text: Pärnu on sadamalinn Eesti edelarannikul Pärnu lahe ääres Pärnu jõe alamjooksul, linnasisese linnana samanimelise haldusüksuse ja Pärnu maakonna halduskeskus. Rohkem kui 40 000 elanikuga on Pärnu Eesti suuruselt neljas linn. Linn hõlmab 33,15 km2 suuruse maa-ala, sellest 20% on parkide ja haljasalade all. Pärnu linna piiridesse jääb kolm kaitseala. Pärnu on Eesti edelaosa põhiline tööstuslinn ja Lääne-Eesti tähtsaim logistiline sõlmpunkt. Majanduses on valdavad teenindus- ja puhkemajandussektor ning mitmekesine tööstus. Pärnu lennujaamal on rahvusvahelise lennutegevuse sertifikaat. Pärnu ja Sauga jõgi on linna piires laevatatavad, nende suudmeis paiknev Pärnu sadam teenindab kauba-, kala- ja turismilaevu. Alamjooksul kuni 200 m laiune Pärnu jõgi jaotab linna kahte ligikaudu võrdsesse ossa. Pärnu ala pinnamoe ja pinnakatte määravad asukoht (Pärnu madalikul), meresetted ning vanad rannavallid ja luited. Linnas suubuvad Pärnu jõkke Sauga ja Reiu jõgi. 1930. aastateks arendati Pärnu tähtsaks Läänemere-äärseks kuurortlinnaks ja on tänapäevani Eesti tähtsaim kuurortlinn. Aastast 1996 kannab Pärnu Eesti suvepealinna tiitlit. 2004. aastal avati Pärnus tollal Baltimaade suurim veekeskus. 2006. aastal uuendati Pärnus tsaariajal rajatud rannaala ning ehitati kogu kuurordi ilmet kujundav rannapromenaad. Pärnu linna asutamise aastaks loetakse 1251. aastat. Hiljemalt sellest aastast eksisteeris Vana-Pärnu linn, mis vaenu tõttu Pärnu linnaga põletati korduvalt maha ja mille taastamine keelati lõplikult 1617. aastal. Keskajal oli Pärnu Liivimaa ordu komtuurkonna keskus ja hansalinn. 17. sajandi lõpul oli Pärnu majanduselus tõusuperiood. Väga tihedad olid sidemed Madalmaadega. 18. sajandil rekonstrueeriti sadam, sajandi lõpul ületas Pärnu sadam Tallinna sadama ekspordi. 19. sajandi lõpul rajati raudteeühendus Valga kaudu Riiaga ja Viljandi kaudu Tallinnaga. Aastatel 1899–1915 tegutses Pärnus Euroopa suurim tselluloosivabrik Waldhof. 23. veebruaril 1918 kuulutati Endla teatri rõdult välja Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. Nõukogude okupatsiooni ajal oli Pärnu samanimelise rajooni keskus, lühikest aega (1952–1953) ka Pärnu oblasti keskus. 1953. aastal rajati Pärnusse Baltikumi suurim kalakonservikombinaat. 1981. aastal sai linn taas raudteeühenduse Riiaga (toimis aastani 1992). Pärnusse on ehitatud Eesti arhitektuuri silmapaistvaid ehitisi: juugendstiilis (Endla teater-seltsimaja, 1911), funktsionalistlikke ehitisi (Pärnu rannahotell, 1937), aga ka üleeuroopalist unikaalset arhitektuuri (750 m pikkune terrassmaja Kuldne Kodu Pärnu KEKi kompleksis, 1970. aastad). 2003. aastal avati suuremate ühiskondlike hoonetena Pärnu Keskraamatukogu ja Pärnu kontserdimaja. Aastatel 1699–1710 tegutses Pärnus ülikool. Tänapäeval on Pärnus Tartu Ülikooli kolledž ja 12 üldhariduskooli. Pärnus on tegutsenud ka merekool (1945–1990). Pärnu on kuulus festivalide poolest. 1994. aastal toimusid Pärnus Finni klassi jahtide maailmameistrivõistlused. Ajalugu Vanimad luu- ja sarvriistade leiud Pärnumaal on pärit Reiu jõe suudme juures asunud Sindi-Lodja asulakohast. Seda, et esimesed asukad, kalur-kütid, elasid Pärnu jõe suudmealal juba 8. aastatuhandel eKr, tõendavad 1967. aasta arheoloogilised leiud Pärnu jõe paremal kaldal asuvalt Pulli küla maa-alalt. Keskajal oli tänapäeva Pärnu kohal kaks linna. Vana-Pärnu (Perona), mille Saare-Lääne piiskop oli asutanud Sauga jõe suudmesse, sai 1251 Saare-Lääne piiskopkonna keskuseks. Kui leedulased selle 1263. aastal maha põletasid, viidi Saare-Lääne piiskopkonna pealinn Haapsallu. Gustav II Adolf keelas Vana-Pärnu taastamise 28. novembril 1617. Uus-Pärnu (Embeck) tekkis Pärnu ordulinnuse ümber, mida ürikuis on mainitud 1265. See oli müüriga kindlustatud kaubalinn (linnaõigused alates 1318), Hansa Liidu liige, Novgorodi viival jõeteel. Linna valitsusorganina tegutses varakate linnakodanike seast valitud Pärnu raad. Rootsi võimu ajal asus Pärnus 1699–1710 Tartu ülikool (Academia Gustaviana Carolina). Põhjasõda algas 1700, vene väed vallutasid Pärnu 1710. aastal, Põhjasõda tõi Eesti- ja Liivimaale Vene keisririigi ülemvõimu ning venelased said endale Pärnus hea meresadama ja laevaehituskoha. 18. sajandil kehtis Pärnus oma arvestuslik rahaühik, Pärnu kuranttaaler (Thaler pernauisch courant), mis võrdus 64 Rootsi ööri ja 75 Vene kopikaga. 1764. aastal oskasid linna kaupmeeskonna esindajad külaskäigul viibinud Vene tsaarinnale Katariina II-le veenvalt esitada jõesuu süvenduse ja muulide ehitamise vajadust. 18. sajandil elustus kaubandus Hollandi ja Inglismaaga, majanduse arengu tulemusel ehitati linn taas üles, linnas asutati suured kaubakontorid, mis Katariina II valitsemise ajal olid kaubaekspordilt Tallinnast eespool. Sadama põhiline osa oli purjelaevade ajastu strateegilise toorme (linakiud, puit) eksport. 18. sajandi lõpus ja 19. sajandil oli Pärnu nii tähtis sadamalinn, eriti lina ja metsa väljaveo poolest, et kippus võistlema Tallinnaga. Suured muutused Pärnu linna elus ja territoriaalses arengus tõi kaasa 1832. aasta, Sindi tekstiilivabriku asutamine ja kindluslinna staatuse kaotamine, misjärel hakati Pärnu linna välimust muutma. Riia inseneri C. Weyri projekti järgi tehti linnas hulk muudatusi: vallikraavid täideti mullaga, hiljem muudeti kõik muldsed künkad ja vallid parkideks ja puiesteedeks. 1840. aastate alguses moodustati supelelu selts eesmärgiga muuta Pärnu merekuurordiks. 1838. aastal asutati Pärnu mudaravila (tollase linnakarjamaa servale mereranda). 1896. aastal ehitati Pärnu linnasüdamesse (Rüütli tänav 40a) puust varikatusega raudteejaam. Kitsarööpmelise raudtee haruliin ühendas Pärnut Mõisaküla ja Valgaga, edasi Liivimaa kubermangu kubermangulinna Riiaga ning Viljandi kaudu Eestimaa kubermangu kubermangulinna Tallinnaga. 1914. aastal alanud Esimene maailmasõjas lasi Pärnu komandant Rodzjanko 1915. aastal õhkida Waldhofi tselluloosivabriku. Purustati ka Pärnu elektrijaam ja hävitati kõik linna tuulikud. 23. veebruaril 1918 kuulutati Endla teatri rõdult välja Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. Vana-Pärnu liideti administratiivselt Pärnuga 6. septembril 1920. Aastatel 1937–1938 valmisid kaarsillad üle Sauga ja Pärnu jõe. Holokaust Pärnus seisnes inimsusvastastes kuritegudes peamiselt 1941. aastal, vähem ka 1942–1944. Teise maailmasõja käigus põletati suur osa Pärnu südalinnast ja Tallinna maantee alguse hoonetest. Pärnu südalinnas oli ligi 50% vanalinnast varemeis. Pärast Teist maailmasõda koostati linna taastamiseks ja arendamiseks Pärnu 1946. aasta generaalplaan. Kesklinna sild valmis 1956. aastal. 1972. aastal rekonstrueeriti kitsarööpmeline raudtee laiarööpmeliseks ning Papiniidu raudtee- ja maanteesilla valmimisel 1976. aastal sai Pärnu raudteeühenduse ka Riiaga. 1973. aastal arvati keskaegse ja 17. sajandi lõpu tänavavõrgu säilitanud Pärnu vanalinn arhitektuurikaitsetsooniks. Linn ja linnajaod Pärnu jõe paremal kaldal asuvad Ülejõe, Rääma ja Vana-Pärnu linnaosa ning vasakkaldal Kesklinn, Rannarajoon, Eeslinn, Mai, Lodja ja Raeküla. Vana-Pärnu liideti administratiivselt Pärnuga 6. septembril 1920. Rahvastik Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Pärnu elanikest 83% eestlased, 12% venelased, 1% ukrainlased, 0,6% soomlased, 0,4% valgevenelased, 8% teised rahvused ja teadmata rahvusega. Seisuga 1. jaanuarl 2022 elas Pärnus 40 225 inimest, kellest 54,5% olid naised ja 45,5% mehed. Loodus Linn asub Pärnu lahe ääres ning linna poolitab Pärnu jõgi, Vana-Pärnu ja Ülejõe vahel on eraldaja Sauga jõgi. Pärnus ja selle ümbruses asub Pärnu rannaniidu looduskaitseala (endise nimega Pärnu rannaroostik) ja Niidu maastikukaitseala. Ilmastu Majandus Pärnu on Lääne-Eesti tähtsaim tööstuskeskus. Töötleva tööstuse 31 ettevõtete ja tootmisüksuse (20 ja enama töötajaga) müügitulu oli 2021. aastal umbes 550 miljonit eurot ja neis oli 3500 töötajat. Tähtsamad tööstusharud on: elektroonikatööstus u 30% käibest (suurim ettevõtte , Scanfil 472 töötajat); puidutööstus u 28% käibest (Metsä Wood Eesti 164 töötajat, Harmet tootmisüksus); tekstiili-, rõiva- ja jalatsitööstus u 14% käibest (Wendre 491 töötajat); metallitoodete tootmine u 14% käibest (Ruukki Products 150 töötajat); 2011. aastast käib Pärnus aina enam Skandinaavia pensionäre tervist taastamas ja puhkamas. Oluline majandusharu on turism. Hästi arenenud on majutussektor ja spaade võrgustik. 1. jaanuari 2008. aasta seisuga oli linnas 23 hotelli (millest 5 spaahotellid), 13 külalistemaja, 8 hostelit, 5 puhkemaja, 2 motelli, 1 puhkeküla ja mitu kodumajutust pakkuvat ettevõtet ning arvukalt külaliskortereid. Samal ajal oli linnas 43 restorani, 54 baari, 62 kohvikut ja arvukalt muid toitlustusasutusi. 2021. aastal oli linnas üheksa spaad. Taristu Pärnus on arenenud transporditaristu, linnas ja lähiümbruses asuvad Pärnu lennujaam, Pärnu raudteejaam, Pärnu kaubajaam, 2011. aastani regionaalne Pärnu ATP. Aastani 2018 sõitsid Pärnusse reisirongid. Reisirongiliiklus Tallinna ja Pärnu ning Pärnu, Riia ja Euroopa vahel taastub aastal 2026, kui valmib Rail Baltic. Kultuur Pärnus elas mõnda aega eesti rahvusliku liikumise tegelane Johann Voldemar Jannsen, kes asutas seal esimese Eesti ajalehe Perno Postimees, ning noorpõlves tema tütar Lydia Koidula. Pärnus asub Eesti vanuselt teine kutseline teater Endla ja 2002. aastal ehitatud Pärnu kontserdimaja. Pärnus on kasvanud kirjanik ja poliitik August Jakobson, kelle tuntuima teose "Vaeste-Patuste alevi" ainestik on samuti Pärnu-keskne. Arhitektuur Vanimad ehitismälestised on linnakindlustused: bastionide ja vallikraavi osad, linnamüüri Punane torn (Rode vangen thorn) 15. sajandist ning Tallinna värav 17. sajandist. 20. sajandi esimesest poolest pärinevad juugendstiilis Ammende villa (1905) ja mitu kauase linnaarhitekti Olev Siinmaa projekteeritud funktsionalistlikku hoonet, näiteks Pärnu rannahotell (1937, kaasautor Anton Soans) ja Pärnu rannakohvik (1940). 20. sajandi teisel poolel on ehitatud Endla teatri uus hoone ja mitu sanatooriumihoonet. Kuurordipiirkond hõlmab lauge merepõhjaga pika supelranna ja mereäärse pargivööndi, seal paiknevad ka sanatooriumid, mudaravila, puhkekodud jms. Haridus Aastatel 1699–1710 asus Pärnus Tartu ülikool (Academia Gustaviana Carolina). Tänapäeval on Pärnus 12 üldhariduskooli: Pärnu Ülejõe Põhikool, Pärnu Raeküla Kool, Pärnu Koidula Gümnaasium, Pärnu Ühisgümnaasium, Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium, Pärnu Vanalinna Põhikool, Pärnu Rääma Põhikool, Pärnu Tammsaare Kool, Pärnu Kuninga Tänava Põhikool, Pärnu Päikese Kool ja Pärnu Vabakool. Linnas tegutsevad Tartu Ülikooli Pärnu kolledž ja Pärnumaa Kutsehariduskeskus. Militaaria Linna esimene militaarehitis oli Liivi ordu Pärnu ordulinnus, mis pole säilinud. Keskaegsest Pärnu linnamüürist on säilinud 15. sajandil rajatud vangitorn (Punane torn) Pärnu linnamüüri kagunurgas. Vene-Liivi sõja käigus 1560. aasta sügisel rüüstas ja põletas linna venelaste sõjasalk, linn rüüstati ja põletati uuesti 1575. aastal. 17. sajandi keskel kavandasid Rootsi võimud linna kindlustuste moderniseerimist bastionaalsüsteemis, millega linn laienes lõunas kolm korda suuremaks. Tollast ringtänavate vööd märgivad tänapäeval Põhja, Hommiku, Lõuna ja Õhtu tänav. Uueks linnakeskuseks sai ruudukujuline Uus Turg (tänapäeval Lastepark), uuteks ida-läänesuunalisteks peatänavateks Rüütli ja Kuninga tänav. Kuninga tänav ühendas nn Kuningaväravad uues bastionaalsüsteemis, millest lähtusid magistraalid Riiga ja Tallinna. Linna põhja-lõuna suunas pikendati osa keskaegseid tänavaid – Vee, Nikolai, Pühavaimu ja Hospidali tänav – Lõuna tänavani. 1670. aastal hakkasid Rootsi võimud Pärnu ümber kindlustusvööndit rajama: piki Põhja, Hommiku, Lõuna ja Õhtu tänavat. Ümber linna planeeritud bastionid kandsid taevakehade nimesid: Venus, Saturnus, Mars, Luna, Jupiter, Mercurius ja Sol. Linnaväravaid oli kolm: Riia värav, Tallinna värav ja Vee värav. Muldkindlustusi ümbritses lai ja sügav vallikraav, mida tänapäeval kasutatakse meelelahutuskohana. Tallinna värava ees oli Õhtutähe raveliin (Abendstern), Riia värava ees Hommikutähe raveliin (Morgenstern). Pärast seda, kui Venemaa keisririigi väed Pärnu Põhjasõjas vallutasid, lisati kaitserajatisele idaküljel Mittagstern-raveliin ning rajati massiivsed püssirohukeldrid ja kivikonstruktsioonis vahimajad. Venemaa keisririigi ajal, pärast 1905. aasta revolutsioonisündmusi Eestis ja streiki Waldhofi tselluloosivabrikus, määrati Pärnusse alalisele dislotseerumisele ja Pärnu garnisoni koosseisu Krasnojarski polgu rood, mis asus linna ja Waldhofi vabriku rahaga ehitatud Lembitu kasarmutes. Pärast Vabadussõda, alates 1921. aastast asus Pärnu Lembitu kasarmutes Eesti kaitseväe 6. Üksik Jalaväepataljon. 1992. aastal moodustati Pärnu üksik-jalaväekompanii, mis asus endistesse Eesti kaitseväe 6. pataljoni kasarmutesse. Aukodanikud 1886 Konstantin Possiet 1901 Friedrich Fromhold Martens 1934 Konstantin Päts 2007 Neeme Järvi 2008 Valter Ojakäär 2009 Jüri Jaanson 2017 Arbo Valdma Vaata ka Viited Kirjandus Jüri Kivimäe, Aivar Kriiska, Inna Põltsam, Aldur Vunk. "Merelinn Pärnu", 1998 ISBN 9985604318 Rein Veidemann. Рейн Вейдеманн. "Пярну – город между рекой и морем." (Brošüür turistidele.) Пярну, Пярнуский центр туристической информации 2006 Leele Välja, Jalutaja teejuht, Pärnu. ISBN 9771736486055 Välislingid Pärnu linna koduleht Pärnu Turismiinfo Pärnu kodanikuühiskonna portaal "Pärnu viki" eestigiid.ee: Pärnu linn MTÜ Arheoloogia ja ehitusajaloo grupp AEG: Meediakajastus, Pärnu mtyaeg.ee Pärnu kaardil Eesti linnad Sadamalinnad


Moskva: Gruusia tappis vene ohvitserid(30) ÜRO raport kinnitab Moskva väiteid, et kaks grusiinide käe läbi hukkunud Vene ohvitseri olid Abhaasia poolel.Venemaa ning Gruusia pinged saavutasid uue kõrguse 20. septembril, mil Gruusia eriteenistused tapsid kokkupõrke käigus abhaaside rühmitusega kaks abhaasi ning kaks nendega koos viibinud Vene ohvitseri, kes ei kuulu Vene rahuvalvajate sekka. Seitse abhaasi võeti vangi. Mis seal täpselt juhtus, pole esialgu veel selge. Gruusia väitel oli rühm enne kokkupõrget tunginud sügavale tema territooriumile, üritades ilmselt rünnata Kodori orgu teed ehitavaid töölisi. ÜRO vaatlusmissiooni esialgne raport leiab, et “on tugev alus” grusiinide väiteid uskuda. Ent ettekanne kinnitab ühtlasi, et surma said venelased siiski 300 meetrit kontrolljoonest Abhaasia pool. Kinnitust leidis ka, et mõlemad tapeti automaatrelvadest läheda maa pealt. Venemaa välisministeerium teatas oma avalduses, et peab Gruusia eriüksuste rünnakut “ette kavatsetud, eriti julmal viisil toime pandud mõrvaks”. Tbilisi pole ÜRO esialgset ettekannet veel kommenteerinud. Teisipäeval väljendas Abhaasiat pingestava vägivalla pärast tõsist muret ka ÜRO julgeolekunõukogu, kes pikendas ühtlasi vaatlusmissiooni mandaati poole aasta võrra. Konkreetse vahejuhtumi pärast ei asetanud ta siiski süüd kummalegi poolele. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17190075


VIDEO: suri Stalini kaasvõitleja Mikojani kuulus poeg(12) Anastass Mikojan ja USA president Lyndon Johnson Moskvas suri ajaloolane ning publitsistist Sergo Mikojan, kes oli vana bolševiku ja Nõukogude Liidu kauaaegse armeenlasest poliitika ja majandustegelase Anastass Mikojani poeg. Venemaa sõltumatu raadiojaama Ehho Moskvõ teatel suri 81-aastane Sergo Mikojan verevähi tagajärjel. Mikojan on kümnete teadustööde ja publikatsioonide autoriks. Oma akadeemilise karjääri jooksul kujunes temast Ladina-Ameerika hinnatud spetsialist. Pika aja jooksul juhtis ta ajakirja „Ladina-Ameerika", suure tuntuse tõi raamat „Kariibi kriisi anatoomia". Sergo Mikojan kaitses ajaloodoktori kraadi, töötas juhtiva teadurina Venemaa teaduste akadeemia maailmamajanduse ja rahvusvaheliste suhete instituudis ning oli USA pealinnas Washingtonis asuva Georgetowni ülikooli professoriks.


Seagripi vaktsiini kergeid kõrvaltoimeid on tundnud 60 inimest(16) 28. veebruari seisuga oli uue gripi vastu vaktsineerimas käinud 33 330 inimest, neist 15 774 on vaktsineeritud ka vaktsiini teise annusega. Kokku on vaktsineerimisi teostatud 49 104 korral. Nn riskirühma kuuluvatest kodanikest on suuremat huvi vaktsineerimise vastu ilmutanud täisealised kroonilisi haigusi põdevad inimesed (vaktsineerituid 7190), ja tervishoiutöötajad (vaktsineerituid 3318), teatas terviseamet. Uue gripi vastase kaitse on saanud ka 2114 kroonilisi haigusi põdevat last vanuses 2- 17 eluaastat. Rasedaid ja alla kuue kuu vanuste laste emasid on vaktsineerimas käinud 1140, 6 – 24 kuu vanuseid lapsi 1550. Väljaspool riskirühmi on vaktsineerimas käinud 16949 inimest. Vaktsineerimisi viiakse Eestis läbi kahe erineva vaktsiiniga, neist Celvapaniga vaktsineerimine eeldab kahe vaktsiini annuse manustamist ja Pandemrixiga vaktsineerimisel piirdutakse üldjuhul ühe annusega. Ravimiametile oli saadetud 24. veebruari seisuga 60 teatist pandeemilise gripi vaktsiinide võimalike kõrvaltoimete kohta. Teatatud kõrvaltoimed olid peamiselt mittetõsised ja teadaolevad. 11 kõrvaltoimet puudutasid Celvapani ja 49 Pandemrixi vaktsiini. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29619105


source: fineweb

text: Valga maakonnas, Otepäält 6-8 km põhja pool asub Päidla järvestik, millesse kuuluv Mõrtsuka järv asub Uibujärvest 0,5 km põhja pool. Selle põhja-lõuna suunas pikliku järve absoluutne kõrgus on 98 m, pindala 19,7 ha, suurim sügavus järve keskosas 5,4 m (keskmine sügavus 3,7 m). Ümbruses on ilused keskmise kõrgusega saviseid moreenkünkaid: ida Pärdi- ja Liisukärja mägi, läänes Ruunamägi, lõunas Lutsumägi. Järve kallastel leidub põlde, metsi ja niite. kaldad on enamasti lausad, kohati järsud. Silmapaistvalt palju on liivast ja kruusast kaldavöödet. Mudast põhja esineb edelasopis, kirdeosas on vees suuri kive. Sissevool on Uibujärvest, veidi vett toob ka Kakkoja, loodekalda juures on suur allikas. Järve vesi on kollakasroheline, keskmise läbipaistvusega (2,4-2,7 m) ja hästi segunev. Taimestik oli 1954. a. keskmise rohkusega, liike palju (23). Kuigi fütoplanktonit on vähe, võib oletada järve suvist õitsemist. Zooplanktonit leidub keskmisel hulgal, põhjaloomastikku on vähe. Hea kalajärv, kus on rohkesti latikat, aga ka haugi, roosärge, särge, ahvenat ja linaskit. On esinenud kokre, kiiska, vingerjat, lutsu, hingu ja vististi ka trullingut. Mõrtsuka järv oli varem tuntud hea vähijärvena, kuid seda on laastanud mitmetel kordadel vähikatk. Väärtuslik kalajärvena ning kauni maastikuelemendina ja hea puhkekohana. Rahvamuistendi järgi olevat see järv oma kummalise nime saanud tapetud põdra järgi. Järves olevat peidus ka rootslaste kulda. Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977


Nagu veeojad kõrbes - Eesti Kirik Nagu veeojad kõrbes 12.03.2014 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Esileht Reedel, 7. märtsil tähistati maailma palvepäeva – päeva, mil kristlased üle maailma pöördusid Jumala poole Egiptuse naiste loodud palvetega teemal «Nagu veeojad kõrbes». Maailma palvepäeva oikumeeniline jumalateenistus peeti ka Tallinna Eelimi nelipühi kirikus. Palveid ja pühakirjatekste lugesid naised Tallinna luteri, baptisti, metodisti ja nelipühi kogudustest. Laulis Tallinna oikumeeniline naiskoor, kus lauljaid peamiselt Jaani, Kaarli ja Oleviste koguduse naiskoorist. Dirigeerisid Marika Kahar, Aivi Otsnik, Urve Pihlak ja Silvia Landra. Flöödil esines Maris Lend. Kõneles Eelimi koguduse pastor Olius Thaling. Palvepäeva koordinaator oli, nagu ka varasematel kordadel, Katrin Oidjärv. Pastor Olius Thaling kõneles Egiptuse sündmustest Piiblile tuginedes, rõhutas, et Egiptus on paik, kus Jumal näitas oma väge. Egiptuses liigub tänapäevalgi Jumala Vaim, peetakse rahvarohkeid jumalateenistusi, ka palvepäeva tähistamine on väga populaarne. Kuid pastor juhtis tähelepanu sellelegi, et maailmas on viimasel ajal olnud mitmeid riike haaranud rahutusi: Liibüas, Kreekas, Süürias, Hispaanias, Venetsueelas, Aafrika riikides jne kuni viimaste päevade ärevate sündmusteni Ukrainas. Esimesena puhkesid need 2011 Egiptuses. Pastor Thaling kutsus üles palvetama Ukraina rahva eest. Märtsikuu esimesel reedel peetava maailma palvepäeva muudab eriliseks see, et 24 tunni jooksul peetakse ühesuguste palvetekstide alusel oikumeenilisi jumalateenistusi üle maailma. Palvepäeva tekstid koostavad igal aastal ühel kindlal teemal eri maade kristlased. Näiteks eelmisel aastal loeti Prantsusmaa naiste palveid. Maailma palvepäeva (varasemalt tuntud kui naiste palvepäev) traditsioon on üsna pikk, alguse on see saanud 1870. aastal USAst. Palvepäeva koordineerib Ameerika kristlike naiste liikumine World Day of Prayer. Eestis on maailma palvepäeva tähistatud alates 1995. aastast. Eelmine: Kirikud kogukonnakeskusteks Järgmine: Solidaarsustunde ja kiriku ühtsuse nimel


source: wikipedia

text: Kuressaare on Saaremaa ainus linn, Saaremaa valla keskus ja Saare maakonna halduskeskus. Kuressaare asub Saaremaa lõunarannikul ja on ühtlasi Eesti läänepoolseim linn. Kuressaare linn tekkis muinassaarlaste tugi- ja kauplemiskohta Põduste jõe suudmes tuhatkond aastat tagasi ning hiljem arenes 14. sajandil ehitatud ja tänapäevani säilinud piiskopilinnuse juures. Linna merepoolses servas asuv linnus on ühtlasi linna vanim ehitis ja Saare-Lääne piiskoppide kunagine kants. Linna keskosa on ajalooliselt väärtusliku vanalinna arhitektuuri kaitseala, kus asub enamik Saare maakonna ja Kuressaare linna asutusi ning tähtsamaid kauplusi, restoranid ja kohvikud, kultuurikeskus, päevakeskus, teater ja kino. Tööstushooned paiknevad keskusest kirdes, osa neist linnapiiridest väljas. Nimi Ajalooliselt on Kuressaare tuntud saksakeelse nimega Arensburg (algne kirjapilt Ahrensborch). Esialgu tähistas see piiskopilinnust, hiljem ka selle kõrvale tekkinud alevikku. Nimetus tulenes piiskopilinnuse kaitsepühaku, evangelist Johannese sümboliks olevast kotkast. Algselt kutsutigi linnust kotkalinnuseks (ladina keeles arx aquilae). Paralleelselt oli kasutusel ka eestipäraseid nimesid, kõige laialdasemalt neist oli levinud Kuresaar. Eesti iseseisvudes 1918. aastal võeti ametlikult kasutusele senised eestikeelsed nimed: nii Kuresaar kui ka Kuressaare. 1933. aastal otsustas Eesti valitsus, et ametlikus kirjakeeles jääb kasutusele ainult nimevorm Kuressaare. Saksa okupatsiooni ajal ennistati Arensburgi nimi, mis kehtis Saksa okupatsiooni lõpuni. Suurema osa Nõukogude okupatsiooni ajast (15. maist 1952 kuni 23. juunini 1988) kandis linn Kuressaarest pärit bolševikust revolutsionääri Viktor Kingissepa järgi nime Kingissepa. Kingissepa nimi anti ka Jamburgi linnale Ingerimaal, mis kannab nime Kingissepp tänapäevani. Rahvastik 1922. aasta rahvaloenduse andmete järgi elas Kuressaares 3296 inimest, nende seas 2666 eestlast, 401 sakslast, 156 venelast, 39 juuti ja 34 rootslast. Linna rahvaarv kasvas kuni 1989. aastani, mil linnas elas 16 166 inimest. Neist 92,78% olid eestlased, 5,15% venelased ja 2,07% teiste rahvuste esindajad. Sellest ajast saadik on linna rahvaarv stabiilselt vähenenud. 2000. aastal elas Kuressaares 14 925 inimest. 2011. aastaks oli rahvaarv vähenenud 13 166 inimesele. Eestlasi oli neist 97,68%, venelasi 1,21% ja muust rahvusest elanikke 1,11%. Kuressaare elanikkonna rahvuslik koosseis rahvaloenduste andmetel Linnavalitsemine ja haldusorganid Kuressaare linna täidesaatev võimuorgan oli enne 2017. aasta haldusreformi Kuressaare Linnavalitsus. Kuressaare valitsemise üldpõhimõtteid, valitsemisalaga seotud mõisted ja ametiasutuste tegutsemise kord on kajastatud Saaremaa valla põhimäärusega. Haldusreformi järel tekkinud Saaremaa vallas on vallavanem ühtlasi ka Kuressaare linnapea ning selleks on alates 2022. aastast Mikk Tuisk. (vt ka Kuressaare linnavolinike loend 1919, 1921, 1924, 1927, 1934, 1939) Linn ja linnaosad Ida-Niidu Kullimäe Kesklinn (Kuressaare vanalinn, Jänesteküla, Põllu alev, Veneküla) Kellamäe Marientali Merikotka Rapiküla Roomassaare Smuuli Tori (Tuulte Roos) Loodus Kuressaare asub Saaremaa lõunaosas. Kuressaare pindala on 1495 ha, millest moodustavad metsad ja pargid 197 ha, haljasalad 74 ha ning aiad ja hoovid 271 ha. Kuressaare merepiir on 20,5 km pikkune. 1930. aastal istutati Kuressaare linnaparki uusi haruldasi puuliike, mis telliti Tartu Ülikooli botaanikaaiast. Linnapargi taimestik on rikas, seal leidub ligi 80 puu- ja põõsaliiki. Kuressaares kerkib maakoor 2–3 mm aastas. Seetõttu on aegade jooksul saared linnaalaga liitunud, endised merelahed kaotanud ühenduse merega ja muutunud järvedeks, sealhulgas Mullutu-Suurlaht. Linna järgi on nime saanud Kuressaare lade ja Kuressaare kihistu. Sealne G1 puurauk on Kuressaare kihistu ja Kuressaare lademe stratotüüp ning Kudjape kihtide ja Jaagarahu lademe täiendav stratotüüp. See on ka Tahula kihtide neostratotüüp. Turism Kuressaare on tuntud suvitus- ja kuurortlinn. Linn on üks suurima külastatavusega turismikeskusi Eestis. Esimene teadaolev turismigrupp külastas Kuressaaret juba ligi 165 aastat tagasi. Ajalugu 19. sajandi keskpaigas sai Kuressaare kuurortlinnaks, kui linna lähedal avastati suured raviva toimega muda varud. Esimene mudaravila ehitati 1840. aastal, kuid mudavannidega tervistamist on Saaremaa läänerannikul katsetatud juba alates 1820. aastate keskpaigast. Just tervisemuda sai Kuressaare märksõnaks. Loodi uusi ravilaid ja pansionaate, tunduvalt parandati heakorda ja külastajate arv aina kasvas. Aastatel 1918–1940 kestis kuurordi õitseaeg edasi. Venelaste osakaal külastajate hulgas vähenes, andes ruumi lätlastele, soomlastele ja rootslastele. Turismi areng pidurdus Teise maailmasõja algusest kuni Nõukogude okupatsiooni lõpuni, mil kogu Saaremaa oli kuulutatud kinniseks piiritsooniks, mis välistas igasuguse välisturismi. Lubatud oli vaid rangelt piiritletud ja kontrollitud siseturism. Tänapäeval on Kuressaare taas kuurortlinn. Rajatud on uusi terviseasutusi ja hotelle ning korrastatud ajaloolisi mälestusmärke. Kaks kolmandikku praegustest linna külastajatest on mandrieestlased, ülejäänud külastajad on valdavalt Soomest, Rootsist ja Lätist. Vaatamisväärsused Kuressaare vanalinnas on säilinud peamiselt 18.–19. sajandist pärit ajaloolisi hooneid, kuid leidub vanemaidki. Vanalinnas asuvad näiteks Püha Nikolai kirik ja Laurentiuse kirik, kaubahoov, vana veski (1899), sadamaait (1663) ja elamuid. Baroksed raekoda ja vaekoda pärinevad Rootsi ajast 17. sajandist, Kuressaare raekoja kõrval asuv Saaremaa rüütelkonna hoone aga 18. sajandist. Vanimate säilinud hoonete hulka kuuluvad ka aadressil Kauba tänav 5 asuv pastoraadihoone ning Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal asuv Põlluvahi maja. Linna suurim vaatamisväärsus on põhiosas 14. sajandist pärinev Kuressaare piiskopilinnus, kus praegu asub Saaremaa Muuseum. Ruudukujulise põhiplaaniga linnus koosneb neljast siseõue ümber asetsevast hoonetiivast. Kirdeküljel paiknevad värav ja kaks torni: Pikk Hermann ja Sturvolt. Olulised on ka 17.–18. sajandist pärinevad Kuressaare kindluse võimsad muldkindlustused keskaegse linnusetuumiku ümber. Kuressaare linnus on Baltimaade üks paremini säilinutest. 20. sajandi algusest on seda mitu korda restaureeritud. Alates 2001. aastast korraldatakse igal suvel Kuressaare lossi päevi rüütliturniiride, teatraliseeritud ring- ja rongkäikudega ning muude keskaja atraktsioonidega. Linnusest edelasuunas jääb Tori abajas, kus asub Kuressaare sadam. Kuressaare lossipark ja historitsistlikus stiilis Kuressaare kuursaal on kuurordielu keskmeks. Mõlemad rajati 19. sajandi teises pooles. Lossi tänava alguses, kunagisel kalaturul, on Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. Taristu Teed Kuressaare linna läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee, mis on üks Eesti põhimaanteid. See ühendab linna Kuivastu sadamaga, tagades Saaremaale parvlaevaühenduse Mandri-Eestiga. Kuressaare tänavate kogupikkus on 75,8 km. Transport Kuressaare linnal on Kuressaare bussijaama kaudu ühistranspordi ühendus teiste Saaremaa asulate ja Mandri-Eestiga. Ühtlasi sõidab Kuressaares kaheksa bussiliini, mis on linna ainus ühistranspordiliik. Lennujaam Kuressaare lennujaam on Saaremaa ainuke lennujaam. 2019. aasta seisuga on Kuressaarel lennuühendus Tallinna linna ja Ruhnu saarega. Tallinna ja Kuressaare vahel toimuvad lennud iga päev. Varem on linnal olnud lennuühendus ka Helsingi, Kärdla, Riia ja Stockholmiga. Sadamad Kuressaare sadam on endine linnasadam, mis taasavati 1999. aastal Tori kauba- ja kalasadama asukohas. Sadamat kasutatakse peamiselt jahisadamana. Rahvusvaheline väikelaevade sadam kannab keskkonnasõbralikkuse ehk kotkalipu märki. Roomassaare sadam paikneb nelja kilomeetri kaugusel Kuressaare linnast Roomassaare poolsaarel. See on linna peamine merevärav ja kogu Saaremaa tähtsaim kaubandusvärav, mis ehitati 1894. aastal. Nüüdseks on Roomassaare ka populaarne jahisadam. Sadamal on varem olnud regulaarühendus Tallinna, Pärnu, Riia, Peterburi, Helsingi ja Stockholmiga. Tänapäeval saab Roomassaare sadamast kuue kilomeetri kaugusele Abruka saarele, ettetellimisel ka Ruhnu. Haridus Kuressaare linnas on viis üldhariduskooli: Kuressaare Hariduse Kool Kuressaare Nooruse Kool Kuressaare Vanalinna Kool Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium Saaremaa Toetava Hariduse Keskus Saaremaa Gümnaasium Ainsa erakoolina töötab Kuressaares põhiharidust andev Luce Kool. Kutseharidust saab omandada Kuressaare Ametikoolis. Rakenduskõrgharidust annavad Kuressaares TTÜ Kuressaare kolledž ning alates 2019. aasta sügisest tegutsev Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli Kuressaare õppeosakond, kus õpetatakse õendust. Kultuur Linnas on arvukalt muuseume ja kontserdipaiku, teater ja kino, tegutsevad laulu- ja tantsuansamblid ning kultuuriorganisatsioonid. Ühtlasi toimub linnas palju kultuuriüritusi, eriti suviseid vabaõhuüritusi. Kuressaare kultuurielu edendab peamiselt Kuressaare Kultuurikeskus, mis asub kesklinnas. Kultuurikeskuses toimuvad kontserdid, etendused ja näitused. Oluliseks edendajaks on veel ka Kuressaare Teater (endise nimega Kuressaare Linnateater), kus saab lisaks teatrietendustele vaadata ka filme. Saaremaa Muuseum on Eesti üks vanimaid (asutatud 1865) ja suurimaid muuseume, mida igal aastal külastab 70 000 – 80 000 inimest. Maakonnamuuseumina on see üks peamisi Saaremaa kui eripärase looduse, ajaloo ja kultuuriga piirkonna identiteedi säilitajaid ja tugevdajaid. Selle identiteedi oluliseks osaks on Kuressaare linnus-kindlus. Sadamaait on aastaid olnud Kuressaare Teatri suveetenduste päralt. 2018. aastal sõlmiti leping Laggentagge OÜ-ga džinni destilleerimiseks. Linnas tegutseb ka Kuressaare Folgiklubi. Koostöös Kuressaare Linnateatriga sai alguse kontserdisari "Eesti Pärimusmuusika Keskus soovitab", mis alates 2017. aasta septembrist pakub folkmuusikakontserte. Kuressaare Kultuurivara on katusorganisatsiooniks 15 Kuressaare rahvakultuurikollektiivile. Kollektiivid osalevad nii üleriigilistel kui ka Saare maakonna laulu- ja tantsupidudel ning muudel üritustel. Kultuuriüritused Kuressaare linna aastapäeva tähistatakse 8. mail tavaliselt kas kontserdi, etenduse või muu etteastega. Lastelust on Kuressaare lasteaedade lõpupidu, mis toimub mai viimasel pühapäeval. Seda tähistatakse rongkäiguga Kuressaare kultuurikeskuse juurest lossini, kus toimub tasuta kontsert. Pärimuskultuuri Suvi koosneb vastavalt aastale kas ainult Kuressaare või kogu Saaremaa rahvatantsuansamblite esitatavatest kontsertidest. Suvemuusika on 1997. aastal taastatud Kuressaare linna muusikatraditsioon. Suvemuusika, eelkõige instrumentaalkontserdid, kõlab läbi suve pühapäeviti lossipargi kõlakojas. Kuressaare Kammermuusika Päevad toimuvad alates 1995. aastast augusti alguses. Kuressaare merepäevad toimuvad tavaliselt kas augusti esimesel või teisel nädalavahetusel. Tegemist on ühe suurema Saaremaa festivaliga, kus on kontserdid, messiala, laat, laevad, mereteemalised üritused, toitlustus- ja teematelgid ning mängud. Festivali rõhk on kontserdiprogrammil. Saaremaa Ooperipäevad toimuvad juulis. Juulis püstitatakse Kuressaare lossihoovi 2000 istekohaga ooperimaja. See on Baltimaade populaarseim ooperifestival. Religioon Kuressaare linnas on tegevad EELK Laurentiuse kogudus, Püha Nikolai õigeusu kogudus, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Kogudus, Siioni Kogudus, Eesti Metodisti Kiriku Kogudus, Adventistide Kogudus. Kuressaare rahvastik religiooniti (2000) Arhitektuur Kuressaare on eeskätt tuntud linnuse konvendihoone järgi, mis on ainus oluline ümberehitusteta säilinud keskaegne kindlusehitis Balti riikides, mistõttu on Kuressaare piiskopilinnus Eesti keskaja arhitektuuris olulisel kohal. 17. ja 18. sajandil langes Kuressaare korduvalt suurte tulekahjude ohvriks, mis jättis linnast püsti vaid loetud arvu maju. Seetõttu hakati nõudma kivist majade ehitamist, mis olid lihtsad ühekorruselise väljavenitatud ristkülikulise põhiplaaniga krohvitud elamud. Need omandasid tol ajal Kuressaare kaubamärgi tunnuse. 1820. aastateks oli Kuressaare kivimajade arvult Eesti linnade seas esikohal, peaaegu pooled majadest olid kivist. Teisel kohal oli Tallinn, kus oli kivist elamuid alla kolmandiku. 19. sajandil ehitati suhteliselt väikseid, ühekorruselisi kompaktseid ristkülikukujulise põhiplaani ja madalapoolse viilkatusega elamuid. Üldjuhul oli sissepääs fassaadi keskteljel ja kummalegi poole jäi kaks akent. 1980. aastatel hakkasid Kuressaares domineerima postmodernistlikud korterelamud ning ka vanalinn muutus aina populaarsemaks, mis tõi endaga kaasa seniolematu rekonstrueerimis- ja restaureerimislaine. Taastati mingil määral küll ehitiste algupärane väljanägemine, kuid sisuliselt oli tegemist siiski uute elamutega. 21. sajand on toonud Kuressaare linnapilti räästata majad. Räästa puudumine on väga jõuline üldilmet kujundav motiiv, mis mõjutab lõpptulemust võrdväärselt materjalivaliku ja üldise mahukäsitlusega. Räästata on ka 2002. aastal valminud Ferrumi kaubamaja. Sobides hästi kohaliku ehitustraditsiooni ja linnakeskkonnaga, on räästata majad saanud tänapäevaks juba linnale iseloomulikuks. Vaikselt on see moevõttena imbunud ka eramurajoonidesse, kuigi keskkondlik põhjendus (vajadus sobituda ajaloolisse miljöösse) seal puudub. Sport Kuressaares asuvas Saaremaa Spordikoolis saab õppida ja treenida kuut spordiala: võrkpalli, korvpalli, kergejõustikku, judot, laskmist ja purjetamist. Saaremaa Spordikool haldab alates 2015. aastast Kuressaare Spordikeskust, Kuressaare staadioni, Kesklinna staadioni, kunstmurukattega jalgpallistaadioni, Kuressaare terviseparki, Musumänniku terviseradu, Pargi tenniseväljakut ja muid väiksemaid vallale kuuluvaid spordiobjekte. Saaremaa Merispordi Seltsi peamine eesmärk on mere- ja purjetamishuvilistele noortele purjetamisharrastusega tegelemiseks võimaluste loomine, sõltumata nende perede materiaalsest olukorrast. Seltsi tegevuses osaleb igas eas liikmeid. Linna tuntuim jalgpalliklubi on FC Kuressaare, mis mängib Premium-liigas. Kuressaare Linnajooksu korraldatakse Kuressaare aastapäeval, jätkates vanu traditsioone ja propageerides tervislikku liikumist kogu maakonnas. Linnajooks kuulub Kuressaare linna terviseliikumisesarja “Liikudes tervemaks”, olles üks selle sarja 34 üritustest. 2019. aastal toimus juba 38. linnajooks. Varem olid võistlusdistantsid 5,1 km ja 14,2 km, kuid 2016. aastast on põhidistantsid 5 km ja 10 km. Lisaks toimuvad jooksud lastele. 10. detsembril 2019 kuulutati Brüsselis Euroopa Parlamendis Kuressaare 2020. aastaks üheks Euroopa spordilinnaks; Kuressaare sai selle au esimese Eesti linnana. Kuressaarest pärit tuntud inimesi Loomeinimesed Adeele Sepp, näitleja ja lavastaja Aleksander Poleštšuk, arhitekt Eerik Haamer, maalikunstnik Heli Lääts, laulja Ilmar Raag, filmirežissöör ja stsenarist Ilmar Torn, graafik Ivo Linna, laulja Joosep Aavik, organist, koorijuht ja muusikaõpetaja Konstantin Märska, üks eesti filmikunsti rajajaid ja filmioperaator Louis Kahn, arhitekt Salome Trei, graafik Uudo Sepp, laulja Vello Puujalg, maalikunstnik Teadlased Anti Liiv, psühhiaater ja psühholoog Ivar Ugi, keemik Johannes Aavik, eesti keeleteadlane Koit Lääts, keemik Konstantin Ramul, psühholoog Richard Otto Maack, maadeuurija ja loodusteaduste õpetaja Sõjaväelased Bernd Freytag von Loringhoven, Wehrmachti staabiohvitser Hannibal Sehestad, Taani riigiteadlane ja väejuht, Norra asehaldur Juhan Tuuling, Eesti ja Saksa kolonel Ühiskonnategelased Indrek Saar, poliitik ja näitleja Jaanus Tamkivi, poliitik Viktor Kingissepp, kommunistlik revolutsionäär Vaimulikud Hannes Nelis, vaimulik Jaan Tammsalu, vaimulik Kristjan Luhamets, vaimulik Sportlased Voldemar Väli, maadleja Ajalugu Muinas-Eesti saarlaste peasadam asus Kihelkonnal, viikingite üks sadam tekkis Kaarma eelpostina Väikse Katla kirdesoppi ilmselt 13. sajandil, kui Lõuna-Saaremaa kuulus Riiale ja oli üheks lüliks Läänemere kaubateede ketis. 1233. aastast Riiale kuulunud Lõuna-Saaremaa vallutas Saare-Lääne piiskop, kes võttis üle siinse kaubanduse. Saarlaste ülemerekaubandus kestis kuni Jüriöö ülestõusuni, siis aga hävitati viikingilaevad ja hakati Kuressaare piiskopilinnust ehitama. Kirjalikes allikates on Kuressaare piiskopilinnust esmamainitud 1381. aastal. Enne linnuse rajamist 13.–14. sajandil asus Kuressaares arvatavasti muistne sadamakoht, kuhu koondusid kokku kõik ümbruskonna tähtsamad teed. Kure saare põhjatippu tehti piiskopilinnuse värav ja sadam. Kuressaare piiskop võttis sissetöötatud kaubitsemiskoha üle, soola toomine Saaremaale ja vilja viimine Euroopasse aga jätkus. Piiskopi viljalaod olid Kuressaare linnuse konvendihoone edelaküljel. Liivimaa rikkamate maahärrade hulka kuulunud Saare-Lääne piiskopid pidasid faktoreid kõigis tähtsamates hansalinnades. Linnuse ümber kerkinud alevikku on esimest korda kirjalikul maininud 1424. aastal Saare-Lääne piiskop Christian Kubandi kirjas Tallinna raele. Uusaeg 1559. aastal loobus Saare-Lääne piiskop Johannes V oma valdustest Saaremaal ning müüs need Taani kuningale Frederik II-le. Uueks piiskopiks nimetati Frederik II-e noorem vend, hertsog Magnus. Piiskop Johannes loobus Magnuse kasuks ka oma Kuramaa piiskopkonnast. 1560 ostis Magnus endale Moritz von Wrangelilt katoliku Tallinna piiskopi ametikoha. Uusi alasid määras kuningas haldama oma venna hertsog Magnuse, kes 8. mail 1563 kehtestas Kuressaare saadikute Jakob Kohli, Wolter Rothendorfi ja Gert von Demteri taotlusel Kuressaares Riia linnaõiguse. 1597. aastal käis Saaremaal noor Taani kuningas Christian IV. Taani ajal Kuressaare linnasaras laienes ümber vana sadama. Mere taganedes ja turust kaugenedes tekkisid Sadama (Haafen Gasse, nüüd Suur-Sadama tänava algus + Väike-Sadama tänav) ja Ranna tänav (Strand Gasse, nüüd Suur-Sadama tänava Väike-Põllu ja Veski tänavate vaheline osa). Nendega ristusid maapinna kerkides järjepanu Väike-Põllu tänav (Acker Gasse) ja Saunikute põiktänav (Badstüber Gässchen, nüüd Veski tänava Väike-Sadama ja Suur-Sadama tänavate vaheline osa). 17. sajandi alul mindi kivilinnuseilt üle uut tüüpi kaitseehitistele. Keskaegsed kivilinnused hakkasid kaotama sõjalist tähtsust tänu üha võimsamate suurtükkide purustavale jõule. Taanlased moderniseerisid ka Kuressaare kindlustussüsteemi. Vana eelringimüüri ära kasutades rajati paksude muldvallide ja bastionide süsteem, mis ümbritseti umbes 30 meetri laiuse mereveest täituva vallikraaviga. Rootsi ja Taani vahel puhkes 1611. aastal Kalmari sõda, mille lahingutegevus jõudis 1612. aastal ka Kuressaarde, selle käigus rüüstati linn ning põletati hulgaliselt mõisaid ja kõrvalhooneid. Kindlust ei suudetud vallutada. Linnasüdame taastamine sai alguse kirikust. 1625. aastal loodi Kuressaares 42 osanikuga kaubakompanii ja hangiti oma kaubalaev, ärijuhtideks olid vennad Jakob ja Friedrich Kohl. Taani aegset kaubandust soodustas tollivaba sõit läbi Sundi, mille mõlemad kaldad kuulusid toona Taanile. Taanile kuulunud Sundist oli Rootsi sadamatest väljavedu keelatud, mandri mehed vedasid vilja Saaremaale ja müüsid seda Euroopas. Mandri-Eesti sadamalinnad olid Rootsi valduses nagu enamus Läänemere sadamaid kuni Ingerimaa pealinnani Nyenini välja. Rootsi aeg Saaremaal 1645. aasta 13. augustil sõlmisid Taani ja Rootsi Brömsebro rahulepingu, mille järgi loovutas Taani Rootsile mitmeid valdusi, teiste seas ka Saaremaa. Rootsi sai tollivabaduse Taani väinades. Rootsi ajal algasid suured ehitustööd, valmisid vaekoja hoone, sadamaait (1663) ja Kuressaare raekoda. 1648. aastal läänistati Magnus Gabriel De la Gardiele Kuressaare krahvkond ning 16. septembrist ka Kuressaare kindlus, Kuressaare krahv De la Gardie nimetati 1649. aastal ka Liivimaa kindralkuberneriks ning ta plaanis linnuses teha kapitaalseid taastamis- ja ümberehitustöid. Kuid 1654. aastal loobus Rootsi kuninganna Kristiina troonist ja jättis Saaremaa endale sissetuleku allikaks. Rootsi ajal rajati Saaremaa esimene postmaantee, mis algas Kuressaare raekoja eest ja viis linnast välja juba tänapäevast Tallinna maanteed pidi Kuivastuni. Venemaa keisririigis 1700. aastal sai alguse Venemaa Keisririigi ja Rootsi Kuningriigi vahel Põhjasõda, mis jõudis aastaks 1710 ka Saaremaale. Venelaste hävitustöö tulemusena jäi Kuressaare hoonestusest püsti vaid pastoraadihoone. Kindluse andis garnison ilma vastuhakuta Vene sõjaväele üle 5. augustil. Kartuses, et rootslased vallutavad selle tagasi, otsustasid venelased aastal 1711 selle õhku lasta – kindluses õhiti hulk miine ja linn süüdati põlema. Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist 1721. aastal jäi Eesti Vene impeeriumi koosseisu ning linna hakati uuesti taastama. 13. veebruaril 1733 pani Ivan Kirilov ette kasutada Kuressaare kui Venemaa läänepoolseima linna meridiaani Vene kaartide algmeridiaanina; nii on mitmetel 18. sajandi kaartidel tehtudki. 2. juuli 1731. (vkj) aastal anti Venemaa keisrinna Anna ukaasiga Saaremaale ainsana Riia kindralkubermangus asuvatest maakondadest provintsi staatus ning moodustati provintsiaalkantselei eesotsas maapealikuga (Landeshauptmann). Aastail 1731–1732 ja 1740 toimusid Kuressaare kindluses suuremad mõõdistustööd ja 1747. aastal valmis Kuressaare kindluse ja linnakindlustuste esimene põhjalik rekonstrueerimisprojekt, mis nägi ette kogu linna kaitserajatistega ümbritsemist. Bürgermeister Friedrich Lingen (1688–1756) saavutas (Tallinna, Tartua ja Pärnu eeskujul) Kuressaare linna privileegide kinnitamise keisrinna Jelizaveta Petrovna poolt 11. detsembril 1742. 1740. aastatel hakati Saaremaa Rüütelkonna eestvõttel Suure katla ääres taristut taasarendama. Telliskivi laiu ja Raiekivi rahu vahele ehitati uus kai, et teenindada Riia ja Pärnu suunal seilavaid laevu süvisega kuni 8 jalga. Kuid suuremad laevad pidid reidile jääma, andes tööd veopaatide kipritele (mündrikele). Sadamat külastanud laevade arv oli Taani ajaga võrreldes mitu korda väiksem. Kuressaare kaubandust elavdasid Pärnu suurkaupmehed, kes lülitasid Saaremaa oma viljaekspordi ketti. Christoph Friedrich Schmidt (1759–1831) ehitas vana rannaaida taha abaja läänekaldale esimese aida ning Eesaia laiu (Holmi) lõunatippu viidi ka sadamakai. Kai ääres oli 12 jalga (3,6 m) vett, sinna said siseneda ka suuremad kahemastilised kaubalaevad. Schmidti partner, kohalik kaupmees ja Kuressaare bürgermeister Gustav Adolph Dellingshausen (1720–1787), ehitas Kuressaare raekoja kõrvale oma koja (hilisema Saaremaa rüütelkonna, praeguse Saare maavalitsuse hoone). Pika tänava alguses (Pikk 4) asunud Schmidti ait oli Kuressaare raekoja taga nüüdse Raekeskuse kohal. 1765. aastal viidi Saaremaa Peterburi otsealluvusest jälle Liivimaa kubermangu koosseisu ning moodustati eriline revisjonikomisjon, mis tegutses Saaremaal vahelduva eduga üle 60 aasta. Aastatel 1784–1797 resideeris Kuressaares Liivimaa asekuberner Balthasar von Campenhausen, kes edendas linna heakorda ja kultuurielu. Balthasar von Campenhauseni Kuressaares oleku jooksul arenes märkimisväärselt elu nii maal kui ka linnas, 18. sajandi viimasel veerandil toimusid Saaremaal väga suured ja põhimõttelised muudatused põllumajanduses, metsanduses, sides, transpordis jne. Kuressaares keelati tuleohtlike õlg- ja rookatuste ehitamine, alustati teede õgvendamist ja sillutamist, tänavatele pandi nimed ja neid hakati valgustama, linnahoonetele ehitati hiljem nii iseloomulikuks saanud kivist piirdeaedu, avati esimene võõrastemaja jne. Campenhausen pani aluse kohalikule ajalehele Arensburgische Wochen-oder Intelligenzblätter ('Kuressaare nädala- ehk teadetelehed') ning elavdas märgatavalt Kuressaare seltsielu. Campenhauseni algatusel asutati 1787. aastal asjaarmastajate näitetrupp, mis andis igal nädalal etendusi Kuressaare raekoja saalis, samuti muusikaring, tantsuklubi, lugemisring, laenuraamatukogu. Saaremaa maa-aadlil kujunes harjumuseks elada osa aastast linnas ja mõisnikud ehitasid Kuressaarde rea suurepoolseid kivimaju. Lossi tänava ja Tallinna tänava äärde rajati 18. ja 19. sajandil hulgaliselt mõisnike kivist linnamaju. Kuressaarele ainuomase pärimuse järgi hakati neid maju nimetama kodadeks (das Haus); seda nimetust kasutati tavaliselt koos vastava mõisa nimega: Haeska, Kargi, Lööne või Meedla (vms) koda. Tänu kohaliku ehitusmaterjali rohkusele oli Kuressaare 1820. aastail Eesti linnade seas kivihoonete suhtarvult esikohal. Kuurortlinn Kuressaare Kuressaarest sai kuurortlinn, mille põhjustas ravimuda avastamine Kihelkonnas 1824. aastal. 19. sajandi keskpaigas avastati linna lähedal suured tervisemuda varud ja Kihelkonna lähedale Rootsikülasse asutas Friedrich von Buxhoeveden mudaravila. Kuressaarde, Weise heinamaale rajati esimene mudaravila 1840. aastal, puusepp Weise poolt Kuressaare linnaarst Gottfried Eduard Normani õhutusel. 1856. aastal avas uue ja suurema mudaravila Pargi tänava piirkonna lõunaosas tisler Jacob Weise lesk. 1850. aastaks kasvas Kuressaare elanike arvult viiendaks Eesti linnaks, kus elas 3000 inimest. 1857. aastal hakkasid Saaremaale tegema reise ratasaurikud Thetis ja Leander supelvõõrastega. Kuressaares rajati 1861. aastal, vana kirikuaia asemele Kuressaare linnapark, 1887. aastal laiendati seda ümber lossivallide. 1866. aastal ehitati parki muusikapaviljon (Tivoli) ja kõlakoda, 1889. aastal valmis kuursaal. Kuressaare kuurordiperioodist pärineb puithoonestus linnapargi ümbruses. Tähelepanuväärsemate puitarhitektuuri näidistena tuleb nimetada 1880. aastail püstitatud pseudogooti stiilis aadlielamut Tallinna tänav 1 (linnuse värava lähedal) ja 1889. aastal ehitatud Kuressaare kuursaali hoonet linnapargis. 19. ja 20. sajandi vahetusel kujunes välja suvitus- ja aedlinnaosa keskuses kagus ja idas. 1876. aastal avas Peterburi arst dr med Wladislav Laurentius von Szeliga-Mieržeyewski Allee tänaval Baltikumi moodsaima Roomassaare Mudasupelusasutuse (Badeanstalt Romasar). 1883. aastal ehitati Abaja lahe kaldale Pargi tänava piirkonda Carl Wiedemanni ja Georg Wilhelm Carstensi Uus Tervismuda-Supelasutis (Neue Heil- und Schlammbadeanstalt), mille direktoriks sai dr Carl Wiedemann. Enne esimest maailmasõda viibis Kuressaares aastas umbes 3500 suvitajat. 1872. aastal hakati rajama uut sadamat loodesse, kuid paarikümne aasta pärast mattus see aga liiva. Loode sadamasild toimis aastatel 1874–1893. 1873 (teistel andmetel 1875 ) asutati Kuressaares Saaremaa rüütelkonna tegelase Karl Otto Heinrich Konstantin von Buxhoevedeni eestvõttel, Saaremaa mõisnike ja Riia suurkaupmeestega laevaselts Osilia. Seltsi laevad pidasid ühendust Riia (tollal Liivimaa kubermangu keskus) ja mandri raudteesadamatega. 1875. aastal ostis aktsiaselts uue 364 brt mahutavusega kiirauriku (350 hj ja kiirus 10 sõlme) Konstantin. Posti-, reisijate ja kaubaveo laevaliini lähtesadamaks sai Kuressaare, kust läks laev Riiga ja tagasi Kuressaare kaudu Paldiskisse. 1904. aastast sõitis laev ainult Haapsaluni, sest Balti raudtee oli pikendatud Haapsaluni. 1902. aastast on laevaseltsi omanduses jäämurdja ehitusega puksiir General Surovtsev, 1911. aastast ka moodne reisilaev Osilia. 1875. aastal hakkas ilmuma saksakeelne ajaleht Arensburger Wochenblatt ('Kuressaare nädalaleht'). 1884. aastal hakkas ilmuma parun Hartwig Arthur Ferdinand von Sassi väljaantav esimene eestikeelne ajaleht Saarlane. Ajalehtede Saarlane ja Arensburger Wochenblatt ('Kuressaare nädalaleht') toimetus ja trükikoda asusid aastail 1888–1905 Kauba tänav 17. 1878. aastal avati Kuressaares Wildenbergi nahavabrik, mille sisseseade viidi esimese maailmasõja ajal 1915. aastal Venemaale, hooned hävitati 1917. aasta sügisel. 1891. aastal asutati Kuressaare Merekool, mis tegutses 1903. aastani Pidula kojas Pikk tänav 44, aastatel 1903–1915 Kohtu ja Komandandi tänava nurgahoones, 1919. aastast jätkas merekool endise Kuressaare linnakooli majas Suur-Põllu tänav 4. Aastail 1942–1944 töötas samas hoones Kapten J. Teäri eramerekool. 1894. aastal ehitati Roomassaare sadam ja Kuressaarest oli regulaarne laevaühendus Riia, Helsingi, Stockholmi, Pärnu ja Tallinnaga. 20. sajandi alguses tegutses Kuressaares seitsmeklassiline gümnaasium, linna kõrgem tütarlastekool, (saksa keeles Stadt-Töchterschule), Kuressaare 3-klassiline linnakool, Liivimaa Saksa Seltsi 1907. aastal asutatud kool (Schule des Deutschen Vereins), Kuressaare merekool, Kuressaare poisslaste elementaarkool (Stadt-Elementarschule für Knaben), Kuressaare tütarlaste elementaarkool (Stadt-Elementarschule für Mädchen), Fr. Ch. Grubeneri erakool (Privatschule von Fr. Ch. Grubener). Uusim aeg 1. aprillist 1929 muutusid Kuressaare linna piirid, linna territoorium laienes. Linna alla läksid järgmised maa-alad: Kudjape asundusest 42,16 ha, Kaarma-Suuremõisast nn Põllu alev ehk Põlluküla 169,71 ha, Tingiste maaüksus 71,11 ha, Mullutu asundusest 0,17 ha, Suurlahest 334,87 ha, kokku 618,12 ha. Kingissepa linn Aastatel 1952–1988 (15. maist 1952 kuni 23. juunini 1988) kandis linn, Kuressaarest pärit bolševikust revolutsionääri Kingissepa nimetust Kingissepa) ja oli 1952–1990 Kingissepa rajooni keskus. Kingissepa keskväljaku kõrval paiknevas pargis, asus Viktor Kingissepa monument. 24. märtsil 1988, V. Kingissepa 100. sünniaastapäeval avas kuju Eestimaa Kommunistliku Partei esimene sekretär Karl Vaino. Matti Variku loodud graniitkuju oli 4,5 meetri kõrgune ja kaalus 25 tonni. Skulptuuri teisaldati 18. aprillil 1989 ja see transporditi V. Kingissepa sünnipaika, linna serval asuvasse Marientali parki. Omapäraste nn Saaremaa klassitsismile omaste hoonete rohkuse tõttu võeti Kuressaare vanalinn 1973. aastal riikliku kaitse alla, tänapäeval on see Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala. 14. juunil 1988 toimus Kihelkonnal rajooni rahvasaadikute nõukogu istung, mis otsustas Kuressaare linna nime ennistada ja pöörduda Ülemnõukogu Presiidiumi poole ettepanekuga see otsus kinnitada. Otsustati taastada ka 17 tänava vanad nimed. Kuressaarel oli omavalitsuse staatus alates 1. oktoobrist 1990 kuni 2017. aasta haldusreformini, mille käigus kõik Saaremaal asunud kohalikud omavalitsused ühinesid Saaremaa vallaks. 30. aprillil 2017 nimetas linnapea Madis Kallas Kuressaare päikesepealinnaks. Galerii Vaata ka Kuressaare linna teenetemärk Kuressaare tänavate loend Kuressaare oblast Kuressaare Laurentiuse kirik Kuressaare Nikolai kirik Kuressaare Siioni kirik EKNK Kuressaare Kogudus Kuressaare lipp Kuressaare lossipark Kuressaare raad Kuressaare raekoda Kuressaare Teater Kuressaare sadam Päikesepealinn Sadamaait Kuressaare linnastaadion Kuressaare massimõrv Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium Saare Maakonna Keskraamatukogu Kuressaare kaubahoov Kuressaare mõis (Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal) Kuressaare merepäevad Kuressaare külanõukogu Kuressaare vapp Viited Kirjandus Andres Adamson jt., 2015, Kuressaare vanem ajalugu, Kuressaare Raeühing Endel Varep, 1975, nr 8, Hiiumaa ja Saaremaa meridiaan, Eesti Loodus Ilmar Arens, 1988, Arensburg - Kuressaare nimest ja tekkest, kirjastus Lidingö Helju Pärt, Mati Oolup, 1993, Klassitsistlik Kuressaare, Saaremaa Kirjastusühing Oma Saar Leele Välja, 2014, Kuressaare, Solnessi Arhitektuurikirjastus Maret Soorsk, 2008, Tervitusi Kuressaarest, postkaarte ja fotosid Saaremaa Muuseumi kogus, Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS Marika Mägi jt., 2007, Saaremaa. 2, Ajalugu, majandus, kultuur, kirjastus Koolibri Toomas Karjahärm, 2006, Vana Kuressaare. Ehitised ja inimesed. kirjastus Argo Urve Kirss, Tiina Sepp, 2005, Kuressaare, kirjastus Oomen Välislingid Kuressaare koduleht Saaremaa.org - #1 Kuressaare infoportaal Kodukoht Kuressaare Kuressaare Weebikaamera Kuressaare ja Tehumardi veebikaamerad Kuressaare Linnaatlas Kalle Kesküla, "Taaniaegsed Kuressaare kodanikud", Oma Saar, 3. august 2007 Kalle Kesküla, "Saaremaa pealinna sündimine kestis pooltuhat aastat" Oma Saar, 10. mai 2008 "Kuressaare ja selle ümbruse kohanimesid" Oma Saar, 6. detsember 2008 "Kuressaare ja selle ümbruse kohanimesid" Oma Saar, 3. jaanuar 2009 "Kuressaare ja selle ümbruse kohanimesid" Oma Saar, 7. veebruar 2009 "Kuressaare ja selle ümbruse kohanimed" Oma Saar, 4. aprill 2009 "Kuressaare ja selle ümbruse kohanimesid" Oma Saar, 1. juuni 2009 Kalle Kesküla, "Kuressaare linnasaras muutus sabatähest püksisäärte kujuliseks" Oma Saar, 8. juuni 2009 Kuressaare linnaga seonduvad ametlikud kohanimed (DOC-fail) Kuressaare areng 20. sajandi algul Kuressaare kaardil Kaardid Suur Kuressaare (majanumbritega) 2011. aasta kaart (12629×9933; 10,2 MB JPG-fail) Kuressaarele kingitud linnakaart 1930. aastatest (suumitav digikaart) Kuressaare Eesti linnad Sadamalinnad Saaremaa vald


Lihtne nipp! Kuidas teha nii, et pesumasin ei teeks nii kõva lärmi? - Kasulik.ee Lihtne nipp! Kuidas teha nii, et pesumasin ei teeks nii kõva lärmi? Pole remondimeest vajagi, liiga lärmaka pesumasina saab ka ise korda. Pesumasin, mis ebatavaliselt kõva lärmi teeb, ei pruugi katki olla, vaid lihtsalt tasakaalust väljas. See võib aga põhjustatud olla kahest asjast, kirjutab CNET. Esiteks, vaata üle, et masin oleks tasasel pinnal. Võta masina nurgast kinni ja kui saad seda kõigutada, siis järelikult peaksid seda sättima. Hädapärast aitab ka tükk pappi, mille saab siis nurga alla lükata. Kui aga masin on juba tasasel pinnal ja on endiselt väga lärmakas, siis see võib olla sellepärast, et ühel küljel on liiga palju raskust. Jäta pesu korraks seisma ja säti riided nii, et need oleks trumlis ühtlaselt. Tasub ka teada, et kui pesust tulevad riided lõhnavad imelikult, siis võib probleem olla selles, et pesumasin hallitab. Selle vältimiseks tasub peale igat pesu pesumasina uks lahti jätta. Hallituse eemaldamiseks peab aga pesumasinat eraldi pesema. Samuti toob CNET välja selle, et kui riided tulevad masinast vahusena välja, siis võib probleem olla selles, et masin ei saa piisavalt vett. Või teine variant, et paned liiga palju pesupulbrit või -geeli. Mees tegi pesumasinate mõõtude kohta kummalise avastuse Bakterid vohavad: 5 kõige räpasemat asja, mida sa kodus igapäevaselt kasutad Pesumasin paigaldati selliselt, et sinna ei saanud panna isegi pesupulbrit. Paigaldusfirma... Kallil pesumasinal selgus oluline viga. Euronicsi põhjendus: masin asub vale põranda peal VIDEO | Imelihtne! Selle nipiga saab katki läinud jope- või püksiluku kerge vaevaga korda


text: Selle aasta suvel esitas MTÜ Wikimedia Eesti taotluse enda kandmiseks tulumaksusoodustustega mittetulundusühingute, sihtastuste ja usuliste ühenduste nimekirja. Sinna saamiseks peab vastama mitmetele tingimustele. Ühing peab tegutsema avalikes huvides, olema heategevuslik, mitte tegelema ülemäärase ettevõtlusega, pakkuma teenuseid peamiselt tasuta jne. Me arvasime, et me oleme igati sobilikud. Tegutseme avalikes huvides, ettevõtlusest kasumi saamisega ei tegele, kogu töö on vabatahtlik (juhatuseliikmete tasuks saadavad tühised eurod on sisuliselt telefonikompensatsioon), kõik pakutavad teenused on kõigile tasuta, püüame soodustada Vikipeedia vabatahtlike kaastööliste tööd, mis loob tohutut väärtust, järelikult teeme vabatahtlikult mõõtmatutes kogustes head. Tulumaksusoodustus aitaks teha seda tööd paremini ja mugavamalt. MTÜ põhikirjas on mitu punkti, mille sõnastus pandi sinna spetsiaalselt nimekirja saamise eesmärgiga. Aga võta näpust, Maksu- ja Tolliamet meiega ühel meelel ei ole ja jättis taotluse rahuldamata. Me nimelt ei toetavat neid sihtrühmi, kes on ühiskonnas teistega võrreldes halvemal järjel ja ei saa endaga hakkama. Maakeeli öelduna – me ei jaga vaestele ja kodututele raha. See paistab seaduse järgi olevat heategevuse definitsioon. Loomulikult esitasime me vaide, sest sellise absurdsusega me nõus ei ole. Vaides oli rõhutatud, et just vähene haridus ja puudulik ligipääs olulisele infole on enamasti see, mis inimeste elujärge halvendab. Vikipeedia, mis on kõige kättesaadavam ja järjest kvaliteetsem infoallikas, aitab selle probleemiga võidelda. Maksuamet jäi aga oma otsusele kindlaks. Tooksin välja kaks tsitaati: “MTA leiab, et vaide esitaja põhikirjast ei tulene selgelt, kes on sihtrühm, keda vaide esitaja heategevuslikult toetab.” “... on Wikipedia näol tegemist teenuse ja rakendusega, mis on kõigile ühtemoodi kättesaadav ning sellise tasuta teenuse pakkumise juures puudub heategevuslik aspekt. “ Vikipeedia ja MTÜ Wikimedia Eesti sihtrühmaks on kõik eesti keelt oskavad inimesed, kes tahavad täita oma infolünki ja areneda, seal hulgas ühiskonna vähem võimekad liikmed. Miks peaks seda võimalust piirama ja pakkuma seda ainult vaestele? Selleks, et Vikipeediat saaks tasuta tarbida, peab seal midagi olema. Vikipeedia ei ole tehtud õhust, selle taga on suur töö. Mida on riik teinud Vikipeedia heaks? MTÜ Wikimedia Eesti tegeleb uute vabatahtlike kaastööliste leidmisega ja Vikipeedia sisu võimalikult kvaliteetseks muutmisega. Samuti tutvustame inimestele Vikipeedia kasutamist ja sealt info leidmist. Igaüks ei saa sellega ise piisavalt hästi hakkama. Sina, kes sa seda postitust praegu loed, võta lahti see nimekiri ja püüa hinnata, kas meie MTÜ sobiks sinna teiste kõrvale. Või isegi, kas need teised sobivad sinna. Millistel nendest kohalikest spordiklubidest ja muusikaühingutest on võrdväärne potentsiaal Eesti ühiskonnale tervikuna kasulik olla? Kuidas väljendub nende heategevus? Näiteks valisin ühe juhusliku nimekirjas oleva ühenduse: Elukestva Õppe Arendamise Sihtasutus Innove. Nime järgi tundub olevat sarnaste eesmärkidega ühendus kui meie oma. Väljavõtted ühenduse põhikirjast: “Sihtasutusel ei ole soodustatud isikuid.” “Sihtasutuse tegevuse põhieesmärkideks on haridus-, arendusprogrammide ja -projektide rakendamine Eestis ja rahvusvaheliselt ning Euroopa Liidu struktuurifondide rakendamine.” Kus on siin erinevus? Võib-olla selles, et nimetatud sihtasutus on riigi asutatud ning neil on kasutada palgaline tööjõud. Mis sai kodanikuühiskonna arendamisest? Mõttekoht.


text: Külastades linna Phuket, tunnete end nagu kodus hotellis Peach Blossom Resort, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. 0.1 km kaugusel linnaelevusest, asub see 4-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Peach Blossom Resort teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: peretuba, ekskursioonid, kiirbussi teenus, baar basseini kõrval, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja). Astu ühte 118-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil: rõdu/terrass, LCD/plasmaekraaniga teler, dušš, DVD/CD mängija, eraldi dušš ja vann. Hotell pakub imelisi puhkuseteenuseid, nagu spaa, lasteklubi, bassein (lastele), välibassein , kümblustünn, et teha Sinu siinviibimisest tõeliselt meeldejääv. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Peach Blossom Resort on suurepärane valik Sinu viibimisel Phuket's.


Mitte midagi avastatud


source: CulturaX

text: Suuremad linnad 2005. aasta 31. detsembri seisuga: Erfurt 202 844 elanikku Weimar 64 594 Eisenach 43 727 Nordhausen 43 594 Gera 103 948 Gotha 46 896 Jena 102 532 Suhl 42 689 Arnstadt on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilmi maakonnas Gera jõe ääres. See on üks Tüüringi vanemaid linnu ja kannab hüüdnime "Das Tor zum Thüringer Wald" – "Tüüringi metsa värav". Tänapäeval on Arnstadtis umbkaudu 25 000 elanikku 31. detsem ... Erfurdi Ülikool on ülikool Saksamaal Erfurdis. Ülikool asutati 1389 ja on sellega üks vanemaid Saksamaal. Ülikool suleti 1816. Ülikool taasavati 1994. Nöbdenitz on küla ja endine vald Altenburger Landi kreisis Tüüringis Saksamaal. 1. jaanuarist 2019 on see Schmöllni linna osa. Nöbdenitzis on raudteejaam liinil, mis läheb Gerast Gößnitzisse, samuti Altenburgi. Saalfeld on linn Saksamaal Tüüringi liidumaa kaguosas Saale jõe ääres, Saalfeld-Rudolstadti kreisi keskus. Elanike arv on 27 728 31. detsember 2006. Saksi-Coburg ja Gotha või Saksi-Coburg-Gotha oli Wettinite haru poolt valitsetud Ernestiinide hertsogkond, mis koosnes tänapäeva Baieri ja Tüüringi liidumaade territooriumitest Saksamaal. See kestis aastatel 1826–1918. Nimi Saksi-Coburg ja Gotha ... Sonneberg on linn Saksamaal Tüüringi liidumaa lõunapiiril, Sonnebergi valla keskus. Sonneberg moodustab koos Baierimaa poolse piiriala ja partnerlinna Neustadt bei Coburg'iga geograafiliselt ja majanduslikult kokkukuuluva linnalise ala. Sonneberg ... Tüüringi riigid viitab järgmistele osariikidele Saksa Riigis: Reußi vanema liini, Reußi noorema liini, Schwarzburg-Rudolstadti ja Schwarzburg-Sondershauseni vürstkonnad Saksi-Weimar-Eisenachi suurhertsogkond aastast 1903 ametlikult Saksimaa suurh ... Krakówi Wisła on 1906. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kraków ja -väljak Wisła staadion. Esindusmeeskond mängib Poola kõrgliigas Ekstraklasa. Tulnud 12 korda Poola meistriks ja võitnud neli Poola karikat. Krakówi ülikool on ülikool Poolas Krakówis. See on vanim Poola ülikool ja Euroopa üks vanimaid ülikoole. Ülikooli asutas 1364. aastal Poola kuningas Kazimierz III. Ülikooli peahoone on tänapäeval Collegium Novum. Ülikoolil on 15 teaduskonda. Ülik ... Krakówi Maria kirik on üks muljetavaldavamaid gooti kirikuid Poolas ja Euroopas. Asub Krakówi vanalinnas Rynek Główny platsil. Gooti stiilis kiriku ehitamist purustatud romaani kiriku kohale alustas Krakówi piiskop Iwo Odrowąż 1221. aastal. Gooti ... .bv on Norrale kuuluva asustamata Bouvet saare Interneti tippdomeen. Domeen eraldati 1997. aastal, kuid see ei ole kasutusel. Domeen eraldati, kuna IANA määrab tippdomeenid kõigile üksustele, millel on olemas ISO 3166 kood. .no on Norra Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast. Domeeni haldab UNINETT. .no domeeninimedes võib kasutada Norra ametlikes keeltes leiduvaid tähemärke. Lisaks ladina tähestiku tähtedele on nendeks: æ o å á à ä č ç d é è ... Delta on Norra politsei eriüksus. Üksuse liikmed on saanud eriväljaõppe eriettevalmistust nõudvate politseiülesannete täitmiseks. Kuigi ametlikult on üksus osa Oslo politseist, on tema piirkonnaks kogu Norra. Delta tegevusvaldkondadeks on relvast ... Kuninganna Maudi maa on piirkond Antarktises, mida nõuab endale Norra. Ala hõlmab sektori 20°00 W ja 44°38 E vahel. Selle pindala on umbes 2 800 000 km 2. Roald Amundsen nimetas selle Norra kuninganna Maudi järgi. Seal asub kaks Norra polaarjaama ... Lov om Bouvetoya, Peter Is oy og Dronning Maud Land m.m. "Lov om Bouvetoya, Peter Is oy og Dronning Maud Land m.m.", ka Bilandsloven) on Norra seadus, mis reguleerib Norra sõltlasalade õiguslikku staatust. Seadus võeti vastu 27. veebruaril 1930 seadus nr 3 ning seda muudeti viimati 27. juunil 2008. Sei ... Norra kuninglikku perekonda kuuluvad valitsev monarh ning tema abikaasa ja nende järeltulijad koos abikaasadega, samuti eelmiste kuninglike perekondade elusolevad liikmed ning nende abikaasad ja lapsed. Norra kuningakoda koosneb valitsevast monar ... Norra kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Norra kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Pass võib olla ka tõend Norra kodakondsuse kohta ja kehtib kümme aastat. Passil on enamiku ELi riikide standardiseeritud paigutus, kuna Norra ... Norra politseiteenistus on Norra justiits- ja politseiministeeriumi alluvuses olev politseiorganisatsioon. Politseiteenistuses töötab 13 000 inimest, kellest 8000 on politseinikud. Peale politseiülesannete vastutab teenistus ka piirivalve, pääste ... Norra põhiseadus võeti vastu Eidsvolli asutava kogu koosolekul 16. mail 1814. Selle allkirjastamise päev, 17. mai, on Norra rahvuspüha. Asutava kogu kutsus kokku Taani kroonprints Christian Frederik tulevane Taani kuningas Christian VIII pärast s ... Norra troonipärimisjärjekord on nimekiri inimestest, kellel on õigus Norra kuningriigi troonile juhul, kui eelnev inimene peaks surema. Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprints Haakon, kes saab Norra kuningaks, kui praegune k ... Norra Ülemkohus on Norra kõrgeim kohtuinstants. See alustas tegevust 1815. aastal vastavalt põhiseaduse § 88, mis ütleb, et viimaseks kohtuinstantsiks on Ülemkohus. Ülemkohtu istungid toimuvad Oslos Ülemkohtu hoones. Norra Ülemkohtu eesistuja hoy ... Storting on Norra parlament. Storting valitakse neljaks aastaks võrdelise valimissüsteemi alusel. Storting koguneb Oslos asuvas Stortingi hoones, mis valmis 1886 rootsi arhitekti Emil Victor Langleti projekti järgi. Baden oli Saksa-Rooma riigi osariik ja hiljem üks Saksa riikidest piki Prantsuse piiri peamiselt piki Reini paremkallast Alsacei ja Pfalzi vastas. Territoorium arenes välja Breisgaust, varakeskaegsest krahvkonnast Švaabimaa hertsogkonnas. Krahvid ... Württembergi kuningas oli Württembergi kuningriigi valitseja tiitel kuningriigi loomisest 1806. aastal kuni likvideerimiseni 1918. aastal. Tiitlit kandsid üksnes Württembergi dünastia liikmed. Cluj-Napoca on linn Rumeenias Transilvaanias, Cluji maakonna keskus. Asub Somesul Mici jõe kaldal. Cluj-Napoca on Rumeenias elanike arvult teine linn Bukaresti järel. Babeș-Bolyai Ülikool on ülikool Rumeenias Cluj-Napocas. See on üks riigi hinnatumaid ülikoole Bukaresti ja Transilvaania ülikooli kõrval. Ülikooli asutas 1776. aastal keisrinna Maria Teresia. 1872. aastal sai sellest Rumeenia suurim ungarinkeelne ... Fotbal Club CFR 1907 Cluj on Rumeenia jalgpalliklubi, mis tegutseb Cluj-Napocas. Klubi mängib riigi kõrgliigas Liga I. Klubi on asutatud 1907. aastal. "CFR" klubi nimes viitab Rumeenia riiklikule raudtee-ettevõttele Căile Ferate Române. Klubi on ... Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool, varasema nimega Majandusakadeemia on Rumeenia linna Cluj-Napoca suuruselt kolmas ülikool. Kõrgkool rajati 1869. aastal Transilvaania Majandusühingu algatusel. Esimene hoone valmis 1873. aas ... 12. sajandil kutsus Ungari kuningas saksa meistrid ja kauplejad, tuntud ka kui Transilvaania Saksid, asustama ja kaitsma oma maade piire. Kroonik Krauss räägib Sakste asulatest tänapäeva Sighișoaras aastast 1191. 1280. aastast pärit dokument rääg ... Kirik künkal on tähtis sakraalarhitektuuri monument Rumeenias Mureși maakonnas Sighișoara tsitadellis. See on suuruselt kolmas kirik Transilvaanias. 429 meetri kõrgusel paiknev kirik domineerib oma suurusega kogu linna üle ning on nähtav väga kau ... Kloostrikirik, mida tuntakse ka dominiiklaste kloostri kirikuna on gooti kirik, mis varem oli keskaegse dominiiklaste kloostri osa Sighișoaras Rumeenias. Kirik ehitati aastal 1289, hoone küljes on allesjäänud pool 1888. aastal lammutatud dominiik ... Köiemeistrite Torn on Rumeenias Murese maakonnas asuva Sighișoara linna tsitadelli üks üheksast tornist. Tänapäeval on tegu kiriku surnuaia valvehoonega. See on ainus tsitadelli tornidest, kus on asukad sees. Torni tähtsus peitub selle keldris ol ... Köösnerite torn on torn Sighisoara tsitadellis Murese maakonnas Rumeenias, mis koos seal paikneva Lihunike torni ja Törle värava ning selle all paikneva majaga moodustavad keskaegsele arhitektuurile omase koosluse. Hoolimata oma tagasihoidlikest ... Sighișoara Leeprahaigete kirik on väga tähtis mälestis Rumeenias Mureși maakonnas Sighișoaras Tarnava jõe kaldal. See asub linna loodeosas vana Siechhofi naabruskonnas. Kirik on vähendatud proportsioonidega, usutakse, et see ehitati XV sajandil. ... Lihunike torn on üks üheksast Sighișoara tsitadellis paiknevast tornist Mureși maakonnas Rumeenias. Lihunike Torn ehitati 15. sajandi lõpus. Algselt oli tornil kaheksakülgse prisma kuju, kuid 16. sajandil ehitati see ümber kaheksanurksele põhjale ... Nahkurite Torn on üks Sighisoara tsitadelli üheksast tornist Murese maakonnas Rumeenias. See ehitati 13 14. sajandi paiku linna kagunurka. Sellel on ruudukujuline planeering ning väike ühte suunda kaldu olev katus. Torni eesmärk oli kaitsta Tunni ... Plekkseppade tornil on väga eriline arhitektuur: 25 m kõrgune torn saab alguse ruudukujulisest põhjast vana torni jäänuk, selle telliskivist põhjale toetub viisnurkne tüvi, mis kõrgemal laienedes muutub järsult kaheksanurkseks. Kuusnurkne katus, ... Püha Joosepi roomakatoliku kirik (Sighișoara) Püha Joosepi roomakatoliku kirik asub Sighișoaras Rumeenias. Linna ülejäänud kaks ajalooliselt olulist kirikut on ehitatud sakslaste poolt, kuid selle ehitasid ungarlased. See ajalooline monument ehitati aastatel 1894–1896, pärast frantsiskaani n ... Sighișoara Püha Kolmainu kirik on Rumeenia õigeusu kirik, mis asub Tarnava Mare jõe põhjakaldal Sighișoaras Rumeenias. Kuna seal on ülempreester, mitte piiskop, siis see on tehniliselt kirik, mitte katedraal, aga tihti nimetatakse seda ka katedra ... Raudseppade Torn paikneb Sighisoara tsitadellis Murese maakonnas Rumeenias. Asetsedes kloostri taga, oli tema põhiroll kaitsta seda rünnakute eest. Torn ehitati 1631 vana Pardurite Torni varemetele. Tsitadelli sisemusest paistab torn üsna väike, ... Rätsepate Torn on 14. sajandil ehitatud torn Sighisoara tsitadellis Murese maakonnas Rumeenias. Seda torni peetakse massiivsuse ja lihtsuse tõttu selle kindluse üheks kaunimaks. Kaks läbipääsu torni allosas viitavad varajasele ehitusele. Mõlemal ... Saapameistrite Torn paikneb Rumeenias Murese maakonnas Sighisoara tsitadelli kirdenurgas. Tornil on barokkarhitektuuri mõjutusi. Hoolimata madalast kõrgusest on torn väga huvitav tänu kuusnurksele põhjale, kümnemeetrisele diameetrile ning katusel ... Teadlaste trepid ehitati aastal 1642. Kunagi ühendasid need Rumeenias asuva Sighișoara kindluse alumist osa ülemise, künka tippu jääva osaga. Katusega kaetud treppide ülesanne oli talvisel ajal lihtsustada inimeste liikumist künka otsas paiknevas ... Tunnitorn on hoone Sighișoaras, tsitadelli peasissekäik. 64 m kõrgune torn on nähtav igast linna nurgast. Torni otstarve oli kindluse peavärava kaitsmine ning aastani 1556 töötas seal ka linnavalitsus. Alba maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. Maakond on mägine. Suuremad jõed on Mures ja selle lisajõed Târnava, Sebes ja Aries. Elanikest on 90% rumeenlased, 6% ungarlased, 2% mustlased ja 2% muude rahvuste esindajad. Varem elas seal ka sakslaste kogukond, mis on migratsiooni tõttu vähenenud. Maakonnas on 60 omavalitsust, millest 4 on linnad. Ghimbav Vídombák Zărnești Zernyest Brașov Brassó, Kronstadt Predeal Victoria Săcele Hétfalu Făgăraș Fogaras Râșnov Rozsnyó Rupea Kőhalom Codlea Feketehalom Cristuru Secuiesc Székelykeresztúr Gheorgheni Gyergyószentmiklós Toplita Maroshévíz Vlăhița Szentegyháza Miercurea-Ciuc ungari Csíkszereda Bălan Balánbánya Băile Tușnad Tusnádfürdő Odorheiu Secuiesc Székelyudvarhely Borsec Borszék Turda on linn Rumeenias Cluji maakonnas. Ajalooliselt kuulub linn Transilvaaniasse. Vanalinn asub Valea Racilori ungari Rákospatak jõe mõlemal kaldal. Valea Racilori suubumisel Arieși ungari Aranyos jõkke Mureși jõe vasakpoolne lisajõgi ja Arieși ...


RETi hotell Radissoni keti lüliks Äriplaani kohaselt on hotelli maksumus ligi 80 miljonit krooni. Sõltuvalt finantseerimisskeemist ning pankade nõudmistest on hotelli tasuvusajaks arvestatud 4--7 aastat. Rauami sõnul viisid nad kolmapäeval kahte Eesti panka laenutaotlused hotelli ehitamiseks vajaliku raha saamiseks. Samal ajal jätkatakse läbirääkimisi ka ühe välispartneriga, keda Rauam nimetas maailma esimese viie hulka kuuluvaks hotelliketiks. Äripäeva andmeil on tegemist hotelliketiga Radisson. Rauami sõnul on võimalik osa vajalikke finantseeringuid katta omavahendite arvel. Omavahendite võimaliku suurusena nimetas ta 20--30 miljonit krooni. RETi hotelli omanik on Infoturismi AS, mis sajaprotsendiliselt kuulub praegu RETi Arengugrupile. Rauami sõnul pole aga võimatu mõne aktsionäri kaasamine, aktsionäriks olemisest on huvitatud eespoolnimetatud hotellikett. Ta lisas täpsustuseks, et tegemist on hotelliketiga, mis on tundnud huvi juba paari hotelliprojekti vastu Eestis ning mille esindajad on varem või hiljem otsustanud Eestisse jala maha panna. Raua2mi sõnul rahuldavad hotelliketi esitatud tingimused neid ning on soodsamad kui need pakkumised, mille esitasid hotellindusalane operaatorfirma Inn Grupp ja Toomas Undusk management-alase koostöö tegemisesks. Jõe tänav 3 asuvas 4korruselises hoones lammutatakse kõik praegused vaheseinad ja laed ning hoone ehitatakse ümber 9korruseliseks hotelliks, kuhu on planeeritud 153 numbrituba. Tubade arv võib seoses välispartneri kaasamisega mõnevõrra väheneda, lisas Rauam. Lisaks sellele tulevad hotelli konverentsi- ja banketisaal, ühenduseks klubi Dekoltee hoonega ehitatakse klaastunnel. Esialgse kava järgi orienteerutakse Rauami ütlusel tugeva 3 või 4 tärni tasemele, kuid välispartneri olemasolul pole võimatu ka endale kõrgemaid eesmärke püstitada. RETi hotellile kõige lähemal asuva hotelli Central direktor Valdo Herzmann lausus, et nad peavad RETi hotelli paratamatult silmas pidama ja arvestama. «Algul kartsime, et nad võivad hakata kopeerima Centrali fenomeni,» lausus Herzmann ja lisas, et kõige raskem saab olema siis, kui RETi omanikud tulevad turule täpselt sama tootega kui Central pakub, seega keskmisesse hinnaklassi kuuluva turistile mõeldud hotelliga. Herzmanni sõnul on Centrali vaieldamatu eelis see, et nende hotell on olnud turul juba poolteist aastat ning selle aastaga jalad eriti kindlalt maha saanud. «Järgmise aasta lõpuks on meil veelgi tugevamad relvad vastu panna,» lisas ta. Rauami sõnul tahavad nad RETi hotelliga tungida rohkem Olümpia ja Viru jahimaadele. «Ma arvan, et kliente jätkub meile kõigile,» ütles ta. Põhiliste klientidena on lootus näha ärimehi, mitte aga turismigruppe. Klientuuri leidmist Rauam raskeks ei pea, kuna järgmise aasta lõpuks on RETi kvartalis 200 firmat, kelle väliskülalisi on võimalik hotellis majutada. Lisaks sellele avaldab positiivset mõju World Trade Center, millel on esindused üle maailma ning sadam, kust on hotelli mõned sammud, lausus Rauam. Olümpia hotelli direktor Tarmo Sumberg lausus, et hotelli edukuse määrab hinna ja kvaliteedi suhe, imago ning majandamise efektiivsus, mitte aga ainult see, et ta asub sadama või büroohoonete ligidal. «Need ajad on möödas, kui siinne firma ööbimiskoha valis, tänapäeval valib hotelli klient ise,» lisas ta. Sumberg märkis, et näeb nõudluse kasvu turistiklassi hotelliturul, äriklassis aga mitte. «Kui võtta arvesse kõik need plaanid, mida peetakse ja kui kõik realiseeruvad, siis eelis on nendel, kes varem alustavad.» Järgmise aasta veebruaris avatakse RETi kvartalis World Trade Center' kaubanduskeskus. Ligi 1000m2 pinnaga kaubanduskeskusesse tuleb 26 boksi, millest 20-le on Rauami sõnul rentnikud juba leitud. Kaubanduskeskuse ligikaudne maksumus on 5 miljonit krooni. Peale selle valmib järgmisel aastal RETi kvartalis suur büroohoone.


text: Soolalamp ametüsti kristallidega | Roserii looduspood Soolalamp ametüsti kristallidega Epood > KINGIIDEED >Soolalamp ametüsti kristallidega Soolalamp ametüsti kristallidega 45.00 EUR Ametüstiga soolalampi pannakse ± 650 grammi ametüsti kristalle +1 kg Himaalaja soola graanuleid 20-40 mms Need soolakristallide ja poolvääriskividega lambid pakuvad teie igapäevasele ümbrusele erilist õhkkonda. Kivide või soolakristallide peen vibratsioon loob hubase atmosfääri ning hajutatud valgus pakub harmoonilist vaikust. Kasutatakse elu- ja magamistubades ning sobib ka laste magamistuppa. Soolakristallid hajuvad õhku soojuse abil lambipirnist. Soolakristallidel on antibakteriaalne toime ja see on eriti kasulik, kui esineb hingamisteede probleeme, sinusiiti, allergiaid ja tavalist nohu. Neil juhtudel pannakse ka magamisruumis lamp põlema. Nõutava soojuse jaoks piisab normaalsest (minimaalsest) 25 W lambist. Peale selle on need lambid ka väga dekoratiivsed. Te saate häid tulemusi ka väikese energiasäästu 40 W pirniga. Täitke laterna alumine pool soolakristallide kihiga ja ülemine osa ametüsti kristallidega. Soolakristallidel on puhastav- / ioniseeriv toime hingamisteede- organitele kui olete külmetanud. Ametüst annab ilusa läbipaistva violetse sära. Ametüst on imeline harmooniakivi ja väga rahustav mõjuga. Aitab tuua selgust, rahuliku une, kaitseb, puhastab ja toetab pingelistel aegadel. Võimendab intuitsiooni ja tajusid. Ametüsti tuntakse kui meistertervendajat ja violetse tervenduskiire vahendajat.


Kaebuse osapooled Mikitamäe vallavolikogu aseesimees Maarika Prost ajalehes Setomaa artiklile "Mis saab Mikitamäe raamatukogust?" (15.2.10) online-versioonis lisatud kommentaari (O.Ruitlane, 18.2.10) kohta Sisu solvav ja nime teotav sõnakasutus ASN lahend 20.4.10 Lahend: vabastav Avaliku Sõna Nõukogu arutas Mikitamäe vallavolikogu liikme Maarika Prosti kaebust ajalehe Setomaa vastu seoses Olavi Ruitlase kommentaariga kirjutise “Mis saab Mikitamäe raamatukogust?” (15.2.10) juures. Kaebuse järgi on kommentaaris põhjendamatuid kannatusi tekitades mõnitatud kaebuse esitaja perekonnanime. Kaebuse esitajat paneb nördima ka asjaolu, et ajalehe Setomaa toimetaja Igor Taro on võtnud endale õiguse algatada avalik diskussioon ja avada ajalehe kommentaarium, kuigi ajalehte annab välja valdade liit ja rahastab kultuuriministeerium. Kaebuse esitajat häirib, et “ajakirjanik Igor Taro on algatanud Mikitamäe Raamatukogu lahtiolekuaegade säilitamiseks allkirjade kogumise ja valeliku informatsiooni leviku selles kontekstis Mikitamäe vallas”. Ajalehe Setomaa toimetaja Igor Taro selgitas ASNile, et kaebus ei puuduta ajakirjanduslikku materjali, vaid loole lisatud kommentaari, mille sisu ei halda toimetus rohkemal määral kui kommentaari avalikustamisele lubades või mittelubades. Olavi Ruitlase kommentaaris esineb toimetaja hinnangul küll piiripealne sõnademäng, kuid selle põhjustas rahulolematus Mikitamäe volikogu otsusega ning kommentaaris väljendati seisukohta kõigi raamatukogu lahtiolekuaja lühendamise poolt hääletanud volinike suhtes. Ajalehte Setomaa rahastab Setomaa Kultuuriprogramm, mille rahaeraldised kinnitab kogukonna esindajatest koosnev nõukogu. Kuigi ajalehe väljaandjaks on Setomaa Valdade Liit, teostab lehe toimetaja iseseisvat toimetuspoliitikat. Viimase juurde kuulub ka avaliku diskussiooni algatamine. Toimetaja palub ASNil ühtlasi hinnata poliitilist survet, mida avaldab toimetusele Riigikogu liige Inara Luigas muu hulgas kultuuriministrile esitatud kirjaliku küsimuse (10.3.10) abil. Avaliku Sõna Nõukogu asus seisukohale, et ajaleht Setomaa ei ole rikkunud head ajakirjandustava. Kaebuse põhjustanud kommentaar ei ole otseselt ajakirjanduslik toimetusmaterjal, vaid lugeja tagasiside käsitletud küsimusele, mille väljendaja end nimeliselt identifitseerib ja võtab sellega ka vastutuse. ASN nõustub toimetaja hinnanguga sõnademängu piiripealsuse osas, kuid käsitleb seda pigem maitseküsimusena, mille üle otsustamine ei ole ASNi pädevuses. ASNi hinnangul on vallavolikogu otsus raamatukogu lahtiolekuaegade kohta vallaelanike ja piirkonna jaoks tervikuna ülekaaluka avaliku huvi objektiks ning selle käsitlus ajalehes, sealhulgas selle suhtes avaliku debati tekitamine igati õigustatud. Kaebuse esitaja etteheited selle suhtes, et ajaleht on algatanud avaliku diskussiooni ning et toimetaja näitab üles kodanikuaktiivsust, on arusaamatud ja põhjendamatud. Lugejakommentaari on põhjustanud kaebuse esitanud vallavoliniku tegevus raamatukogu lahtiolekuaegade üle otsustamisel. Selles mõttes on avalikkuse pahameele talumine (isegi isiklikku laadi ründena) poliitiku poliitilise vastutuse osa. ASN märgib siiski, et poliitilises debatis oleks enam kasu arvamusavaldustest, milles ei keskenduta inimese nimele, vaid pigem tema tegudele. ASNil puudub piisav informatsioon, andmaks hinnangut võimalike poliitiliste manipulatsioonide suhtes. ASN väljendab lootust, et ajalehe Setomaa väljaandjad ja finantseerijad lähtuvad eelkõige üldistest ja demokraatlikest kommunikatsioonivabaduse põhimõtetest, mitte poliitilistest või isiklikest huvidest.


text: Armeenia keel (Հայերեն լեզու hajeren lesu) on keel, mida kõnelevad armeenlased. See moodustab omaette rühma indoeuroopa keelte seas. Ajalooliselt on seda kõneldud kõikjal Armeenia mägismaal, tänapäeval ka armeenlaste hajaliasustuses. Peale Armeenia Vabariigi ja Mägi-Karabahhi Vabariigi, kus see on ametlikuks riigikeeleks, kõneldakse seda naaberriikides Venemaal, Gruusias, Iraanis ja Türgis, samuti Süürias, Liibanonis, Ameerika Ühendriikides, Iraanis, Prantsusmaal ja mujal. Armeenia kirjakeele ajaloos eristatakse kolme perioodi. Vanaarmeenia keel on teada alates 5. sajandist, mil loodi armeenia kiri. Vanaarmeenia kirjakeelt nimetatakse grabariks. Vanaarmeenia keelt lakati kõnelemast 11. sajandil, kuid grabar oli käibel uue kirjakeelega võisteldes 19. sajandi lõpuni ning on liturgilise keelena kasutusel tänini. Keskarmeenia periood hõlmab 12.–16. sajandi. Uusarmeenia kirjakeel kujunes alates 17. sajandist kahes variandis. Idaarmeenia kirjakeel on kasutusel Armeenia (ajaloolise Armeenia idaosa) ja osaliselt Iraani armeenlaste seas. Läänearmeenia kirjakeel on kasutusel Liibanoni, Süüria, Ameerika Ühendriikide, Prantsusmaa, Itaalia ja teiste maade armeenlaste seas, kelle esivanemad on pärit ajaloolise Armeenia lääneosast (praegu Türgi territoorium). Osaliselt läänearmeenia keeles toimub õppetöö armeenia õppeasutustes Veneetsias, Küprosel, Beirutis ja mujal. Idaarmeenia kirjakeel on grabarile lähemal kui läänearmeenia kirjakeel. Nende erinevused ei takista arusaamist. Armeenia kiri Armeenia kirja lõi mõningasel kreeka kirja eeskujul Mesrop Maštotsh. Tabeli esimeses reas on toodud suurtähed, teises väiketähed ja kolmandas latinisatsioon. Armeenia nimede kirjutamiseks kehtivad eraldi transkriptsioonireeglid, mida siinkohal hetkel toodud ei ole. Neljandana reana on tabelis latinisatsioonile ligikaudu vastavad eesti tähed. NB! Seda tabelit ei saa kasutada armeenia nimede eesti keeles kirjutamisel. Armeenia nimede kasutamine eesti keeles Armeenia kohanimed tuleb eesti tekstis esitada armeenia kujul, vahetades armeenia tähed eesti tähtedega transkriptsioonitabeli järgi. Armeenia nimede transkribeerimise juhised võeti vastu 1975. aastal, need koostasid Mart Remmel ja Henn Saari. Tänapäeval kasutatav transkriptsioon erineb sellest mõnevõrra. Uued kohanimede latiniseerimise reeglid ja nende vahekord vanade reeglitega on kirjeldatud Eesti Keele Instituudi kohanimede andmebaasis. Eesti ümberkirjutussüsteem ei kattu rahvusvahelistega. ISO süsteemis kehtib armeenia keele kohta standard ISO 9985:1986. ÜRO kohanimede latiniseerimise süsteemi ega omaladinat armeenia keele jaoks pole. Hääldus (idaarmeenia variant) Täht ը annab edasi eesti ö- või õ-taolist redutseeritud vokaali (ebamäärast täishäälikut), mida võib tähistada märgiga ә. Sõna keskel kaashäälikute vahel jäetakse see häälik kirjas märkimata. Tähed թ, փ ja ք annavad edasi tugevalt aspireeritud (tugeva hõngusega) sulghäälikuid, mis kõlavad umbes nagu th, ph ja kh. Täht հ annab edasi häälikut, mida eesti keeles märgib täht h. Tähed ձ, ծ, ջ ja ճ märgivad afrikaate, mida eesti tähtedega saab edasi anda nii: dz, ts, dž ja tš. Nendes häälikutes on d või t ja järgnev z, ž, s või š liitunud üheks häälikuks. Täht խ märgib helitut häälikut, mis tekib keele tagumise osa hõõrdumisel vastu pehmet suulage. Sarnane häälik on olemas ka vene keeles, kus seda märgib täht х. Häälik ղ erineb häälikust խ ainult selle poolest, et ղ on heliline: selle hääldamisel on häälepaelad pingul. Täht ե annab sõna algul ja täishääliku järel edasi häälikukombinatsiooni je, teistes positsioonides häälikut e. Täht եւ annab sõna algul, täishääliku järel või eraldi edasi häälikukombinatsiooni jev, teistes positsioonides häälikukombinatsiooni ev. Täht või tähekombinatsioon ու märgib häälikut u. Täht ո annab sõna alguses edasi häälikukombinatsiooni vo, teistes positsioonides häälikut o. Tähed է ja օ annavad edasi vastavalt häälikuid e ja o ning neid kasutatakse ainult sõna alguses. Täht ր märgib palataliseeritud (peenendatud) häälikut r, täht ռ ilma palatalisatsioonita häälikut r, mis on eriti põrisev. Tähte լ (l) hääldatakse palataliseeritult ainult tähtede ե ja ի ees. Teistel kaashäälikutel palatalisatsiooni ei esine. Sõnarõhk on viimasel silbil. Vaata ka Armeeniakeelne Vikipeedia Viited Kirjandus Tiiu Erelt "Vabariiklikus õigekeelsuskomisjonis. 1. Murdenimetuste kirjutamine. 2. Vene, ukraina, valgevene, gruusia ja armeenia nimed eesti kirjas." Emakeele Seltsi aastaraamat 22/1976 (1977), lk 243–258 Välislingid Armeenia kohanimede latinisatsiooni reeglid (KNAB) Armeenia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Indoeuroopa keeled Keel


Priit Kutser: Savisaar peaks sõitma Rolls-Royce’iga(153) Täpselt nii. Ja Edgar Savisaare palk peaks olema vähemalt 200 000 krooni kuus. Väljaminekud peavad olema kooskõlas võimalustega. Nii peaksime unustama pealinna meeri 16 000 krooni kuus maksva Mercedes-Benzi ning rentima sootuks Rolls-Royce’i. Kuidas nii? Tõeliselt šokeeriv oli mõned päevad tagasi lugeda Pärnu Postimehest uudist, et kapioravast Pärnu uus linnapea Toomas Kivimägi lasi endale Pärnu niigi rusutud maksumaksja kulul rentida uue, 6000 krooni kuus maksva ametiauto. Alles see oli, kui kõik meediakanalid pasundasid ööd ja päevad sellest, kuidas Tallinna linnapea Edgar Savisaare vana ametiauto söandati asendada uuega. Mõni võib siinkohal väita, et 16 000 krooni kuus on tunduvalt rohkem kui 6000 krooni. Kõik oleneb tegelikult aga kontekstist ja vaatevinklist, nagu ikka. 16 000 krooni kuus linnale, mille eelarve on üle 7 miljardi krooni ja kus elab 410 000 elanikku, ei ole niivõrd märkimisväärne väljaminek, kui 6000 krooni kuus linnale, kus elab vaid 43 000 elanikku ja eelarve on tugevalt miinuses. Ehk siis linnakassa on tühi ning peal veel ka suured võlad. Teeme väikesed arvutused. Kui võtame aluseks 6000 krooni kuus Pärnu suurusele linnale, siis peaks Tallinna kaliibriga linna meer sõitma autoga, mis maksaks 57 209 krooni kuus, ehk siis Edgar Savisaar peaks sõitma näiteks Rolls-Royce’i või Bentleyga — autoga, mis maksab mitmeid miljoneid kroone. Mõni võib siinjuures väita, et näiteks Torgu või Misso vallavanem peaks sellise loogika kohaselt sõitma võrriga või üldse jala käima. Selline mõtteviis oleks aga meelevaldne ning ebakõlas talupojamõistusega, mida eneste juures niivõrd hinnaliseks peame. Kulutada saab ikka vastavalt sissetulekutele. Sissetulekud on seotud aga maksumaksjate arvuga kohaliku omavalitsuse territooriumil. Praeguse linnapeaga võrreldes oli eelmine Pärnu linnapea Mart Viisitamm tõeliselt kokkuhoidlik mees. Nimelt ei olnud tal ametiautot. Viisitammele kompenseeriti kuni 6000 krooni eest kuus isikliku sõiduauto kasutamise kulu ja kõik. Kivimägi Volvo S80 rendihind sisaldab küll tehnohoolet, liiklus- ja kaskokindlustust, autopesu vastavalt vajadusele ja sõiduki hooajalist ettevalmistust (suve- ja talverehvid), kuid kütuse eest tuleb pärnakatel talle veel eraldi lisaks maksta. Kuu kütuselimiidiks on Kivimägi endale kehtestanud 3000 krooni. Koos renditasuga teeb see auto kasutamise hinnaks pea 9000 krooni kuus. Võib vaid spekuleerida, millised peidetud lisakulud veel kaasnevad P 008000 rnu linnapea uue sõidukiga. Kindel on aga see, et kinni maksavad need Pärnu maksumaksjad. Selle aasta jaanuaris võrdles Toomas Kivimägi pealinna meeri uue auto ühe kuu liisingumakset ühe koondatud linnaametniku palgaga. Sedasama võib nüüd öelda Kivimägi enda kohta, sest 9000 krooni kuus on võrdne Pärnu linna ühe ametniku palgaga. Vaid kuu aega hiljem, justkui oleks Kivimägi lasknud endale sünnipäevakingi teha (Toomas Kivimägi on sündinud 16. veebruaril 1963), võtab Pärnu meer nõuks rentida uus luksuslik auto, hoolimata sellest, et tema linn võlgade all lausa ägab. Linn teeb linnapeast linnapea. Pärnus aga võib-olla ametiauto. Huvitav, kas niimoodi need Pärnu linna palgakärped siis ära kuluvadki? Linnapea, kes peab hetke olulisemaks teemaks oma uue ametiauto väljavalimist, ei jäta endast küll pehmelt öeldes just kõige adekvaatsemat muljet. Küsimus ei ole 30 krooni kokkuhoius või 100 krooni suuremas kulus, vaid küsimus on põhimõttes ja selles, mida tähtsaks peetakse. Kui ikka tõesti tahetakse näidata, et tegeletakse tõsiselt linna finantssoost välja tõmbamisega, siis võiksid kõik linna ametnikud käia tööl oma isiklike autodega ja samas ka mitte võtta välja autokompensatsiooni. Samas pole Pärnu nii suur linn, et ei saaks poole tunniga jalgsi kesklinnast ükskõik millisesse Pärnu punkti kõndida. Ja linnapeal on siinkohal suurepärane võimalus eeskuju näidata. Nii et Edgar Savisaar on Tallinna linnapeana kokkuhoidlik mees, olgugi et võrreldes teiste Eesti linnade ja valdade eelarvete ning elanike arvuga võiks ta endale rahulikult lubada uhket Rolls-Royce’i ja lasta endale maksta palka ligi 2,5 miljonit krooni aastas. Aga ta ei tee seda. Temast tegi linnapea mitte auto, vaid Tallinna linna rahvas.


Mudel: EELMISED ELUD & KARMA EELMISED ELUD & KARMA käekett koosneb kahest võimsast kristallist, milleks on Psilomelan ja Kivistunud Puit. Psilomelan on käeketis olev mustjas sügava halli läikega kristall ja Kivistunud Puit on suuremad musta-oranži-pruuni värvi pärlid. Käekett on mõeldud selleks, et avastada enda eelmiste elude saladusi, mõista, mida me oleme nendega tänasesse ellu kaasa võtnud ja läbi une nägema kõike seda, mis elu me oleme eelnevalt elanud. Psilomelan ja Kivistunud Puit on mõlemad kaks võimast kristalli, mida tuleks kindlasti enne kandmist ära aktiveerida. Psilomelan on kristall, mis aitab läbi Astraal rännaku näha enda eelmisi elusid, läbi nende lahendada lahendamata probleeme ja kohtuda Astraalis hingedega, kellega oled seotud. Kivistunud Puit aitab sul mõista enda karmat ja seda selles elus lahendama hakata, et endale veelgi rohkem jõudu juurde saada. Käeketi esmane aktiveerimine: Enne "Eelmised elud & Karma" käeketi kandmist hoidke seda käeketti vähemalt kolm ööd enda voodi all musta värvi riide sees koos värske või kuivatatud Rosmariiniga. Peale kolmandat ööd võid selle käe peale panna. Kolm ööd koos Rosmariiniga peab see olema voodi all selleks, et kristallid mõistaksid kellega ja kellele peavad nad enda jõudu andma. Antud juhul siis sulle endale. Täiskuu ajal laadida Ahhaat geoodil või puhastada kaitse kristallidele mõeldud rituaali taime essentsiga. Sildid: Tene, käekett, EELMISED ELUD, KARMA, tooted


Rendi Luksusauto järgmises asukohas: Hialeah, USA. Broneerige täna veebilehel Rentalcars.com! Autorent Rendi Luksusauto USA Hialeah Luksusauto rentimine asukohas Hialeah Otsige rentimiseks pakutavate Luksusauto auto hindade loendist, et rentida auto asukohas Hialeah Hetkel populaarne sihtkohas Hialeah Miami - Cutler Bay Kabrioletid auto rentimine Hialeah Autobussi rentimine asukohas Hialeah Lähedal Hialeah Luksus autorent asukohas Miami Luksus autorent asukohas Miami Lennujaam Luksus autorent asukohas Pembroke Pines Luksus autorent asukohas Hollywood Luksus autorent asukohas Homestead Luksus autorent asukohas Key Largo Luksus autorent asukohas Palm Beach International Airport Hialeah autorent Rentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 9DD62


Ekvatek OÜ » EST » Tooted » Pumbad Monoplokk ja konsooltüüpi tsentrifugaalpumbad puhtale veele tootlikkusega kuni 480 m3/h ja tõstekõrgusega kuni 95 m. Mitmeastmelised vertikaal- ja horisontaalpumbad surve tõstmiseks veesüsteemides tootlikkusega kuni 60 m3/h ja tõstekõrgusega kuni 275m. Süvaveepumbad 4", 6", 8", 10" veevarustuseks tootlikkusega kuni 350m3/h ja tõstekõrgusega kuni 507m. Mäkg- ja kuivrootoriga, ning sagedusmuunduri juhtimisega ja energiasäästliku mootoriga tsirkulatsioonipumbad tootlikkusega kuni 110m3/h ja tõstekõrgusega kuni 16m. Elektri- ja diiselajamiga tuletõrjevee- ja sprinklersüsteemide pumplad tootlikkusega kuni 700m3/h ja tõstekõrgusega kuni 130m. Uputatavad ja kuivpaigaldusega drenaaži- ja heitvee tsentrifugaalpumbad tootlikkusega kuni 1235m3/h ja tõstekõrgusega kuni 53m, mootorivõimsusega kuni 37,0kW. Uputatavad purustusseadmega tsentrifugaalpumbad tootlikkusega kuni 106m3/h ja tõstekõrgusega kuni 53m, mootorivõimsusega kuni 7,2kW. Uputatavad ja kuivpaigaldusega kulumisvastase materjaliga kaetud tsentrifugaalpumbad tootlikkusega kuni 180 m3/h ja tõstekõrgusega kuni 30m, mootorivõimsusega kuni 16,4kW. Uputatavad propellertiivikuga segurid propelleri läbimõõduga kuni 2100mm ja mootorivõimsusega kuni 15,0kW. Konsool- ja monoplokk tüüpi iseimemisega elektri- või diiselajamiga tsentrifugaalpumbad mustale veele tootlikkusega kuni 1200m3/h ja tõstekõrgusega kuni 68m, mootorivõimsusega kuni 55,0kW. Konsool- ja monoplokk tüüpi hammasrataspumbad viskoossemate, keemiliste ja naftaainete pumpamiseks. Tühjendus-, survetõste-, puurkaevu-, ajapumbad ja veeautomaadid koduses veemajanduses. Kruvipumbad kõrge viskoossusega, abrasiivsete ja tahkete osakeste sisaldusega ainete pumpamiseks jääkmuda käitlemises, paberitööstuses, keemia, värvide ja toiduainete tootmises. Tootlikkusega kuni 150m3/h, töörõhuga kuni 24baari, vedeliku viskoossusega kuni 800.000 Cps, töötemperatuuriga kuni 180 oC, elektrimootori võimsusega kuni 37kW. Tsentrifugaalpumbad ja toruarmatuurid toiduainetööstusele roostevabast terasest. Tootlikkusega kuni 70m3/h, tõstekõrgusega kuni 60m, mootorivõimsusega kuni 5,5 kW. Herborner Pumpentechnik J. H. Hoffmann GmbH & Co. KG Kuiv- ja sukelasetusega reoveepumbad olme- ja tööstusheitvete pumpamiseks. On pakkuda mitteummistumise süsteemiga pumbad. Tootlikkusega kuni 790 m3/h, tõstekõrgusega kuni 60 m, tahkete osakeste läbimõõduga kuni 125 mm ja mootorivõimsusega kuni 55 kW. Soomus- ja sise vooderdusega ülikulumiskindlad suspensioonipumbad. Kasutakse erinevate pulpide, abrasiivsete suureteraliste tahkete ainete ja pinnase pumpamiseks mäe-, keemia-, klaas-, tsement-, keraamika- jne betoontööstustes. Tootlikkusega kuni 5000 m3/h, ühe astme tõstekõrgusega kuni 145 m.v.s, töösurvega 16 ja 25 baari tahkete osakeste läbimõõduga kuni 100 mm. Monoplokk- ja konsooltüüpi vaakumpumbad tootlikkusega kuni 30000 m3/h ja sügavvaakumiga kuni 33 mbaari. Voolikpumbad abrasiivsete ja keemiliselt agressivsete, heitvee, muda, läga, pulpi, hapete, värvide, viskoossete, plahvatusohtlike ja tahkete osakeste sisaldusega vedelikke pumpamiseks tootlikkusega kuni 60 m3/h, töörõhuga kuni 15 baari. Diisel- ja elektriajamiga tuletõrjevee- ja sprinklersüsteemide pumplad vastavuses standardiga EVS-EN 12845:2005. Tootlikkusega kuni 700 m3/h, tõstekõrgusega kuni 120 m mootorivõimsusega kuni 250kW. Survetõstepumplad elamuühistute tarbe- ja joogivee surve tõstmiseks, kõrghoonete vesivarustuse stabiliseerimiseks, tööstuse ja veeühistute veevarustuseks tootlikkusega kuni 600 m3/h, tõstekõrgusega kuni 100 m mootorivõimsusega kuni 55kW. Võrgupumbad tootlikkusega kuni 2000 m3/h, tõstekõrgusega kuni 125 m mootorivõimsusega kuni 800kW. Hammasrataspumbad nafta- ja õliainete pumpamiseks tootlikkusega kuni 37,5 m3/h survega kuni 25 baari mootorivõimsusega kuni 15kW. Kolmekruvilised õli- ja naftaainete pumbad tootlikkusega kuni 400 m3/h, survega kuni 63 baari mootorivõimsusega kuni 160kW. Kataiski Pumbatehas ZAO Nafta- ja keemiapumbad tootlikkusega kuni 315 m3/h, tõstekõrgusega kuni 240 m mootorivõimsusega kuni 200kW. Saadaval malmist, happekindlast ja eriterasest.


Saadik saab krišnaiiti ja larparit laenutada(18) Homme läheb riigikogusse elav raamatukogu — erinevate kogemustega noored, keda saab nagu raamatuid lugejapileti aluse laenutada, et nende lugusid kuulata.Riigikogu liikmeid on kutsutud laenutama raamatuid, et kuulata noorte lugu, arutleda nendega osaluse ja eelarvamuste teemadel. Raamatutena saab laenutada näiteks Eesti noorteühenduste liitu, Eesti venelast, ELO-kat, gaidi, geinoormeest, kooli poolelijätnut, krišnaiiti, larparit, noorteühendust SIIN, pimedat inimest tavaelus, punase risti noort, skauti, tugiõpilasliikumise tegevjuhti, YMCA-YFCA noori ja teisi põnevaid raamatuid, teatas kampaania koordinaator Lianne Ristikivi. Elav raamatukogu on Euroopa Nõukogu kampaania „Kõik erinevad — kõik võrdsed” raames Eestisse toodud meetod, mis võimaldab osalejatel seista vastakuti oma eelarvamustega ning mõjutada hoiakute kujundamist. See on raamatukogu nagu iga teinegi — raamatukoguhoidjate, raamatukataloogi, lugejapileti, lugejate ja raamatutega. Paberkandjal trükiste asemel on aga raamatuteks elusad inimesed, kes räägivad enda kogemusest ühiskonnaliikmena. Elav raamatukogu saab teoks Euroopa Nõukogu Tallinna infotalituse ning Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetusel. Sarnane tegevus oma maa parlamendis on läbi viidud igal Põhja- ja Baltimaal kampaania „Kõik erinevad — kõik võrdsed” ühiskoostöö raames. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17172365


text: Suur Tõll veetakse Lennusadamasse Jäämurdja Suur Tõll pukseeritakse homme Admiraliteedi basseinist Lennusadamasse, mis saab laeva uueks kaikohaks. Oma uues kohas jääb laev esialgu külastajaile suletuks kuni tänavu suveni, mil avatakse külalistele jäämurdja Suur Tõll ja teised meremuuseumi halduses olevad laevad. Suure Tõllu, allveelaeva Lembit, patrullkaatri Grif ja uurimislaeva Mare eksponeerimiseks tuleb lõpetada eelmise aasta detsembris alustatud kaide remont ja kohandada kaid külastajate vastuvõtuks, teatas meremuuseum. Lennusadama praegu riigile kuuluval territooriumil ja kaidel plaanib muuseum tulevikus välja ehitada oma vabaõhuekspositsiooniga filiaali.


Teisipäev, 20. veebruar, 22:12 | Kasutajaid kokku: 70637 | Hetkel online: 332 » 01.02.2018 - 06:50, Hibiscus7 25.07.2016 - 06:54, arneb et kohe nii 24.07.2016 - 08:11, antinen 24.07.2016 - 02:20, cillu04 Kena puhke paus. 07.07.2015 - 11:19, manguss 01.07.2015 - 20:26, kryssu17 Kena musimops :* :* 17.05.2015 - 12:31, rate-pole-elu20 Mega nummi ja sexy:) 26.04.2015 - 17:47, Maniakk1 26.04.2015 - 17:40, fbt23


text: Pakkudes kvaliteetset majutust Medan vaatamisväärsused piirkonnas, on Hotel Citi International Sunyatsen populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. 1 km kaugusel linnaelevusest, asub see 3-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Thamrin Plaza, Tirtanadi veetorn, Medan Mall, läheduses. Hotel Citi International Sunyatsen teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida toateenindus, WiFi , pesuteenus, kohvik, suitsetamisala. Külalised võivad valida 141 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad massaaž, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Hotel Citi International Sunyatsen on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Medan's.