. Kõik kuulutuses kasutatud fotod ja graafiline materjal on illustratiivsed. Telefon 1: 5680 5156 Kõik tavakasutajate kuulutused (979) Kõik müügis olevad korterid (6 410) 89 900 EUR Astangu, Astangu tn 52, Haabersti linnaosa, Tallinn


text: Täpselt aasta tagasi kirjutasin siia blogisse esimese avaliku esinemisega seotud loo. Kokku on neid aasta jooksul siin ilmunud 72. Täna aga toon välja 10 lugu, mida selle aja jooksul kõige rohkem loetud on – ehk leiad endagi jaoks midagi põnevat. Pealkirjal klikkides pääsed otse loo enda juurde. Ta istub seal saalis ja tema ainukeseks eesmärgiks on sind häirida. Ta ise ei arva, et see tema eesmärgiks on, aga sina ja ülejäänud kuulajad saavad sellest sedaviisi aru. Ta ei kuula sinu sõnumi tervikut vaid keskendub üksikutele osadele. Ta segab sinu esinemist lausetega stiilis “See, mis te räägite on ju tore ja südantliigutav, aga mina arvan, et....”. Sa küsid, kes see kuulaja on? Saa tuttavaks, tegu on ninatargaga. Diplomitöö kaitsmine tekitab väga paljudes inimestes tavapärasest suuremat esinemishirmu. See kvalifitseerub ilmselt esinemishirmu põhjustajana valdkonda “Esinemise tähtsusest tulenev hirm”. Selles postituses olevas videos räägin, mida teha selleks, et diplomitöö edukalt ära kaitsta. Lugu sellest, kuidas esineja otsustas enne kõne pidamist väikese hot-dogi võtta... Ja sellest, mis edasi sai. Jah, ega igalpool Eestis lumi ei paki. Ainult Pärnu maakonnas ja väikeses osas Viljandi maakonnast. Ülejäänud Eesti inimesed kergitavad segaduses olles ainult kulmu, kui neile öelda “sa vaata aga- lumi pakib täna”. Mis on sellel esinemisega pistmist? Loe postitusest. Sarnaselt grafoprojektorile on ka PowerPoint masin, mis osavates kätes teeb kõik selleks, et kuulajaid ära tappa. Mõned esinejad teevad seda tahtmatult või oskamatusest, teised aga ükskõiksusest oma publiku vastu. Lugu viitab humoorikale videoklipile, mis selle kõik kokku võtab. Veenmiskõne eesmärk ei ole olla erapooletu. Vastupidi- sinu eesmärk on oma veenmiskõnet pidades panna kuulajaid tegema seda, mida sina tahad, et nad teeksid. See lugu meenutab, kuidas me esimesel kohtingul tavaliselt “müügitööd” teeme. Esinemine algab sellega, et kuulajad peavad sind märkama. Kuivõrd tähelepanu äratamine on esineja mure, mitte kellegi teise oma, siis täna räägin ühe loo näitel, mida sa selleks teha võiksid. Esineja on keset kibedamat minekut kui ühel hetkel jõuab siiski kätte see aeg, et kuulajad hakkavad talle küsimusi esitama. Küsimuste-vastuste voor on samas aga selline koht, mida üsna paljud kardavad. Enne veel, kui laiadesse esinejate puhul massidesse jõudis stiil “Tapan teid PowerPointiga”, oli nö “turuliidriks” grafoprojektor. Neile teadmiseks, kellele see sõna esiotsa midagi ei ütle- tegu on masinaga, mille abil esinejad suurtes kogustes kilesid oma loengutes seina peale manavad. Olgem ausad, keegi meist ju ei soovi istuda neli tundi koolitusel ja tulla sealt tagasi mõttega “Ähh... mõttetu koolitus, ma ei saanud mitte mingisugust tolku sellest!” Kõigi meie peades tiksub saalis istudes mõte “Aga millist kasu mina sinu esinemisest saan?”


Mustamäel tabati poeteenindajaid gaasiga rünnanud pesuvaras(9) Reede pärastlõunal pidas G4Si patrull politseilt saadud infole tuginedes kinni naise, keda on alust kahtlustada poest pesu varguses ning poeteenindajate vastu pipragaasi kasutamises. Täna kell 12.45 sai G4Si juhtimiskeskus politseilt info, et Kadaka puiesteel asuvas kaupluses toimus vargus ning selles kahtlustatav nooremapoolne naisterahvas on põgenemisel rünnanud teda taga ajanud poe töötajaid, vahendab G4Si kommunikatsioonijuht Julia Garanža. Esialgse info kohaselt lasi agressiivselt meelestatud naine talle poest järgnenud teenindajatele pipragaasi, lõi ühte tagaajajatest näo piirkonda ning põgenes Mustamäe tee suunas. Kergemaid vigastusi saanud mees- ja naisteenindaja kiirabi meedikute abi ei vajanud. Kella 13 ajal märkas Mustamäe piirkonnas patrullinud G4Si ekipaaž Paldiski maantee ja Mustamäe tee ristis politsei kirjeldusele vastanud naisterahvast. Turvatöötajad edastasid info kahtlustatavast politseile ning mõne minuti pärast peeti kinnipidamisel vastupanu osutanud naine kinni. Kolme kuu jooksul andis G4S politseile üle 1161 korrarikkujat, kellest 685 isikut peeti kinni seoses erinevate rikkumistega kaubandusettevõtetes. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71323017


Rannamõisa pank Tallinna panoraamiga < Tee pakkumine - Online Arthaus Tee pakkumine > Rannamõisa pank Tallinna panoraamiga Karl Burman jun. 1914- 2001 Rannamõisa pank Tallinna panoraamiga. 1977 72.0×45.5×0.0 cm Raamimata 450 EUR (2 pakkumist) 06.03.20 21:55 Karl Burman on pärit nimekast kunstnikesuguvõsast. Tema isa Karl Burman vanem oli üks eesti tuntumaid arhitekte, onu Paul Burman aga impressionistlik maastikumaalija ja animalist. Karl Burmani katkendlikuks jäänud erialane haridus kulges Tartu ülikooli tehnikaosakonnas ja Tallinna Tehnikainstituudis. täiendas end Moskva Kunstiinstituudis. Sarnaselt paljudele teistele eesti kunstnikele töötas temagi sõja ajal Jaroslavis, kus tema õpilasteks olid hilisemad eesti akvarellistid Aleksander Pilar ja Enno Lehis. Karl Burman on tegutsenud peamiselt vabakunstnikuna. Arhitektina on ta loonud mitmeid väikeelamute projekte, projekteerinud väiksemaid teenindusehitusi ja teinud sisekujundusprojekte. Kunstnikuna oli Karl Burman läbi aastakümnete tuntud kui akvarellist. Tema Tallinna ja Narva natuurilähedased detailitäpsed linnavaated on leidnud tee paljudesse erakogudesse kodu- ja välismaal. Kunstniku mahedatooniline kuiv akvarellimaneer meenutab kohati tema isa omaaegseid linnavaateid.


text: László Papp (25. märts 1926 – 16. oktoober 2003) oli Ungari poksija. Võitis keskkaalus 1948. aastal Londoni, 1952. aastal Helsingi ja 1956. aastal Melbourne'i olümpiamängudel kuldmedali, olles kaasaegsete olümpiamängude ajaloos esimene poksija, kes on tulnud kolmekordseks olümpiavõitjaks. Välislingid Ungari keeles; Pappi fotod Ungari poksijad Sündinud 1926 Surnud 2003


text: Jäär Keegi tüütu tegelane võib nõuda su tähelepanu. Üldse on sinu sõbrad-sõbrannad täna need, kellele sa pead tavalisest rohkem aega pühendama. Keegi võib ka sind üllatada või lausa okeerida. Sõnn Millal sa viimati hingepuudutavat kunsti nautisid? Mine täna kindlasti sinna, kus su ilumeel saaks rõõmu tunda. Ajahetk sobib ka kodu kaunistamiseks – värvi üle tuhmunud pinnad või riputa mõni pilt seinale. Kaksikud Järgnevatel päevadel võid väga kergesti soovmõtlemise libedale teele sattuda. Sul on raske teha vahet faktidel ja soovidel, mistõttu just äris ja rahaasjus vajaksid kainet nõuandjat. Vähk Päevas on müstikat ja salapära, aga ka kaootilisust ja liigset juhuslikkust. Eriti just raha- ja äriasjades võid ämbrit kolistada. Seevastu fantaasiat nõudev tegevus läheb kenasti. Lõvi Sinu avatus ja koleeriline otsekohesus võib ligi meelitada kellegi, kes sulle midagi lõksusarnast üles seab. Samas saad oma laheda olemisega kindlasti ka uusi sõpru juurde. Neitsi Püüa hoiduda oludele ja inimestele hinnangute andmisest, sest need oleksid täiesti valed. Valitsev kosmogramm võib ka tekitada eriskummalisi mõtteid või siis soovmõtlemist. Kaalud Sul on nüüd rohkem õnne, sest oskad kiiresti reageerida. Suudad vajaduse korral läbi viia vajalikud muutused, heastada eelnevad vead. Oled läbilöögivõimeline. Skorpion Täna tuleb ehk tegelda isiklike ja sügavalt individuaalsete küsimustega. Näiteks võib sul olla tunne, et sinu sõbrad ei mõista sind. Mingis seoses võib üles kerkida ka vastastikuse usalduse küsimus. Ambur Sinu vabameelsus on nauditav ja tekitab ka teistes loomingulist sädelemist. Sa suudad olla veetlevalt originaalne isegi kartuleid koorides. Sinus on säde, mis vajab õhku, et paisuda leegiks! Kaljukits Tänane päev sobib selleks, et välja selgitada sulle tähtsad asjad. Nüüd peaks sul olema silma olulise ja ebaolulise eristamiseks, samuti tähtsate kokkuvõtete tegemiseks. Soositud on suuremad ostud. Veevalaja 8.53 – Kuu Veevalajas. Sulle meeldib nüüd teha kõike nii, nagu tavaliselt ei tehta. See annab sulle energiat, mis omakorda laseb sul kerge vaevaga takistustest vabaneda. Täna ongi just selline päev. Kalad Suhetes võib esineda arusaamatusi ja üksteisest möödarääkimist. Seda eriti sotsiaalsetes suhetes. Kuid intiimses plaanis on sinu ja su partneri vahel nüüd palju tundlikke vibratsioone.


b) tagama rahalisi ressursse tehnoloogia edasiandmiseks, et arengumaade hulka kuuluval osalistel oleks võimalik täielikult katta kokkuleppekohased lisakulud, mis kaasnevad konventsiooni artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 10 ettenähtud kohustuste täitmisega ning mille kohta on artikli 11 alusel sõlminud kokkuleppe arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid ja samas artiklis nimetatud rahvusvaheline üksus või üksused.


EKRE taotleb riigiprokuratuurilt Maria Alajõe tegevuse uurimist | Eesti | ERR EKRE taotleb riigiprokuratuurilt Maria Alajõe tegevuse uurimist ({{commentsTotal}}) {{1517899440000 | amCalendar}} Uuendatud: {{1517921580000 | amCalendar}} Maria Alajõe Autor/allikas: ERR Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimees Jaak Madison saatis riigiprokuratuurile märgukirja, milles palub uurimise alustamist endise riigikogu kantselei direktori Maria Alajõe suhtes. Prokuratuuri pressiesindaja ütles teisipäeval ERR-ile, et nad on kuriteoteate kätte saanud ning seaduse järgi on kümme päeva aega otsustada, kas kriminaalmenetlus alustada või mitte. Jaak Madison sõnul on märgukirja otseseks ajendiks hiljuti selgunud fakt, et Alajõe allkirjastas kantselei direktorina 12. juulil 2017 ehk kaks päeva enne oma ametiaja lõppu käskkirja, millega hävitatakse riigikogu üle ühe aasta vanused e-kirjad. "Neid kahtlusi suurendab asjaolu, et veel enne e-kirjade hävitamist lubava käskkirja väljastamist oli Alajõe juhitud riigikogu kantselei kohtumääruse vaidlustanud ning keeldus Pentus-Rosimannuse e-kirjavahetust kohtule väljastamast. Kohtumäärus jäi jõusse, aga oma käskkirjaga tagas Alajõe, et e-kirjad kohtusse ei jõuaks. Mis täpsemalt toimus, selle peaks välja selgitama uurimine," ütles Madison. ekremaria alajõekeit pentus-rosimannusjaak madisonautorolloriigikogu kantselei Alajõe: kümme korda korratud vale muutub faktiks Prokuratuur Alajõe suhtes kriminaalmenetlust ei alusta Alajõe: ma ei valinud Autorollo vaidluses pooli Dario Cavegn: Alajõe jokkimine näitab, kui kaugel on Eesti Lääne-Euroopast Äripäev: Alajõe tegi Rosimannustele viimastel tööpäevadel riigikogus teene Maria Alajõe asub juhtima TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskust


Kadõrov andis loa tulistada teistest Venemaa regioonidest Tšetšeeniasse tulevaid julgeolekujõudude töötajaid(82) Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov andis käsu avada Venemaa teistest regioonidest pärit jõuametkondade töötajate pihta tuli, kui nad üritavad Tšetšeenia territooriumil operatsioone läbi viia ilma seda kohalike võimudega kooskõlastamata. „Ma teatan ametlikult, et kui ilma ilma teie teadmata ilmub meie territooriumile, pole tähtsust, kas moskvalane või stavropollane, tuleb avada tema pihta tuli. Meiega tuleb arvestada,“ ütles Kadõrov nõupidamisel Tšetšeenia silovik'idega, vahendab telekanal Dožd. Kadõrov märkis ka, et tšetšeenia silovik'idel ei ole õigust sõita Inguššia territooriumile ja võidelda seal terroristide ja äärmuslastega. Varem kuulutas Kadõrov ebaseaduslikuks Stavropoli politseinike tegevuse, kes operatsiooni käigus Groznõis tapsid föderaalselt tagaotsitava Džambulat Dadajevi. Dadajev lasti Groznõis maha 19. aprillil. Õiguskaitseorganite andmetel tulistas ta julgeolekujõudude töötajaid ja püüdis nende autoga põgeneda. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71312529


TTÜ e-Sport Sügis 2015, ehk mitu mängurit mahub Tallinna Tehnikaülikooli aulasse | VideoGamers.eu TTÜ e-Sport Sügis 2015, ehk mitu mängurit mahub Tallinna Tehnikaülikooli aulasse 11/11/2015 02/01/2016 Videogamers.eu TTÜ e-Sport on arvatavasti läbi aegade üks Eesti edukamaid võrgupidusid, mis mitu korda aastas pakub oma mängu parimatele võimalust võistelda tuhandete eurode nimel. Üritus on aastate jooksul loonud endale muljetavaldava maine: nii vool kui ka internetiühendus on alati suurepärases korras, üksikiud inimfaktori tõttu tekkinud probleeme tekib igal üritusel ning nende pärast ka norima ei hakka. Tänu kõigele sellisele on eestlaste huvi võistluskohtade vastu olnud alati väga suur. Veel aasta tagasi võis imestada, miks korraldajad on otsustanud müüki lasta niivõrd vähe lauakohti – ilmselgelt oleks huvi suurem ja kõik piletid on alati ka enne üritust otsakorrale jõudnud. Ka sel korral teavitas korraldusmeeskond mängijaid veidi vähem kui 2kuud pärast 2015. aasta sügisese ürituse avalikustamist, et kõik piletid on müüdud ja rohkem ruumi lihtsalt ei ole. Uksed avati reedel, 6. novembri hommikul, kell 18.00 ja mängudega põhimängudega alustati juba sama päeva õhtul. Rõhk oli seekord League of Legends ja Counter-Strike: Global Offensive turniiridel, kuid esimest korda TTÜ e-Spordi ajaloos olid põhjalikumalt ette võetud ka konsoolimängude võistlused. CS:GO 5-liikmeliste tiimide hulgas leidus ka mitmeid kuulsamaid meeskondi: OnlineBOTS, Boom eSports, DICKHOUSE ja VideoGamers.eu enda VG.csgo! 160võistleja hulgast võitsid CS:GO võistluse esikoha, Baltimaade esikohta hoidva tiimi, OnlineBOTS mängijad, kes mängisid finaalis Boom eSports’iga. Kolmanda koha sai DICKHOUSE. TTÜ e-Sport 2015 Sügis CS:GO esikolmiku vahel jagati ära tervelt 2000€ suurune auhinnafond. VideoGamers.eu soovib võitjatele palju õnne ja edu! OnlineBots TTÜ Lan e-Sport VG.csgo Arvustus: “Assassin’s Creed: Syndicate” – kaks sammu õiges suunas! VIDEO: Clueless Gamer: “Fallout 4” videoarvustus


text: Airbus 330-200 saatis viimastel sekunditel välja 24 veateadet, vahendas AFP. Neist üks informeeris autopiloodi väljalülitumisest. Prantsusmaa lennuõnnetuste uurimisameti direktor Paul-Louis Arslanian rääkis, et praegu pole võimalik öelda, kas piloodid lülitasid süsteemi ise välja või seisuks see tehnilistel põhjustel. Õnnetuse põhjuste uurijad rääkisid täna, et Airbus kavatses vahetada A330 mudelite kiirusmõõdikud mitmete ülesütlemiste tõttu välja. Air France'ile kuulunud Airbus 330 pardal, mis oli teel Rio de Janeirost Pariisi, viibis õnnetuse hetkel kokku 228 inimest.


hardcore sex, suured tissid, mini, tagant, kukk sõita, milf sex, moodne, ffmm, petmine, rühm, neljakesi, koduperenaine


Telepildis võis näha teelt välja paiskunud bussi, mis oli mitu korda üle katuse käinud ning ramminud seejärel nõlva jalamil olevat maja. Portugalile kuuluval Madeira saarel hukkus kolmapäeval bussiõnnetuses vähemalt 29 saksa turisti, vahendas uudisteagentuur Lusa, mille andmeil leidis tragöödia aset Santa Cruzi piirkonnas Caniços, vahendas BNS. Turismibussis viibis õnnetushetkel erinevail andmeil 50-55 inimest, kõik ohvrid olid Saksamaa kodanikud. "Ma väljendan sel traagilisel hetkel oma kurbust ja kõigi portugallaste solidaarsust ohvrite peredega," ütles Portugali president Marcelo Rebelo de Sousa, kes kinnitas, et kõik hukkunud olid sakslased, neist 18 naised. Ohvrid olid 40.-50. eluaastates. Potugali peaminister Antonio Costa lisas omalt poolt Twitteris, et võttis ühendust Saksa liidukantsleri Angela Merkeliga, et väljendada talle oma kaastunnet. Õnnetuse üksikasjade kohta ei ole veel täit selgust, ent esialgsetel andmetel kaotas bussijuht kitsal teel sõiduvahendi üle kontrolli. Kohaliku valitsuse asepresidendi Pedro Calado sõnul oli buss oli viis aastat vana ja teadaolevalt korras. Juhtunu asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud uurimist. Õnnetus leidis aset kell 18.30 kohaliku aja järgi. Sündmuskohal hukkus 28 inimest ja üks suri haiglas. Vigastatuid on veel 27. President Sousa kinnitas, et sõidab ööl vastu neljapäeva Madeirale. Saar võõrustab igal aastal kümneid tuhandeid turiste, keda ahvatleb selle subtroopiline kliima ja vulkaaniline maastik.


Nepali maavärina ohvrite arv on kerkinud üle 2400 Nepali tabanud võimsa 7,9-magnituudine maavärina ohvrite arv on kerkinud juba üle 2400 ning vigastada on saanud enam kui 6200 inimest. Viimase 80 aasta võimsaim maavärin raputas Nepali laupäeva ennelõunal, seejärel saabusid mitmed järeltõuked. Riigi ametivõimud paluvad katastroofikahjude likvideerimisel rahvusvahelist abi. Tuhanded inimesed on maavärina tõttu kaotanud oma kodu ning veetsid öö lageda taeva all riigi pealinnas Kathmandus. Nepali infominister Minendra Rijal ütles, et katastroofi kahjud on sedavõrd suured, et riik üksipäini nendega toime ei tule. "Meie riiki on tabanud kriis ning meie vajadus abi järele on suur," ütles Rijal. Nepali haiglad on maavärinas vigastada saanud inimesi pilgeni täis ning haiglate võimsus ei pea vastu. "Praeguseks on läbi otsitud vaid väike osa varemeist, patsiente tuleb pidevalt juurde," öeldi ühest Kathmandu haiglast. India sõjavägi leidis Mount Everesti baaslaagrist 65 hukkunut, kes olid jäänud maavärinast tekkinud laviini alla. Üks hukkunutest oli Google'i juhte. Nepalis on hinnanguliselt 300 000 turisti maailma eri paigust. Turismiametnike sõnul on maavärina ohvrite lõplikku arvu mäepiirkondades raske hinnata, samuti seal tekkinud kahjude ulatust. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71329819


text: Constantinus I Suur (ladina keeles Constantinus I Maximus; Imperator Caesar Divi Constantii Flavius Valerius Constantinus Augustus); sünninimi Gaius Flavius Valerius Constantinus; 27. veebruar 272 Naissus – 22. mai 337 Ankyronis) oli Vana-Rooma keiser 25. juulist 306 kuni surmani. Tema valitsemisajal lõpetati Rooma keisririigis kristlaste tagakiusamine ning hakati kristlust soosima. Katoliku, õigeusu, luteri ja armeenia kirik tähistavad 22. maid tema mälestuspäevana. H. G. Wells võrdles teda tema maailmaajaloo rolli poolest Aleksander Suure ja Julius Caesariga. Lapsepõlv ja noorus Ta sündis Naissuses (tänapäeva Niš, Serbia). Tema sünniaeg ei ole kindel, kuid mitmed ajaloolased nõustuvad sellega, et tema sünnikuupäev on 27. veebruar 272. Sündis Constantius I Chloruse (Vana-Rooma keiser, 305–306) vanima pojana. Constantius oli pärit Illyricumist ning teenis keiser (270–275) Aurelianuse ihukaitsjana (protector). Teenis 288. aastast keiser (286–305) Maximianuse pretoriaani prefektina. Tema ema oli Bitüüniast pärit Helena, keda kristlik kroonik Hieronymus nimetas Constantiuse armukeseks. On arvatud, et ta ei saanud olla kõrgest soost. Constantinuse perekonna liikmete usulised veendumused ei ole päris selged. Tema ema Helena pöördus Eusebiose andmetel poja eeskujul kristlusse. Robin Lane Foxi andmetel oli tema isa "kõrgeima jumala" austaja, kes suri paganana, kuid keda on peetud ka päikesejumal Sol Invictuse pooldajaks. Constantius lasi oma impeeriumi müntidel kujutada teiste jumaluste kõrval ka päikesejumalat. 293. aastal saadeti Constantinus Nikomeediasse (tänapäeva Ízmit, Türgi) keiser Diocletianuse õukonda, kus ta pidi olema pantvang, et kindlustada tetrarhia süsteemis jõudude tasakaalu. Teisisõnu pidi see ära hoidma Constantiuse plaanid Diocletianuse vastu sõda alustada. 293–305 osales Constantinus koos teiste õukonna liikmetega sõjakäikudel kuni impeeriumi idapiirideni. Saavutas tribuuni auastme ning võis 297/298 osaleda abikeiser Galeriusega sõjakäigul Pärsia pealinna Ktesiphoni. Õukonnas puutus ta kokku haritlastega, kes olid kristluse vastased. Constantinuse usuliste tõekspidamiste kohta on teada, et ta oli algul Heraklese kultuse pooldaja, kuid 306. aastal sai temast Sol Invictuse pooldaja. Samas tegutsesid tema lähikonnas kristlastest nõuandjad, kelle kaudu võis ta kristluse kohta rohkem teada saada. Jäi Nikomeediasse endisse Dicoletianuse õukonda ka pärast seda, kui Diocletianus 1. mail 305 troonist loobus ning tema järglaseks sai Galerius, kellele oli Constantinus ebamugav konkurent. Pärast Galeriuse korraldatud tapmiskatset põgenes Constantinus veel samal aastal isa juurde Britannia saarele. Teistel andmetel kohtus ta oma isaga Bononias (tänapäeva Boulogne), kust reisiti edasi Britanniasse. Constantius I Chlorus suri Eburacumis (tänapäeva York) 25. juulil 306. Samal päeval kuulutasid Constantiuse vanemohvitserid Constantinuse kaasvalitsejaks (Augustus). Kõrgemate ohvitseride seast uue keisri valimine oli tavapärane praktika, kuid teised tetrarhia liikmed pidasid Constantinust usurpaatoriks. Galerius oli sunnitud võimuvahetust tunnistama, kuid tema arvates pidi ta kandma abikeisri (Caesar) tiitlit ning kaasvalitsejaks pidi saama Severus. Varajane valitsemisaeg Pärast võimuletulekut lasi Constantinus tagastada kristlastele neilt tagakiusamiste ajal konfiskeeritud vara. 28. oktoobril 306 lasi Constantius I Chloruse endise kaaskeisri Maximianuse poeg Maxentius end Rooma lähedal seal paiknenud kaardiväelastel keisriks kuulutada ning veenis oma isa, kelle Diocletianus oli sundinud troonist loobuma, uuesti võimule tulema. Constantinus, kes kontrollis suuremat osa impeeriumi lääneosast (Britannia ja Gallia), võitles 307. aastal edukalt Reini ääres frankidega, vangistas nende juhid Asarici ja Merogaisuse, näitas neid oma triumfirongkäigul ning söötis nad pärast Belgica I Augusta provintsis Augusta Trevorumi (tänapäeva Trier) areenil tiigritele. 308. aastal sõdis frangi päritolu bructeri hõimuga. Pealinnana kasutas ta Augusta Treverorumit, kuhu lasi rajada mitmeid ehitisi, mis pidid sarnanema võimalikult palju Rooma omadega. Pealinna valik oli teadlik, sest impeeriumi lääneosa valitsev keiser pidi suutma germaanlaste sissetungidele kiirelt reageerida. Lasi ehitada üle Reini jõe alalise silla, mis ühendas Colonia Agripinat (Köln) teisel pool jõge asuva Divitia (Deutz) kindlusega, mis oli sillapea, mille garnisoni suuruseks oli hinnanguliselt 900 meest. Lasi Trieri rajada praeguse toomkiriku, mis on Saksamaa vanim piiskopkonna asukoht. Esimesed kümme valitsemisaastat veetis ta peamiselt Trieris, mida ta külastas viimast korda 328. aastal. 307. aastal külastas teda Maximianus, kellega ta moodustas liidu, mille tõttu lahutas oma abielu Minervinast ning abiellus samal aastal Maximianuse tütre Faustaga. Tänu sellele võis Constantinus oma äia loal kasutada Augustuse tiitlit. 11. novembril 308 toimus võimu pärimise küsimuste lahendamiseks Carnuntumis nõupidamine, millest võtsid osa Galerius, Maximinius ja Diocletianus, kus otsustati, et Galeriuse kaasvalitsejaks saab Licinius. Constantinuselt võeti ära Augustuse tiitel ning teda käsitleti abikeisrina. Constantinus ise jätkas Augustuse tiitli kasutamist. Tetrarhia riigikorraldussüsteemis kuulus võim neljale isikule. Kumbagi riigiosa (Ida ja Läänt) valitses ülemkeiser (augustus) ja temale alluv alamkeiser (caesar), keda on nimetatud ka abikeisriteks. Impeerium jäi ametlikult ühtseks ning õigusakte anti välja iga nelja keisri nimel. 310. aastal sõdis Constantinus frankidega ning samal aastal õhutas Maximianus Augustodunumis (Autun) paiknenud vägesid mässule Constantinuse vastu. Maximianus põgenes Massaliasse (tänapäeva Marseille), kuid Constantinus vallutas linna ning Maximianus vangistati. Lactantiuse andmetel üritas Maximianus vangistuses korraldada Constantinuse tapmist, kuid pärast selle ebaõnnestumist sunniti enesetappu sooritama. Constantinus pöördus tagasi Trieri, kuid peatus Grandi linnas asunud Apollo templis, kus talle ühe panegüürika kohaselt ilmutas end jumal Apollo. Väljaspool templit nägi ta valgusnähtust, mida ta pidas jumalikuks märgiks. Alates sellest arvas ta, et tal on eriline side Apollo ja Sol Invictusega. Kodusõjad Konflikt Maxentiusega 312. aasta seisuga valmistusid Constantinus ja Maxentius sõjaks. Constantinus sõlmis liidu Liciniusega ning Maxentius sõlmis liidu Maximinius Daiaga. Consantinus ületas 312. aasta kevadel oma vägedega Alpid. Sõjategevus Maxentiuse vastu algas ilmselt 312. aasta suvel. Enne seda väitis Constantinus, et tegemist on ennetava rünnakuga, kuid tegelikult oli Maxentiuse olukord Roomas halvenenud, sest ta oli Põhja-Aafrikas puhkenud mässu tõttu sunnitud makse tõstma. Raskused elanike toiduga varustamisel põhjustasid rahutusi. Constantinus liikus Põhja-Itaaliasse, kuhu Maxentius saatis pretoriaani kaardiväe koos teiste üksustega, mille hinnanguline suurus oli 100 000 meest. Maxentius ise jäi Rooma linna, kus ta lasi ennustajatel konflikti tulemust ennustada. Ennustuse järgi pidi hukkuma Rooma riigi vaenlane. Constantinuse väed koosnesid germaanlastest ja bretoonidest, keda oli hinnanguliselt 40 000. Esimesena vallutas ta Torino ning tungis edasi Veronani, kus teda ootas pretoriaani prefekt Pompeianus, kes sai lüüa. Maxentius väljus otsustavaks lahinguks Roomast. Constantinus võitis Mulviuse silla lahingus Maxentiust. Sõjad Liciniuse vastu Pärast seda jäi alles kolm keisrit. Constantinus sõlmis liidu Liciniusega, kes abiellus tema poolõe Constantiaga. Sestpeale kuulus talle ülemvõim impeeriumi lääneosas. 314/316 vallutas ta Liciniuse käest suurema osa Balkani poolsaarest ning saavutas 324. aastal tema üle täieliku võidu. Pärast seda kuulus talle kogu impeeriumis ainuvõim. Vastupidi Diocletianuse tetrarhiale jagas ta võimu oma perekonnaliikmete vahel. 317–333 nimetati tema pojad Constantinus II, Constantius II ja Constansi kaasvalitsejateks. Hilisem valitsemisaeg Konstantinoopoli rajamine Elas algul Trieris ning hiljem Sirmiumis ja Serdicas (Sofia, Bulgaaria). 326. aastal valis ta Rooma impeeriumi uueks pealinnaks Byzantioni, mis nimetati 330. aastal Konstantinoopoliks. Enne seda ei olnud riigil kindlat pealinna, sest valitsuse tegelikuks asukohaks peeti keisri asukohta. Valiku põhjusteks on peetud soovi erineda Diocletianusest ning linna rajamisele eelnenud Liciniuse alistamist linna läheduses. Uuele pealinnale paiknesid lähemal Doonau jõgi ja idapiir, mis olid võimalikud sõjapiirkonnad. Lisaks sellele oli pealinn mere kaudu varustatav ja kergesti kaitstav. Uus linn ei olnud ilme poolest täiesti kristlik, sest selles paiknes sammas, mille otsas oli skulptuur alasti Constantinusest päikesejumalana. Linnas oli ka mitu paganlikku templit. Sõjavägi Constantinus päris oma isa Constantiuse käsutuses olnud armee, mis sarnanes Diocletianuse ja teiste tetrarhide armeedega: osa vägedest paiknes piiridel ning üks väliarmee ehk comitatus oli otseselt iga tetrarhi käsutuses. 325. aastast pärinevas seaduses eristati kolme väeliiki: comitatenses, ripenses ning alares et cohortales. Kreeka ajaloolane Zosimos süüdistas Constantinust piiride nõrgestamises. Inglise ajaloolase Pat Southerni arvates soosis Zosimos veendunud pagana Diocletianust ning halvustas Constantinust, kes levitas kristlust. Constantinuse ajal võeti pretoriaani prefektidelt ära sõjaline võim ning prefektuurides paiknevaid üksusi hakkasid juhtima uued sõjalised juhid (magistri militum). Pärast Mulviuse silla lahingut saadeti laiali pretoriaani kaardivägi. Vajadus keisri ihukaitseväe järele säilis, mille tulemusena võis Constantinus moodustada scholae palatinae, mis tegutsesid keisri otsealluvuses, et välistada sellise üksuse juhi võimalik võimuhaaramise katse. Usupoliitika Legendi järgi sai Constantinus 312. aastal enne Mulviuse silla lahingut nägemuse, kus taevas moodustus päikesevalgusest X (khi) P (rho) sümbol, mida hiljem nimetati Kristuse monogrammiks, sest X ja P on ka esimesed tähed nimes Khristos. Ta olevat kuulnud sõnu In hoc signo vinces ("selle (märgi) all võida!"). Constantinus käskis sõduritel kristliku sümboli oma kilpidele panna ning lahing võideti. Pärast seda hakkas Constantinus soosima kristlust. Arheoloogilised leiud näitavad, et 312. aastal alustas Constantinus Roomas Lateraani basiilika ehitust. H. G. Wellsi arvates mõistis ta, et kristlus oli ühendav jõud, mis pakkus moraalset solidaarsust riigis, kus oli palju kitsarinnalisi vaateid ja omakasupüüdlikkust. 313. aastal sõlmis ta Liciniusega poliitilise lepingu, mille tulemusena kehtestati Milano edikt, millega kristlus kuulutati teiste Rooma riigi usunditega võrdväärseks ning kohustuti tagastama tagakiusamiste ajal konfiskeeritud omand. See kindlustas Constantinusele kristliku kiriku soosingu. 314. aastal toimunud Arles'i kirikukogul otsustasid piiskopid vastuteenena, et kristlased võivad osaleda õiglases sõjas (bellum iustum) ning väeteenistusest keeldujaid tuleb karistada ekskommunikatsiooniga. 321. aastal kehtestas Constantinus seadusega kohtutele ja äridele pühapäeva töövaba päevana, kuid maapiirkondades võis sel päeval töötada. 323. aastast pääsesid kristlased riigi kõrgematele tsiviilametikohtadele. Riigi sõjalise võimsuse ja terviklikkuse tugevdamiseks kutsuti 325. aastal Constantinuse algatusel kokku Nikaia kirikukogu, mis välistas arianismi. Keisrina ei loobunud ta paganliku riigiusundi pontifex maximus'e ameti pidamisest ning lubas paganlike usutalituste korraldamise jätkamist. Viimased eluaastad 326. aastal lasi ta hukata oma esimese poja Crispuse ja abikaasa Fausta, kes süüdistas Crispust enda võrgutamise katses, kuid selgus, et Fausta oli üritanud võrgutada Crispust. Viimastel eluaastatel valmistas ta ette sõda Pärsia vastu, sest võit tugevama vaenlase üle võis tuua suuremat kuulsust kui võidud nõrgemate vaenlaste vastu. Enne seda kirjutas ta Pärsia kuningas Šapur II-le kirja, milles palus kaitsta tema aladel elavaid kristlasi. Enne surma lasi end ristida Caesarea piiskopil Eusebiosel, kes oli arianist. Constantinus suri 22. mail 337. Ta maeti Konstantinoopolisse Apostlite kirikusse. Ta ise pidas end 13. apostliks. Pärast Konstantinoopoli vallutamist 1453. aastal kadusid tema reliikviad. Pärand Constantinust on peetud esimeseks Bütsantsi keisriks. Samas on selleks peetud ka Diocletianust, Theodosius I-t, Arkadiust ja Herakliost. Uue pealinna Konstantinoopoli rajamisega muutus Anatoolia piirkond hilisema Bütsantsi impeeriumi tuumikalaks ning Konstantinoopol selle metropoliks. Ajaloolased on kahelnud, kas Constantinus oli kristlane. Eesti usundiloolase Riho Saardi arvates töötas Constantinus teadlikult Imperium Romanum Christianumi ülesehitamise nimel, kuid Constantinust ennast pidas ta keisriks, kes oli tegelikult polüteist, kellel oli soov impeeriumi kõikide religioonidega võtta maailm enda kontrolli alla. Alates Constantinusest hakkasid Rooma keisrid osalema kristlike usutunnistuste väljatöötamisel ja kristlikus misjonis. Samuti on peetud võimalikuks, et Constantinus oli küll kristlane, kuid ühtlasi soovis riigis järgida ususallivuse poliitikat. Vaata ka Constantinuse kingitus Constantinuse triumfikaar Viited Vana-Rooma keisrid Sündinud 272 Surnud 337 Bütsantsi keisrid Constantinuste dünastia


Seemnepursete Kogumik (2425)


Uued ja kasutatud raamatud, Vanaraamat - pealkiri: "Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid", teema: Elulood, Helga Thoma Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid, Kunst 2004 | vanaraamat.ee Helga Thoma, Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid, 2004 Kunst Diane de Poitiers, Gabrielle d'Estrées, Henriette d'Entragues, Madame de Montespan, Madame de Maintenon, Madame de Pompadour, Madame du Barry Nende seas on salakavalaid, võimuahneid ja riivatuid, aga ka ingellikult kauneid, elutarku ja ustavaid. Nad on kroonimata kuningannad – kuulsate valitsejate veelgi kuulsamad metressid, kes on mõjutanud vahel hoopis enam riikide ja rahvaste elukäiku kui kuningad ise ja nende ametlikud kaasad. Kõik nad olid erakordsed naised ja sama erakordne oli nende saatus. Originaali pealkiri Madame, meine teure Geliebte... : die Mätressen der Französischen Könige. Eesti keeles Märksõnad ajalugu kuningad naised paarisuhted armukesed õukonnad monarhia varauusaeg favoriidid (aj., pol.) Poitiers, Diane de, 1499-1566 Estrées, Gabrielle d', 1573-1599 Entragues, Henriette d', 1579-1633 Montespan, Francoise-Athénais, 1641-1707 Maintenon, Françoise d'Aubigné, 1635-1719 Pompadour, Jeanne Antoinette Poisson, markiis de, 1721-1764 Du Barry, Jeanne, 1743-1793 ajalugu kuningad armukesed naised paarisuhted Prantsusmaa biograafiad sugupuud kronoloogiad Raamatu autoriks on Helga Thoma kasutatud raamatud pealkirjaga Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid on raamat kirjastuselt Kunst aastast 2004 mille on kirjutanud Helga Thoma antud 2004 aasta raamat Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid on Helga Thoma oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Helga Thoma, Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid vanaraamat.ee raamatupood Helga Thoma, Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid Raamat "Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid", Pealkiri: Kroonimata kuningannad. Prantsuse kuningate kuulsad metressid Autor(id): Helga Thoma Tõlkija: Triin Pappel ISBN: 994940715x Seisukord: kaaned ja lehed kohati kulunud, kaaned kiletatud, leheservad pisut määrdunud, templid ning kirjed sees Diane de Poitiers, Gabrielle d'Estrées, Henriette d'Entragues, Madame de Montespan, Madame de Maintenon, Madame de Pompadour, Madame du Barry Nende seas on salakavalaid, võimuahneid ja riivatuid, aga ka ingellikult kauneid, elutarku ja ustavaid. Nad on kroonimata kuningannad – kuulsate valitsejate veelgi kuulsamad metressid, kes on mõjutanud vahel hoopis enam riikide ja rahvaste elukäiku kui kuningad ise ja nende ametlikud kaasad. Kõik nad olid erakordsed naised ja sama erakordne oli nende saatus. Originaali pealkiri Madame, meine teure Geliebte... : die Mätressen der Französischen Könige. Eesti keeles favoriidid (aj., pol.) Poitiers, Diane de, 1499-1566 Estrées, Gabrielle d', 1573-1599 Entragues, Henriette d', 1579-1633 Montespan, Francoise-Athénais, 1641-1707 Maintenon, Françoise d'Aubigné, 1635-1719 Pompadour, Jeanne Antoinette Poisson, markiis de, 1721-1764


Linn või piirkond: Schalksmühle Schalksmühle suunakood on 02355. FFiktiivse telefoninumbri 490304 ja suunakoodi 02355 jaoks tuleb valida number 02355 490304. Schalksmühle asub Saksamaa. Suunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 490304, suunakoodi 02355 (Schalksmühle) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2355 490304. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 02355. Kui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Schalksmühle, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Schalksmühle, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 2355. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 490304, suunakoodi 02355 (Schalksmühle) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2355 490304.


2. peatükk Jäätmete käitlemine


text: Meeskonna loomine Viimati uuendatud (Esmaspäev, 12 November 2012 12:08) Pühapäev, 29 Jaanuar 2012 20:44 Kui soovid rajada jätkusuutliku ettevõtte, siis on teiste ressursside kõrval oluline leida väärtuslikud inimesed ja luua neist tulemusrikkalt koos tegutsev meeskond. Keda kaasata meeskonda? Mõtle läbi tegevused, mis on sinu äriidee elluviimiseks olulised. Mõtle, millised peavad olema inimeste teadmised, oskused, kogemused, et nende ülesannetega toime tulla. Arukas on vältida meeskonna palkamist niikaua kui võimalik või luua meeskond minimaalse suurusega. Kust leida meeskonda liikmeid? Pane kirja, milles vajad nõuannet, toetust, kogemust, tuge või partnerit. Küsi endalt, miks peaks keegi sinu ettevõtmise vastu huvi tundma. Räägi oma ideest sõpradele ja tuttavatele. Nii võid leida sobivad meeskonnaliikmed kas või oma suhtlusringkonnast. Tööturult töötajate leidmiseks uuri personali värbamise ja valiku võimalusi. Mõtle läbi, kes meeskonnas mida teeb ja mille eest vastutab. Kuidas kavatsed inimesi motiveerida? Mõtle sellele, miks peaksid inimesed liituma sinu ettevõttega. Mida saad neile pakkuda (eneseteostust, kaasosalust, häid töötingimusi, võimalust muuta oma ideed praktilisteks lahendusteks või tasu). Testi ennast, kas oled meeskonna moodustamiseks valmis. Loe lisaks, millised on meeskonna loomise alused [juhtimine.ee]. Vaata ettevõtluskonkursi „Ajujaht” Taavi Kotka (Webmedia) videoettekannet „Võitjameeskonna DNA”.


text: Jeesus (aramea keeles יהשוה Ješua või Ješu; kreekapäraselt Ἰησοῦς Iesus) ehk Jeesus Naatsaretist (sündis tõenäoliselt enne aastat 4 eKr, millalgi ajavahemikul 7. kuni 4. aastal eKr Petlemmas Juudamaal; suri tõenäoliselt kas 7. aprillil 30 või 3. aprillil 33 pKr Jeruusalemmas) oli karismaatiline juudi rändjutlustaja, usuõpetaja, tervendaja, märter ja prohvet, kelle tegevuse tulemusena tekkis kristlus. Kristlaste jaoks on ta Jeesus Kristus, Kolmainsuse üks isik (Jumal-Poeg). Alates 28. aastast esines ta avalikult Galileas ja Juudamaal. Johannese evangeeliumi kronoloogia alusel kolm aastat hiljem hukkasid Rooma keisririigi sõdurid ta Rooma prefekti Pontius Pilatuse käsul ja Sanhedrini nõudel. Uus testament on algkristluse usudokumendina ajaloolise Jeesuse-uurimise tähtsaim allikas. Uue testamendi järgi kutsus Jeesus õpilased, kuulutas juutidele jumalariiki ning kutsus neid meeleparandusele. Väljaspool kristlust peetakse Jeesust tavaliselt pühameheks, judaistid peavad teda aga valemessiaks. Kronoloogia Järgnev tabel tugineb Peeter Roosimaa uurimusele "Jeesuse tegevuse kronoloogiast." Roosimaa järgi on ainus ajalooliselt kindel väide, et 28. aasta oli Jeesuse avaliku tegevuse esimene aasta. Nimi Jeesuse sünnipärane nimi on eestipärases kirjaviisis "Jeesus". Heebrea keeles tähendab see: 'Jahve on päästmine'. Tema nimi pidi iseloomustama tema elu ülesannet: "Ta (neitsi Maarja) toob ilmale poja ja sa pead temale nimeks panema Jeesus". Nimi 'Jeesus' tuletub heebreakeelsest nimest ישוע ('Yeshua'), mille varasem nimevorm on יהושע ('Yehoshua'), eestipäraselt Joosua. Lisanimed ja tiitlid Kristus Tiitel "Kristus" (kreeka keeles Χριστός Khristós, ladinapäraselt Christus) on vaste mõistele "messias" (heebrea keeles משיח mašíah, 'võitu, võitud isik; salvitu'), mis oli algselt vana testamendi salvitud kuningate ja ülempreestrite tiitel. Messias täitis nii preestri kui ka kuninga funktsioone. Muud tiitlid ja lisanimed Jeesuse muud nimed on kas religioossed tiitlid (Pantokraator, 'Kõigeväeline', 'Valitseja'; Päästja) või päritolu ja tegevuskoha järgi pandud nimed (Jeesus Naatsaretist, Jeesus Galileast ehk Naatsaretlane ehk Galilealane) või omistatud nimed (Hea Karjane, ka põlastav Puusepa Kasupoeg). Jeesus ise nimetas ennast kõige sagedamini Inimese Pojaks. Allikad ja allikakriitika Jeesus ei jätnud endast maha kirjutisi ja andis oma õpetuse edasi suulise kuulutusena. Peaaegu kogu ajalooline teadmine tema kohta pärineb tema jüngritelt, kes pärast tema surma jutustasid oma mälestusi temast, kogusid neid ja kirjutasid üles. Jeesuse kui ajaloolise tegelase kohta on peamiseks allikaks uue testamendi evangeeliumid, mis on kreeka keeles kirja pandud ajal, mil Jeesusest võis veel olla säilinud elav mälestus. Evangeeliumitest ja kristlikust traditsioonist sõltumatuid ajalooallikaid Jeesuse kohta on säilinud väheseid. Üksikud antiikaja mittekristlikud juudi, kreeka ja rooma autorid mainivad Jeesust, eelkõige tema Kristuse tiitlit ja tema hukkamist: aastast 64 pKr. Tacitus, Annaalid 15.44; aastast 117 pKr. Plinius, kirjast Trajanusele Epistlid x. 96.; 1. sajandil Flavius Josephus. Allikakriitika skeptikud peavad Jeesust puhtmüütiliseks tegelaseks. Vanim teadaolev Jeesuse "biograafia" sisaldus arvatavasti Natsareenide evangeeliumis (seda on nimetatud ka Kaheteistkümne apostli evangeeliumiks), mida on maininud Epiphanios. Esimesed kristlased, sealhulgas Paulus, piirdusid usuga Kristuse kuulutusse ja ristisurma. Hiljem kogudustes käibele tulnud Kristuse elulookirjeldusi olid mõjutanud judaismi eeskujud (vana testamendi "Jumala sulase" ja esseenide "õiglusõpetaja"), idamaiste usundite mütoloogilised kujutlused (viljakusjumaluste suremise ja surnuist ülestõusmise iga-aastane rütm) ning gnostilised lunastusmüsteeriumid. Kristlikud allikad Teated Jeesuse kohta pärinevad valdavalt neljast kanoonilisest evangeeliumist, mõned ka Pauluse kirjadest, mõnest apokrüüfist ning eraldi pärimusena säilinud ütlustest (agrapha). Need tekstid pärinevad juudi päritolu algkristlastelt, kes uskusid Jeesuse Kristuse ülestõusmisse (Mk 16:6; Ap 2:32) ning sidusid oma mälestused Jeesusest piibellike, legendaarsete ja sümboolsete elementidega. Nendega tahtsid nad kuulutada kaasaegsetele Jeesust kui tõotatud messiat, mitte fikseerida ja vahendada biograafilisi teadmisi tema kohta. Need kirjutised sisaldavad siiski ka ajaloolisi andmeid. Ajavahemikus 50–64 kirjutatud Pauluse kirjad peaaegu ei maini Jeesuse elulooseiku, kuid tsiteerivad mõningaid tema sõnu ja ütlusi tema kohta Jeruusalemma algkogudusest, mida vastavad andmed evangeeliumides kinnitavad. Ka Jaakobuse kiri vihjab sageli Jeesuse enda ütlustele ning mõne eksegeedi arvates võib ta olla allikaks nende kohta, kui ta pärineb Jeesuse vennalt. Kui niisugused kohad nagu Mk 13:2; Mt 22:7; Lk 19:43–44 vihjavad Jeruusalemma templi hävitamisele aastal 70, siis valmisid kolm sünoptilist evangeeliumi pärast seda. Varasemat valmimist (umbes 64) peavad mõned uurijad võimalikuks ainult Markuse evangeeliumi puhul. Seega ei kuulunud evangeeliumite autorid Jeesuse esimeste järgijate hulka, kuid nad tundsid pealtnägijaid, kellelt said pärimuse Jeesuse kohta. Matteuse evangeelium Matteust peeti sajandeid esimeseks, kes kirjutas evangeeliumi Kristusest. Tema nimi on ilmselt lühivorm heebrea nimest Mattitja. Matteus kirjutas oma jutustuse Palestiinas. Leidub tõendeid, mis osutavad sellele, et algselt kirjutas Matteus oma evangeeliumi rahvapärases heebrea keeles ning tõlkis selle hiljem kreeka keelde. Hieronymus kirjutab oma teoses "Kuulsatest meestest" (De viris inlustribus) III peatükis: "Matteus, kes on ka Leevi, tolliametnikust apostel, valmistas esimesena nende jaoks Juudamaal, kes ümberlõikamisest olid saand usklikuks, Kristuse evangeeliumi heebrea tähtede ja sõnadega." Hieronymus lisab, et evangeeliumi heebreakeelne tekst oli tema ajal (4. ja 5. sajandil) hoiul Kaisarea raamatukogus. Luuka evangeelium Apostlite tegude raamatu kirjutaja (kes oli samuti Luukas) oli varem koostanud "esimese raamatu"- Luuka evangeeliumi. Apostlite tegude raamatu sündmustik lõpeb tõenäoliselt aastal 61, mil Luukas viibis Roomas koos Paulusega, kes ootas keisri kohut. Võib arvata, et oma evangeeliumi kirjutas Luukas millalgi ajavahemikul aastatel 50–60 Kaisareas pärast seda, kui ta oli naasnud Pauluse kolmanda misjonireisi lõppedes koos temaga Filipist ning kui Paulust hoiti kaks aastat Kaisareas vangis, enne kui ta viidi oma edasikaebuse tõttu Rooma. Kuna Luukas oli sel ajal Palestiinas, oli tal hea võimalus kõike, mis puudutab Jeesuse elu ja teenistust, 'algusest peale hoolega uurida'. Mittekristlikud allikad Juudi ajaloolane Flavius Josephus mainib Jeesust oma teoses "Antiquitates Judaicae" (umbes 93–94) kaks korda. Esimest kohta (Testimonium Flavianum; 18,63–64) peeti varem täielikult hilisemaks lisanduseks, tänapäeval peetakse seda ainult kristlaste poolt töödelduks. Selle oletatavalt ehtne tuum kirjeldab Jeesust suursuguste juutide poolt süüdistatuna ja Pilatuse poolt ristisurma mõistetud tarkuseõpetajana, kelle pooldajad jäid talle ustavaks. Teine koht (20,200) räägib Jaakobuse hukkamisest ning nimetab teda Jeesuse, "keda nimetatakse Kristuseks", vennaks. Mõned ajaloolased kahtlevad selles, et judaist teda nõnda nimetada võis, teised näevad siin tagasiviidet esimesele kohale. Tacitus teatab umbes 117 oma "Annaalides" kristlastest (Christianos), kelle süüks Nero 64. aastal olevat Rooma süütamise ajanud, ning märgib: auctor nominis eius Christus Tiberio imperitante per procuratorem Pontium Pilatum supplicio adfectus erat; ("selle nime ajendaja Kristus oli Tiberiuse valitsemise ajal prokuraator Pontius Pilatuse käsul hukatud;") Pole selge, kas see teade tugineb Rooma või kristlikele allikatele. Võib-olla sai Tacitus sellest teada riigi idaosas asevalitsejaks olles. Suetonius kirjutas umbes 120 keiser Claudiuse eluloos, et keiser "ajas juudid, kes Chrestuse õhutusel pidevalt mässasid, Roomast välja" (Iudaeos impulsore Chresto assidue tumultuantis Roma expulit.) (49). Pole teada, kas ta pidas silmas Jeesust ja oletas, et ta on rahutuste õhutaja. Teised juudi ja rooma allikad kujutavad endast ainult ääremärkusi või poleemikat neile teadaoleva kristliku pärimuse kohta. Paljude kristlike reliikviate kõrval on üheks enim uurimis- ja kõneainet pakkuvaks väidetavalt ehtne Jeesuse surilina. Alates 19. sajandist on üheks oluliseks allikaks kujunenud arheoloogilised leiud. Dogmaatika Jumal-Poeg Kolmainsust tunnustavad kristlased usuvad, et Jeesus on Jumala Poeg ja Kolmainsuse üks isik (Jumal-Poeg), kes on sündinud, kuid mitte loodud. Jumal-Poeg on olemuselt ja loomuselt ühtne Jumal-Isa ja Püha Vaimuga. Katoliikliku ja luterliku teoloogia järgi lähtub Püha Vaim Jumal-Isast ja Jumal-Pojast, õigeusu teoloogia järgi Püha Vaim Jumal-Pojast ei lähtu (Filioque). Kalchedoni kirikukogul sõnastatud dogma alusel on Jeesus tõeline Jumal ja tõeline inimene, kelle jumalik ja inimlik loomus on segunematud ning teineteisest lahutamatud. Päritolu Kolmainsust tunnustavad kristlased usuvad, et Jeesus sündis Jumal-Isast: Püha Vaim eostas ta ja Maarja rasedusega sai Jeesus inimeseks (inkarnatsioon). Ülestõusmine surnuist Kristlaste usu alus on, et Jeesus ärkas surnuist uuesti ellu. Katoliiklased tunnustavad, et Jeesus läks lihalikul kujul Taevasse. Transsubstantsiatsioon Katoliiklased tunnustavad, et Jeesus on armulauas tegelikul kujul. Vana testamendi ettekuulutused Juutide seas on arusaam prohveti, poliitilise valitseja ja ülempreestri (messias) tulekust tulevikus, kes põlvneb kuningas Taavetist. Messia saabumisega algab juutidel uus ajastu. Esimese ettekuulutuse annab Mooses Iisraeli rahvale 5. Moosese raamatus: Prohvet Naatan kuulutas kuningas Taavetile: Mitu ettekuulutust on Jesaja raamatu 1., 7. ja 11. peatükis. Kiri heebrealastele tsiteerib Jeremija raamatu tsitaati: Mõned ettekuulutused on Hesekieli raamatus ja Miika raamatus. Jeesuse sünd Jeesus sündis Petlemmas neitsi Maarja pojana. Kristlased usuvad, et Jeesuse isa on Jumal ja kasuisa Joosep. Teave Jeesuse sündimise kohta tugineb Matteuse ja Luuka evangeeliumitel. Mõlemad evangeeliumid annavad Jeesuse sugupuu. Matteuse evangeeliumi järgi sai Maarja enne Jeesuse sündimist ettekuulutuse. Luuka evangeeliumi järgi asetati Jeesus pärast sündimist sõime ja esmalt tulid teda kummardama karjased. Matteuse evangeeliumi järgi tulid hiljem Jeesust kummardama Idamaa tähetargad, kes nägid taevas tähte, mille järel Herodes lasi Petlemmas hukata poisslapsed. Jeesuse vanemad põgenesid eelnevalt Egiptusesse. Sündimise kuupäeva probleem Luuka evangeeliumi järgi sündis Jeesus ajal, mil Rooma keiser oli Augustus (27 eKr–14 pKr) ja Süüria maavalitseja oli Küreenius (Quirinus, 6–12 pKr), Matteuse evangeeliumi järgi sündis Jeesus, kui Herodes oli Juudamaa kuningas (37 eKr– 4 eKr). Luuka evangeeliumi järgi sündis Jeesus Küreeniuse korraldatud rahvaloenduse ajal. Alates neljandast sajandist tähistatakse Jeesuse sünnipäeva 25. detsembril (esimesel jõulupühal). Jeesuse ristilöömist tähistatakse Suurel Reedel. Dionysius Exiguus pakkus 525 oma kalendriarvestuses välja, et Jeesus võis sündida aastal 1 eKr ja alates 6. sajandist loetakse kristlikku ajaarvamist alates Jeesuse sünnist. Ajaarvamise aluseks on Luuka evangeelium, mille järgi oli Jeesus oma avalikku tegevust täitma asudes umbes 30 aastat vana ja ta asus avalikult tegutsema Rooma keiser Tiberiuse (14–37) 15. valitsemisaastal. Jeesuse vanemad ja põlvnemine Jeesuse ema oli Maarja. Matteuse evangeeliumi järgi oli Maarja kihlatud Joosepiga. Katoliiklased usuvad, et Jeesus oli neitsi Maarja ainus laps ning evangeeliumites mainitud Jeesuse vennad on Joosepi lapsed esimesest abielust. Joosep oli Naatsaretis elav puusepp. Kristlased peavad Maarja kihlatut Joosepit Jeesuse kasuisaks, kes pole Jeesuse bioloogiline isa, kuid kes kasvatas Jeesuse üles. Matteuse evangeeliumi järgi kavatses Joosep Maarja rasedusest teada saades saata ta vanemate juurde tagasi, et teda mitte avalikult häbistada. Joosepile ilmus unes ingel, kes käskis tal Maarja ende juurde jätta. Katoliikliku teoloogia alusel oli Joosep lesk ja tal olid esimesest abielust pojad, keda evangeeliumites nimetatakse Jeesuse vendadeks. Luuka evangeeliumi järgi elas Joosep Naatsaretis, kuid oli pärit Petlemmast, kuhu ta rahvaloenduse tõttu läks. Matteuse evangeeliumis olev Jeesuse sugupuu algab Aabrahamist, Luuka evangeeliumis Aadamast. Mõlemal sugupuul on Jeesuse ühised esivanemad Aabraham, Iisak, Jaakob, Juuda ja Taavet. Erinevad teoloogid on püüdnud seletada erinevusi sugupuudes. Ühe versiooni järgi võib Matteuse evangeeliumis olla Maarja põlvnemine ja Luuka evangeeliumis Joosepi põlvnemine. Rahvuskuuluvus Jeesus oli rahvuselt juut, põlvnedes Juuda suguharust Taaveti soost. Kaasaegse piibliteaduse alusel oli Jeesuse emakeel aramea keele galilea murre. Jeesuse lapsepõlv Evangeeliumid annavad Jeesuse lapsepõlve kohta vähe teavet. Apokrüüfilised kirjutised kajastavad rohkem Jeesuse lapsepõlve, kuid neid ei tunnustata kanooniliselt Jeesus elas Naatsaretis. Ta lõigati juudi kombe kohaselt 8 päeva pärast sündimist ümber. Vanemad viisid ta 40 päeva pärast sündi Jeruusalemma templisse ja ohverdasid esmapoja sünni puhul kaks tuvi. Templis õnnistasid Jeesust Siimeon ja naisprohvet Hanna. Matteuse evangeeliumi järgi tuli Jeesuse vanematel asuda Egiptusesse, kuna Herodes lasi Petlemmas hukata sündinud poisslapsed. Egiptusest Naatsaretti tagasipöördununa õppis Jeesus selgeks puusepa ameti. Jeesus läks koos vanematega 12-aastaselt paasapühade ajal Jeruusalemma ja jäi templisse, kust vanemad ta kolm päeva hiljem üles leidsid. Jeesuse avalik tegevus Johannese evangeeliumi kronoloogia alusel tegutses Jeesus kolm aastat. Tema avalik tegevus algas ristimisega. Jeesuse avalik üleskutse oli: "Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal. Parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!" Jeesuse ristimine Jeesuse ristis Ristija Johannes Jordani jões vette kastmisega. Jeesus ristiti arvatavasti Jordani jõe läänekaldal Ainonis. Ristimise järel laskus Jumala Vaim tuvi kujul tema peale. Ristimisele järgnes Jeesuse kõrbekiusatus, mille ajal Jeesus viibis 40 päeva kõrbes. Apostlite valimine Jeesus valis oma jüngrite seast 12 apostlit, kellele ta andis meelevalla eksortsismiks, parandada haigusi ja nõtrust. Sünoptiliste evangeeliumite järgi kutsus Jeesus oma jüngriks esmalt Peetruse. Johannese evangeeliumi järgi oli Jeesuse esimeseks jüngriks Peetruse vend Andreas. Mäejutlus Jeesuse pikim järjepidev sõnum evangeeliumites on mäejutlus, mille pikem versioon on Matteuse evangeeliumis ja lühem Luuka evangeeliumis. Mäejutluses sisaldub ka meieisapalve. Tähendamissõnad Jeesus õpetas valdavalt näitlikustatud tähendamissõnade kaudu. Tervendamised Imeteod Suhted variseride ja saduseridega Jeesuse õpetuse peamised taunijad olid variserid. Jeesuse kannatuslugu ja surm Kõik uue testamendi evangeeliumid kajastavad Jeesuse kannatuslugu ja surma. Vandenõu Kui Jeesus oli Laatsaruse surnuist üles äratanud, uskusid paljud juudid temasse ja Jeesuse populaarsus kasvas. Judaismi ülempreestrid, rahvavanemad ja variserid kutsusid ajendatuna Laatsaruse ülesäratamisest ülempreester Kaifase eesistumisel kokku Sanhedrini, kus otsustati Jeesus surma mõista. Sanhedrini liikmete peamised argumendid Jeesuse hukkamiseks olid: "Kui me jätame ta rahule, hakkavad kõik temasse uskuma, ning siis tulevad roomlased ja võtavad ära nii meie pühapaiga kui ka rahva". Ülempreester Kaifase otsus Suurkohtu arutelu järel oli: "Teile on parem, et üks inimene sureb rahva eest, kui et kogu rahvas hukkub." Sanhedrini liikmed soovisid, et Jeesust ei vahistataks avalikult ega pühade ajal. Jünger Juudas Iskariot oli valmis Jeesust reetma. Ülempreestrid pakkusid Juudale Jeesuse reetmise eest 30 hõberaha, mille järel Juudas otsis sobivat hetke, kui Jeesuse läheduses poleks rahvahulka. Jeesuse viimne õhtusöömaaeg Jeesuse viimne õhtusöömaaeg oli Jeesuse viimane söömaaeg enne surma. Kristlased mälestavad Jeesuse viimset õhtusöömaaega armulauaga. Jeesuse viimne õhtusöömaaeg toimus Jeruusalemmas ühe hoone ülemisel korrusel. Jeesus sõi koos 12 apostliga. Ta kuulutas ette, et üks tema jüngritest reedab ta, kõik jüngrid hülgavad ta kannatusajal ja Peetrus salgab Jeesuse, kuigi Peetrus oli kinnitanud, et on valmis Jeesuse eest surema. Johannese evangeeliumis on Jeesuse viimne söömaaeg pikemalt kirjeldatud. Evangeeliumi järgi pesi Jeesus jüngrite jalgu, tõotas Püha Vaimu tulekut, õpetas ja julgustas jüngreid. Jeesuse vangistamine Jeesus siirdus viimse õhtusöömaaja järel Õlimäele Ketsemani aeda palvetama. Ta võttis endaga kaasa Peetruse, Jaakobuse ja Johannese, kes jäid aga Jeesuse palvetamise ajal magama, mistõttu Jeesus pidi neid kaks korda äratama. Jünger Juudas Iskariot juhatas ülempreestrite saadetud väesalga aeda Jeesust vangistama. Sünoptiliste evangeeliumite järgi andis Juudas vangistajatele märgi, et Jeesus on see isik, keda ta suudleb. Johannese evangeeliumi järgi küsis Jeesus vangistajatelt keda nad otsivad. Vangistajad vastasid, et Jeesust Naatsaretist ja kui Jeesus kinnitas, et tema see ongi, taganesid vangistajad ja kukkusid maha. Jeesuse vangistamise ajal haaras Peetrus mõõga ja raius ülempreester Kaifase sulasel Malkusel kõrva ära. Jeesus tervendas Malkuse kõrva. Kohtupidamine Väesalk viis vangistatud Jeesuse esmalt preester Annase ette, kes küsitles teda õpetuse kohta ja kus kohtusulane Jeesust esmakordselt ka lõi. Annas saatis Jeesuse Sanhedrini ette, mida viis läbi ülempreester Kaifas oma majas. Jeesuse vastu esitati mitmeid süüdistusi, kuid valetunnistajate ütlused ei ühtinud, mistõttu süüdistused ei leidnud tõendamist. Lõpuks küsis Kaifas, kas Jeesus on messias. Jeesus vastas: "Mina olen see.". Jeesuse vastusest ajendatuna kuulutas Kaifas, et Jeesus sai hakkama pühaduseteotusega ja Sanhedrini liikmete enamus leidis, et vastavalt Moosese seadusele tuleb Jeesus surma mõista. Vastava otsuse järel Jeesust alandati. Kohtuotsuse järel kahetses Juudas Iskariot Jeesuse reetmist ja tahtis raha ülempreestritele tagasi anda, kuid nende keeldumise järel sooritas enesetapu. Sanhedrin saatis surma mõistetud Jeesuse Rooma prokuraatori Pontius Pilatuse ette. Pilatuse kohtupidamine toimus Herodese palee pretooriumis. Sanhedrini liikmed süüdistasid Pilatuse ees Jeesust selles, et ta tekitab juutide seas rahulolematust, keelab Rooma keisrile maksta pearaha ja väitvat end kuninga olevat. Pilatus küsitles Jeesust, huvitudes eelkõige kolmandast süüdistusest kuningaksolemise kohta, kuid Jeesuse vastuse järel ei pidanud teda poliitiliselt ohtlikuks ega leidnud Jeesusel surmasüüd. Ta saatis Luuka evangeeliumi järgi Jeesuse Herodes Antipase ette. Kui Herodes Antipas Jeesuse tagasi Pilatuse juurde saatis, lasi Pilatus Jeesust piitsadega peksta ja tõi ta taas rahvahulga ette. Ta pakkus kohalviibinud rahvale võimalust valida, kas vabastada paasapühade puhul Jeesus või Barabas. Rahvahulga nõudel vabastas Pilatus Barabase. Kohtupidamisse sekkus ka Pilatuse naine, kes saatis abikaasale sõnumi. Kohtupidamise arenedes hakkas kogunenud rahvahulk nõudma Jeesusele surmanuhtlust ristilöömise läbi. Pilatus ei leidnud Jeesusel surmanuhtlust nõudvat süüd ja pesi avalikult oma käsi, näidates et temal kohtuotsuse langetamisel süüd pole. Rahvahulk nõudis Jeesuse surma, sest Jeesus oli kuulutanud end kuningaks ja hakanud vastu Rooma keisrile. Kui Pilatus oleks Jeesuse vabastanud, poleks ta Rooma keisri sõber. Rahvahulga viimase väite alusel mõistis Pilatus Jeesuse surma. Jeesuse ristilöömine Rooma prefekt Pontius Pilatus mõistis Jeesuse surma ristilöömise läbi. Kohtuotsuse järel viisid Rooma sõdurid Jeesuse hukkamispaika Kolgata mäel. Kuna Jeesus oli eelnevast piitsutamisest nõrkenud, kandis ristipuud hukkamispaika sõdurite nõudel Siimon Küreenest. Jeesus löödi risti koos kahe süüdimõistetuga. Johannese evangeeliumi järgi naelutati Jeesuse risti külge Pilatuse kirjutatud silt ladina-, kreeka- ja heebreakeelse tekstiga: "Jeesus Naatsaretlane juutide kuningas." Jeesus löödi risti kell 9 juudi ajaarvestuse järgi. Ristilöömise järel jagasid Rooma sõdurid Jeesuse riided omavahel ja heitsid liisku. Osad ülempreestrid, juutide vanemad, sõdurid ning üks süüdimõistetu teotasid ristilöödud Jeesust. Johannese evangeeliumi järgi olid Jeesuse risti juures Maarja ja apostel Johannes. Jeesus ütles Maarjale, et Johannes on tema poeg ja Johannesele, et Maarja on tema ema, mispeale Johannes võttis Maarja oma leibkonda. Jeesuse surm Jeesus suri enne juudi sabati algust kell 3 päeval ristilöömise läbi. Johannese evangeeliumi kronoloogia ja apostel Pauluse järgi suri Jeesus 14. Nisani päeval, teiste evangeeliumite järgi 15. Nisani päeval. Astronoomilise arvestuse alusel suri Jeesus tõenäoliselt kas 7. aprillil 30. või 3. aprillil 33. aastal pKr. Vahetult enne surma hüüdis Jeesus: "Mu Jumal, Mu Jumal, miks sa mu maha jätsid!" Mõned risti juures seisjad tõlgendasid Jeesuse hüüet, et ta hüüab appi prohvet Eelijat. Jeesusele pakuti enne surma valude leevendamiseks äädikat, kuid Jeesus keeldus seda joomast. Jeesuse viimased sõnad olid kas: "Isa, sinu kätte ma annan oma vaimu!" ja "See on lõpetatud." Jeesuse surma kinnituseks pistis üks Rooma sõdur oma odaga Jeesuse külje läbi, mispeale küljest purskus verd ja vett. Vahetult enne Jeesuse surma toimus pimenemine. Jeesuse surma järel kärises Jeruusalemma templi eesriie lõhki ja toimus maavärin. Jeesuse matmine Kui Jeesus oli surnud, soovis Joosep Arimaatiast Pontius Pilatuselt luba Jeesuse matmiseks. Joosep mattis Jeesuse hädakorras lähenevate paasapühade tõttu oma perekonna hauakambrisse Kolgata lähedale aeda. Nikodeemus tõi Jeesuse surilinadesse mähkimiseks sada naela mürri. Judaismi rahvavanemate nõudel lasi Pilatus sabatil haua ette paigutada suure kivi, mis pitseeriti ja pani hauda valvama kaks sõdurit. Jeesuse ülestõusmine surnuist ja taevasseminek Kristluse põhisõnumiks religioonina on uskumine, et Jeesus kui Jumala poeg taaselustus surnuist. Jeesuse ülestõusmine Jeesus tõusis surnuist üles juudi ajaarvestuse järgi nädala esimesel päeval enne koitu, mille tagajärjel veeres hauakambri ette paigutatud pitseeritud kivirahn hauakambri ava eest ära. Judaismi ajaarvestuse järgi tõusis Jeesus surnuist kolmandal päeval pärast surma. Jeesuse ülestõusmise esimesed tunnistajad olid Maarja Magdaleena ja Jaakobuse ema Maarja, kes kavatsesid minna matmisprotseduuri lõpuni viima vastavalt Moosese seadustele. Jeesus ilmus esmalt Maarja Magdaleenale, kes pidas teda aednikuks. Jeesus andis Maarja Magdaleenale korralduse minna jüngritele uudist teatama. Jeesus kohustas jüngreid minema Galileasse. Seejärel ilmus Jeesus jünger Kleopasele ja tema kaaslasele Emmause teel, kes kuulutasid uudist teistele jüngritele. Peetrus ja Johannes olid esimesed apostlid 12 määratud apostlite seast, kes olid Jeesuse taaselustumise tunnistajaks, kui nende juurde saabunud naiste teate järgi läksid koos hauakambri juurde. Peetrus sisenes hauakambrisse, kus leidis maast surilinad ja eemal kägardatud higirätiku. Jüngrite jaoks oli teade Jeesuse taaselustumisest esialgu mõistusele vastuvõetamatu ja nad uskusid seda alles siis, kui kohtusid Jeesusega, kes neid sõitles uskmatuse pärast. Apostel Toomas ei viibinud teistega koos ja tema uskus Jeesuse taaselustumist, kui sai oma käega Jeesuse haavu katsuda. Jüngritega Galileas kohtudes andis Jeesus neile misjonikäsu: Jeesus kohtus jüngritega veel Tiberiase järve ääres. Juutide seas levib arusaam, et jüngrid varastasid Jeesuse surnukeha. Jeesuse taevasseminek Kristliku traditsiooni järgi läks Jeesus taevasse 40 päeva pärast taaselustumist. Jeesuse taevasseminek toimus Betaanias Õlimäel. Enne taevasseminekut õnnistas Jeesus oma jüngreid, mille järel varjas pilv ta jüngrite silme eest. Jeesuse taastulek Kristlased ootavad Jeesuse taastulekut. Jeesuse taastuleku aega ei tea ükski inimene: "Ei ole teie osa teada aegu ja tunde, mis Isa on iseenese meelevallaga seadnud." Taevasse läinud Jeesust varjas pilv, mistõttu tagasipöörduv Jeesus tuleb eeldatavasti samuti pilvest: "See Jeesus, kes teilt võeti üles taevasse, tuleb samal kombel, nagu te nägite teda taevasse minevat." Jeesuse taastulek toimub pärast seda, kui tema sõnum on jõudnud kõikide rahvasteni. Enne taastulekut ilmub mitmeid valemessiaid ja Antikristus. Algkristlased eeldasid, et Kristus tuleb tagasi tema jüngrite eluajal. Hiljem on Kristuse taastulekut arvatut toimuvat aastal 500, kui tinglikult möödus 500 aastat Jeesuse sünnist, aastal 1000, kui tinglikult mõõdus 1000 aastat Jeesuse sünnist ja 1033, kui möödus 1000 aastat Jeesuse surmast ja surnuist ülestõusmisest. Jeesus teistes usundites Muslimid peavad Jeesust (araabia keeles Isa, mitte segi ajada eesti sõnaga isa) askeetlikuks prohvetiks. Judaism ja mandalus peavad teda valemessiaks. Baha'i usk peab teda Jumala ilminguks. Hinduism peab teda avataaraks. Paljud New Age'i õpetuste pooldajad peavad teda guruks. Vaata ka Jeesuse sugulased Jeesuse kirgastamine Viited Kirjandus Wilhelm Bousset: "Jeesuse elu ja õpetus." Tõlkinud J. Palla. Järelsõna S. Aaslava. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts 1932 John Drane: "Jeesus". Tõlkinud Guido Reinvalla. EELK Usuteaduse Instituudi õppekirjandus 3. Tallinn: Logos 1996 Gerhard Kroll: "Jeesuse jälgedel." Johannes Esto ühing, 2002 Ernest Renan: "Jeesuse elu." Tõlkinud Kristiina Ross. Eessõna Lauri Leesi. Tallinn: Perioodika 1996 Ain Riistan: "Ajalooline Jeesus: teaduse probleem religiooni kontekstis." Dissertationes Theologiae Universitatis Tartuensis 22. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011. Välislingid Jeesus Kristus Varased allikad Jeesusest (inglise keeles) Jeesuse legendi kujunemisest (inglise keeles) Uue testamendi inimesed


Selliseid aktiivseid lapsi võib nimetada hellitusnimega väikesteks uurijateks. Kõik väikelapsed uurivad maailma, kuid mõned on uudishimulikumad kui teised. Ja suurem osa väikelapsi ei tunne hirmu, kui nad ei ole just loomult väga ettevaatlikud, sest neil ei ole aimugi, mida nad peaksid kartma. Nad ei tea, et ahi on kuum, telerikapp võib neile peale kukkuda või et nad võivad viga saada, kui suurelt kõrguselt alla kukuvad. Neile tuleb turvalisust õpetada. Samuti tuleb aru saada, et midagi esimest korda proovides laps ei tea, et ta teeb valesti, sest tema käitumine ei ole varem vaidlusi tekitanud. Seega, kui ta esimest korda mänguasja tualettpotti pillab või köögilaua peale ronib, on see uurimine. See on võimalus selgitamiseks. Ütle talle lihtsalt: "Selle veega me ei mängi, see on koht, kuhu me pissime. Ära viska mänguasju potti." Ilmselt vajab laps sel juhul võimalust veega mängida. Täida kraanikauss veega, pane sinna plasttopsid ning ole ise juures. Las laps naudib veega mängimist turvalistes oludes. Kui laps on väike uurija, on äärmiselt oluline muuta kodu "väikelapsekindlaks". Väikelaste puhul on lapsevanema kõige tähtsam ülesanne neid ohtude eest hoida ja jälgida pidevalt nii kodus kui väljaspool kodu. Ära jäta väikelast mitte kunagi üksi. Sa pead kogu aeg teadma, kus ta on ja mida teeb. Pea meeles, et väikesed lapsed ei tee vahet ohutul ja ohtlikul - nad teevad seda kuulates, mida vanemad neile korduvalt räägivad. Väikest uurijat tuleb kindlasti õpetada, kuidas maailma ohutult uurida. Vii ta parki ja näita, kus ta saab ohutult ronida. Ilmselt on tal palju energiat ja kui sa lubad tal tegutseda, arendab see tema liigutusi ja ta saab selle välja elada. Täida köögis tühi kapp ohutute asjadega ja luba tal nendega mängida. Pea meeles, et uurimine on lapse arenemise osa.


Maja ostu kasuks räägivad uudsed argumendid | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine Üks igavikulisemaid küsimusi kinnisvaraturul on olnud, et kas elada korteris või majas. Ühe või teise võimaluse kasuks on olemas nii pragmaatilised argumendid kui emotsionaalsed hinnangud. Ja ega teisiti polegi see võimalik, sest inimesed ongi erinevad ja perekondade vajadused lahknevad veelgi enam kui poliitikute seisukohad valimisstuudios. Traditsiooniliselt on maja kasuks valdavalt otsustatud loogiliselt elukõverat mööda käies. Inimesed on otsustanud hakata koos elama, sündinud on lapsed ja seejärel on puudu jäänud eelkõige ruutmeetritest, aga ka oma aianurgast. Mõistagi on olemas ka hulk teisi argumente nagu vajadus privaatsuse järele, soov kontrollida ja saada ühemõtteliselt aru jooksvate elamiskulude sisust, suurem võimalus pidada lemmikloomi ja turvalisem mängukeskkond oma lastele või ka tahe prestiižikama elukeskkonna järele. Aga peamine mõjutegur on ikka olnud lihtne vajadus, et tubadest ja abiruumidest jääb korteris väheks ning majaga kaasnevad suuremad ruumid annavad ühe käigu juurde täisväärtuslikuma elu elamiseks. Aga ajas on muutunud ja teisenenud argumendid, miks kolitakse majja. Tuntust on kogunud „maale elama“ tüüpi algatused ja oluliselt laiemaks ongi läinud põhjuste hulk, miks kolitakse nii maale kui majja. Kui varasematel aastakümnetel prevaleerisid pigem ratsionaalsed argumendid, siis nüüdseks on juurde tulnud hulk tunnetuslikke aspekte ja põhjuseid, mida näiteks 90-ndatel ei osatud isegi ette kujutada. Kasvanud on nende inimeste hulk, kes hindavad rahu ja vaikust, mida elu maamajas pakub. Juurde on tulnud inimesi, kes tähtsustavad Eestile ainuomast loodust ja kogu idüllilist keskkonda. Aga lisandunud on ka perekondi, kes hindavad laste jaoks kaasnevaid võimalusi – võimalust joosta paljajalu murul, noppida põõsast marju ning püherdada liivas ja mullas jne. Kogu ühiskonnas on leidnud suurt kõlapinda, et lapsed teevad vähem sporti, ei liigu piisavalt ning istuvad omas toas ning veedavad tunde mõne elektroonilise seadme seltsis. Korteris, üldjuhul, peab vanematel olema kõvasti iseloomu, energiat ja tahet, et nende laps elaks teistsugust elu. Majas elamine annab vähemalt natuke suurema võimaluse, et lastel oleks olemas mitmekülgne lapsepõlv, et Pokemoni kõrval võideldakse vahelduseks vihmausside ja naabri kassiga ning põsed saaksid punaseks mitte radiaatori kuumusest ega kehvast ventilatsioonist, vaid kullimängust. Paljud uuringud on tõestanud, et elukeskkond mängib äärmiselt suurt rolli laste arengus ja tulevikus. Laste kehakaalu kasv, nn nutikaela probleemid, sotsiaalsete oskuste vähenemine on tõsised probleemid, mille ees seisavad kõik lapsevanemad. Muidugi mõista pole elu majas iseenesest mingi võluvits, kuid loob siiski teatud eelduse, et lapsed oleksid tervemad, puutuksid rohkem kokku värske õhu ning päris loomade ja inimestega. Väärtused, mis kohati kipuvad unustusse vajuma, kuid teatud inimesed sellevõrra rohkem väärtustama ja astuma samme oma laste tervise ja tuleviku nimel. Aastaid on levinud arvamus, et maja soetamine on kallis ja vaat et luksus. Tõsi, odav see pole. Aga kui keskenduda tehinguaktiivsele Harjumaale, siis näeme, et vähemalt uusarendustes jääb suur osa perekortereid 200 000 € ja ülespoole hinnaklassi ning selles suurusjärgus on juba ka majade hinnad. Seega hind ei peaks ega ka ole täna esmane põhjus, mis paneb inimesi korteri ja maja vahel valima. Põhjused on mujal ning poolt- ja vastuargumentide pikka rivisse on ilmunud täisti uued näitajad.


text: Romulus Augustulus Flavius Romulus Augustus, enamasti tuntud kui Romulus Augustulus, oli viimane Lääne-Rooma keiser. Romulus Augustuse nimetas Rooma keisriks tema isa, Pannooniast pärit Rooma patriits Flavius Orestes 31. oktoobril 475 pärast viimase seadusliku keisri Julius Nepose kukutamist. Orestes oli enne Nepose kukutamist magister militum ja jäi ka pärast Romuluse võimuleseadmist sõjaväe ülemjuhatajaks. Romulus polnud tollal täiskasvanud, mistõttu Orestes sai Lääne-Rooma sisuliseks valitsejaks.[1] Romulusel puudus rahvusvaheline tunnustus. Teda ei tunnistanud keisrina Ida-Rooma riik, Gallia valitseja Syagrius ega Dalmaatsias valitsenud Nepos[1]. Ida-Rooma riigis toimus tollal kodusõda Zeno ja Basiliscuse vahel, kellest kumbki Orestese ega Romuluse võimu ei tunnustanud. Dalmaatsia ja Gallia kuulusid tollal formaalselt Lääne-Rooma riiki, nii et Romulusel polnud võimu kaugeltki kogu tollase Lääne-Rooma üle. Tal oli võimu üksnes tänapäeva Itaalias. Orestese sõjavägi koosnes peamiselt idagermaani palgasõduritest. Need nõudsid endale palgaks kolmandikku Itaaliast, kuid Orestes ja Romulus keeldusid[1]. Seejärel hakkasid palgasõdurid mässama ja kutsusid 23. augustil 476 oma kuningaks Odoakeri[1]. 28. augustil langes Orestes Piacenza lähedal palgasõdurite kätte vangi ja hukati kiiresti. 4. septembril 476 kukutati Romulus troonilt ja pagendati Kampaaniasse, kus kunagi asusid Luculluse luksuselamud[1]. Pärast Romuluse kukutamist saatis Romulus saadikud Ida-Rooma keisri Zeno juurde palvega võtta Lääne-Rooma riigi juhtimine üle. Palves oli kirjas: «Lääs ei vaja enam oma keisrit, ühest keisrist piisab maailmale.» Zeno juhtis tähelepanu sellele, et see palve olnuks kohane esitada kõigepealt Julius Neposele, aga sellegipoolest võttis ta selle vastu. Odoaker valitses Itaalia kuninga tiitli all Ida-Rooma vasallina, kuid sisuliselt sõltumatu riigi valitsejana[1]. Traditsiooniliselt peetakse Romuluse kukutamist Lääne-Rooma riigi lõpuks[1], samuti vanaaja lõpuks ja keskaja alguseks. Omas ajas ei olnud see siiski kuigi tähtis sündmus. Lääne-Rooma oli juba varem kaotanud sisulise võimu provintside üle ja germaanlased olid Itaalias domineerinud juba aastakümneid. Kuna Orestes ja Romulus olid olnud usurpaatorid, siis pidas eelviimane keiser Julius Nepos end Lääne-Rooma keisriks edaspidigi, kuni oma surmani 480, ja sellele keegi õigupoolest vastu ei vaielnud, lihtsalt tema võimu all olev riik piirdus üksnes Dalmaatsiaga. Majanduslikult tabas Itaaliat veelgi hullem allakäik järgmisel sajandil, kui Justinianus I selle taas vallutas ja Bütsantsiga liitis. Romulusele määrati elamiseks riiklik pension, mida viimati pikendati 511. Kuid muus osas pole tema elust pärast kukutamist teada midagi, ei eraelu ega surmaaega. Romulus Augustulus kultuuris[muuda | redigeeri lähteteksti] Friedrich Dürrenmatt kirjutas 1950 "ebaajaloolise ajaloolise komöödia" "Romulus Suur". Seda on etendatud ka Eestis, kusjuures nimi- ja peategelane Romulus ei olnud alaealine, vaid üle keskea mees, keda mängis Enn Kraam. Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] - Antiigileksikon, 2. kd., lk. 141 ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Romulus Augustulus|


008000 ELi aluslepingutes sätestatud eesmärke on võimalik saavutada erinevat liiki õigusaktide abil. Mõned on siduvad ja mõned mitte. Mõnda kohaldatakse kõigi ELi liikmesriikide ning mõnda vaid mõne üksiku liikmesriigi suhtes. Määrus on siduv õigusakt. Seda tuleb tervikuna kohaldada kogu ELis. Näiteks kui EL soovis kehtestada ühtseid kaitsemeetmeid väljastpoolt ELi imporditavate toodete suhtes, võttis nõukogu vastu asjakohase määruse. Direktiiv on õigusakt, milles sätestatakse eesmärk, mille kõik ELi liikmesriigid peavad saavutama. Siiski võib iga riik otsustada selle üle, milliseid õigusakte kehtestada, et kõnealuseid eesmärke saavutada. Üheks näiteks on ELi tarbija õiguste direktiiv, mis tugevdab tarbijate õigusi kõikjal ELis, kaotades näiteks varjatud tasud ja kulud internetis ning pikendades tähtaega, mille jooksul saavad tarbijad müügilepingust taganeda. Otsus on siduv nende jaoks, kellele see on adresseeritud (nt ELi liikmesriik või mõni ettevõte) ning see on vahetult kohaldatav. Näiteks avaldas komisjon otsuse ELi osalemise kohta mitmete terrorismivastase võitlusega tegelevate organisatsioonide töös. See otsus oli seotud vaid nende organisatsioonidega. Soovitus ei ole siduv. Kui komisjon esitas soovituse selle kohta, et ELi liikmesriikide õigusasutused parandaksid oma videokonverentside korraldamise võimalusi, et aidata kohtuasutustel teha tõhusamat piiriülest koostööd, ei olnud sel soovitusel mingeid õiguslikke tagajärgi. Soovitus võimaldab institutsioonidel teha oma seisukohad teatavaks ja pakkuda välja erinevaid meetmeid, ilma et kehtestataks mingeid õiguslikke kohustusi nende suhtes, kellele need on adresseeritud. Arvamus on vahend, mis võimaldab institutsioonidel avaldada oma arvamust mittesiduval viisil. Teisisõnu, sellega ei seata arvamuse adressaatidele mingeid õiguslikke kohustusi. Arvamus ei ole siduv. Arvamuse võivad esitada peamised ELi institutsioonid (komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament), Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Õigusaktide koostamisel esitavad komiteed arvamusi oma konkreetsest piirkondlikust, majanduslikust või sotsiaalsest vaatenurgast lähtudes. Näiteks esitas Regioonide Komitee arvamuse Euroopa puhta õhu meetmepaketi kohta.