text: Bosnia ja Hertsegoviina (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Bosna i Hercegovina, kirillitsas Босна и Херцеговина) on riik Kagu-Euroopas Balkani poolsaarel. Lääne-Balkani riikide hulka arvatud Bosnia ja Hertsegoviina piirneb põhjas, läänes ja lõunas Horvaatia, idas Serbia ning kagus Montenegroga. Merepiiri on Bosnial ja Hertsegoviinal vaid ligikaudu 20 km Aadria mere rannikul Neumi linna ümbruses, kuid arvestatavaid sadamaid sellel lõigul ei ole (merre sirutub pikk kaljune poolsaar). Bosnia ja Hertsegoviina on liitriik, mille moodustavad kaks autonoomset osa: Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon (Federacija Bosna i Hercegovine) ning Serblaste Vabariik (Republika Srpska). Liitriigi ja föderatsiooni ning ajaloolise Bosnia piirkonna pealinn on Sarajevo, serblaste mitteametlik pealinn on Banja Luka ning Hertsegoviina ajalooline keskus on Mostar. Bosnia ja Hertsegoviina iseseisvus 3. märtsil 1992, mil riigis elavad moslemid ja horvaadid hääletasid referendumil Jugoslaaviast lahkulöömise poolt. Etümoloogia Bosnia on saanud nime Bosna jõe järgi. Hertsegoviina tuleneb saksakeelest sõnast hertsogi kohta ja järelliitest -ovina, mis tähendab "maa". Suurus ja piirid Bosnia ja Hertsegoviina pindala on 51 197 km2, millega on see maailmas pindalalt 128. kohal. Maismaapiiri kogupikkus on 1543 km, millest 956 km on Horvaatiaga, 345 km Serbiaga ja 242 km Montenegroga. Loodus Riigi kesk- ja lõunaosa on mägised, loodeosa künklik ning kirdeosa tasasema pinnamoega. Kõrgeimaks tipuks on Maglič (2386 m), mis asub Montenegro piiril Dinaari Alpides, massiivi lääneosas on levinud tugevasti karstunud lubjakivilavad rohkete koobastega. Seal samas asub Sutjeska rahvuspark. Maa kõrguselt teine mägi on Čvrsnica (tipp Plocno, 2228 m), mis asub Hertsegoviina (maa lõunapoolse viiendiku) põhjaosas, kolmas mägi on Prenj (tipp Zelena glava, 2115 m). Mitte palju madalamad on ka mäed tähtsamate talispordikeskuste juures: Vlašič (1969 m), Orjen (1894 m), lisaks Sarajevot lõunast piiravad Treskavica (2088 m), Bjelašnica (2067 m) ja Jahorina (tipp Ogorjelica, 1916 m), mille nõlvul peeti 1984. aasta taliolümpia mäesuusaalad. Maa loodeosa kõrgem tipp on Grmeč (1605 m). Mitmed neist on järsakute tõttu tehniliselt üpris raskesti vallutatavad, eriti talvekuudel, kui lisandub laviinioht. Riigi sisemaal valitseb mõõdukas mandriline kliima, mida iseloomustavad kuumad suved ning külmad, lumised talved. Bosnia ja Hertsegoviina lõunatipus valitseb vahemereline kliima. Ligi 50% maast on kaetud metsadega. Mägialal on rohkesti maalilisi järvi, millest suurim on Buško blato (tuntud ka kui Buško jezero, 55,8 km2) asub Horvaatia piiri ääres teel Spliti. Kaitsealad Riigis on neli rahvusparki: Sutjeska rahvuspark (asutatud 1965), Kozara rahvuspark (1967), Una rahvuspark (asutatud 2008) ja Drina rahvuspark (asutatud 2017). Pindalalt on kõige suurem Una rahvuspark (198 km2). Riik Riik on detsentraliseeritud võimuga ning koosneb kahest föderatiivsest haldusüksusest – Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonist (Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине) ning Serblaste Vabariigist (Republika Srpska, Република Српска). Mõlemad föderatiivsed piirkonnad haldavad üheskoos Brčko ringkonda (Brčko distrikt, Брчко дистрикт). Bosnia ja Hertsegoviina on parlamentaarne vabariik. Kollegiaalne riigipea on kolmeliikmeline presidentuur, mille moodustavad üks serblasest, üks bosnialasest ja üks horvaadist liige. Iga rahvusrühm – serblased, bosnialased ja horvaadid – valivad liikme eraldi. Kahe kaheksakuulise perioodi vältel juhib presidentuuri rotatsiooni korras eesistujana iga presidentuuri liige. Bosnia ja Hertsegoviina kõrgeim seadusandlusorgan on kahekojaline Parlamentaarne Assamblee (Parliamentarna skupština), mille moodustavad 42-liikmeline Esindajatekoda ja 15-liikmeline Rahvakoda. Täidesaatev võim kuulub presidentuurile ja Ministrite Nõukogule. Valitsusjuht on Ministrite Nõukogu esimees. Iseseisvaks riigiks sai Bosnia ja Hertsegoviina 1990. aastatel Jugoslaavia sõdade käigus, olles enne seda Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi osa. Bosnia ja Hertsegoviina sai 2010. aasta aprillis NATO liikmekandidaadiks. Euroopa Nõukogu liige on Bosnia ja Hertsegoviina alates 24. aprillist 2002. Daytoni rahulepinguga on loodud kõrgeima esindaja ametikoht Bosnia ja Hertsegoviinas. 2008. aastal esitati eriesindaja ametikoha likvideerimise eeldused. Alates 1. augustist 2021 on kõrgeimaks esindajaks Christian Schmidt Saksamaalt, kes vahetas välja 12 aastat ametis olnud Austriast pärit Valentin Inzko. Sümbolid Bosnia ja Hertsegoviina lipul on sinisel taustal kollane kolmnurk, mis sümboliseerib riigi kolme põhirahvust (bosnialasi, serblasi ja horvaate), ning üheksa viieharulist tähte, mis sümboliseerivad Euroopat. Kolmnurk vastab ligikaudu riigi kujule. Samad kujundid on ka riigi vapil. Riigi praegune lipp ja vapp võeti kasutusele 1998. aastal. Riigihümn on "Državna himna Bosne i Hercegovine" ("Bosnia ja Hertsegoviina rahvushümn"). Riigihümnina kasutuses alates 1999. aastast. Hümni viisi autor on Dušan Šestić. Ametlikud sõnad puuduvad. Rahvastik Riik on koduks kolmele etnilisele rühmale, keda nimetatakse Bosnia ja Hertsegoviinale ainulaadselt konstitutsioonilisteks rahvasteks ehk kolmeks rahvaks, keda on mainitud riigi põhiseaduses ning kes seetõttu ei saa olla vähemused ega immigrandid. Kolmest suurima rühma moodustavad bosnialased, suuruselt teise Bosnia serblased ja kolmanda Bosnia horvaadid. 2013. aasta hinnangul moodustasid bosnialased riigi rahvastikust 50,1%, serblased 30,8% ja horvaadid 15,4%. Ametliku keele staatus on bosnia, serbia ja horvaadi keelel. 50,7% rahvastikust on moslemid, 30,7% õigeusklikud ja 15,2% katoliiklased. Rahvastiku mediaanvanus on 43,3 aastat, millega on Bosnia ja Hertsegoviina maailma riikide seas 27. kohal. Sündimus on madal ja loomulik iive negatiivne, samuti ületab väljaränne sisserände. Keskmine eluiga on 2021. aasta hinnangul 77,8 aastat (meestel 74,5 ja naistel 80,9). Suurimad linnad 2021. aastal elas linnades 49,4% rahvastikust. Ajalugu Esimestel sajanditel pKr oli Bosnia osa Rooma riigi Illüüria provintsist. Pärast Rooma riigi lagunemist pretendeerisid Bosniale Bütsants ja Rooma riigi järglased Läänes. Slaavlased asusid piirkonda elama 7. sajandil. 9. sajandil jagasid Bosnias võimu Serbia ja Horvaatia kuningriik. 11. ja 12. sajandil oli piirkond Ungari kuningriigi võimu all. Keskaegne Bosnia kuningriik sai iseseisvaks umbes aastal 1200. Riigi sõltumatus säilis 1463. aastani, mil piirkonna vallutas Osmani impeerium. Türgi võimu all pöördusid paljud bosnialased Osmani impeeriumi sisepoliitika tõttu kristlusest islamisse. Enne Osmani impeeriumi vallutusi olid Bosia elanikud valdavalt bogomiilide ja Kreeka-Rooma kiriku usutunnistuse järgijad. 1875. aastal algas Bosnias osmanitevastane ülestõus(en), mis kasvas lõpuks üle peaaegu kogu Balkani poolsaart hõlmanud sõjaks. San Stefano rahulepinguga tunnistas Osmani impeerium Bosnia ja Hertsegoviina iseseisvust, kuid 1879. aastal toimunud Euroopa suurriikide Berliini kongressil määrati Bosnia tegelikult Austria-Ungari Habsburgide valitsemise alla. Sellal kui Bosnia elanikud nautisid Austria-Ungari alamate hüvesid, taotlesid slaavlased Serbias ja mujal lõunaslaavlaste riigi loomist. Esimene maailmasõda algas siis, kui Bosnia serbia rahvuslane Gavrilo Princip tappis Sarajevos ertshertsog Franz Ferdinandi. Pärast sõda sai Bosniast lõunaslaavlaste riigi Jugoslaavia osa. Teise maailmasõja ajal kuulus Bosnia Horvaatia riigi koosseisu. Külma sõja ajal moodustati Josip Broz Tito juhtimisel kommunistlik Jugoslaavia liitriik, millesse Bosnia kuulus liiduvabariigina oma keskaegsetes piirides. Oktoobris 1991 kuulutas Bosnia välja suveräänsuse. Sellele järgnes iseseisvusreferendum 29. veebruaril–1. märtsil 1992. Bosnia serblased rahvahääletusest osa ei võtnud ning reageerisid Serbia toetusel relvastatud vastupanuga, püüdes Bosniat ja Hertsegoviinat etnilisi piire mööda tükeldada ning serblaste alad ühendada (Suur-Serbia). Täiemahuline Bosnia sõda kolme kogukonna (bosnialased, serblased ja horvaadid) vahel puhkes 1992. aasta aprillis, mil Bosnia serblaste relvajõud ja Jugoslaavia föderaalarmee alustasid Sarajevo tulistamist. ÜRO ja Euroopa Liit püüdsid vahendada vaherahu, kuid see ei õnnestunud ning riiki saadeti rahvusvahelised relvajõud. Jaanuaris 1993 nõustusid serblased ja horvaadid ametlikult ÜRO ja ELi rahuplaaniga, kuid sõjategevus jätkus sellegipoolest ning 6. mail 1993 teatas ÜRO julgeolekutsoonide loomisest Bosnia-Hertsegoviina territooriumil. 23. veebruaril 1994 saavutati kokkulepe kehtestada relvarahu bosnialaste ja horvaatide vahel. Märtsis loobusid bosnialased ja horvaadid omavahelisest võitlusest ning leppisid 18. märtsil 1994 kokku liitriigi Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni moodustamises. 8. juunil 1994 kirjutasid relvarahu kokkuleppele alla ka serblaste juhid, kuid see ei peatanud verevalamist. Seetõttu algasid 21. novembril 1994 NATO lennukite pommirünnakud serblaste positsioonidele. 21. novembril 1995 kirjutasid vaenupooled USA-s Ohio osariigis Daytonis alla vaherahule, mis lõpetas kolm aastat kestnud Bosnia sõja. Lõplikule leppele kirjutati pidulikult alla Pariisis 14. detsembril 1995. Daytoni lepe jagab Bosnia ja Hertsegoviina enam-vähem võrdselt Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ning Serblaste Vabariigi vahel. ÜRO rahuvalvejõuna paigutati konfliktipiirkonda 60 000 NATO sõjaväelast. Esimesed sõjajärgsed valimised toimusid 1996. aastal. Vaata ka Bosnia ja Hertsegoviina riigipeade loend Serbia ja horvaadi kirjandus Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli kõrgliiga Bosnia banaat Bosnia ejalett Bosnia ja Hertsegoviina muusika Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted Bosnia ja Hertsegoviina raadiojaamade loend Bosnia ja Hertsegoviina serblased Bosnia ja Hertsegoviina horvaadid Koroonapandeemia Bosnias ja Hertsegoviinas Õlu Bosnias ja Hertsegoviinas Viited Välislingid Bosnia ja Hertsegoviina. reisitargalt.vm.ee. Riigid Euroopa maad Vahemere maad Balkan


source: fineweb

text: Keelatud on vaid kerjata teisi inimesi häirival moel. «Kui ligi tulnud inimese käitumine häirib, võib pöörduda politseisse, kes saab segaja väärteo korras vastutusele võtta avaliku korra rikkumise eest,» nentis Sepa. «Binokli või muude esemete müüjate puhul on võimalik karistus tegevusloata majandustegevuse eest.» «Kõige lihtsam soovitus inimestele on selliseid tegelasi ignoreerida,» sõnas Sepa. «Mida vähem on lilleostjaid-annetajaid, seda kiiremini kuivab see tegevus ka kokku. Kui aga politsei kutsuda, siis peaks kutsuja olema valmis toimunu kohta tunnistusi andma.» Politsei peab vajalikuks hoiatada, et kui keegi astub tänaval ligi ning üritab inimest eksitada, peaks tähelepanelik olema. Ka taskuvargad kasutavad tihti skeemi, kus inimese tähelepanu üritatakse mõne küsimusega hajutada ning samal ajal kotist või taskust mõni ese kaasa haarata. Kerjamine pole keelatud Rahalunijad võivad rahulikult tegutseda, sest Eesti seadused kerjamist ei keela. «Kerjamine iseenesest keelatud ei ole ning ka küsijale raha andmine on sügavalt iga inimese sisetunde küsimus, mingit kohustust selleks ei ole,» selgitas Tallinna kesklinna konstaablijaoskonna vanem Uudo Sepa.


source: wikipedia

text: Hiiumaa (ka Hiiu saar) on Eesti suuruselt teine saar, Lääne-Eesti saarestiku põhjapoolseim saar. Hiiumaa piirneb kagus Väinamerega, põhjas ja läänes avamerega. Saart eraldab Saaremaast Soela väin ja Vormsist Hari kurk. Hiiumaast loodes asub laevasõiduks ohtlik Hiiu madal. Saare ida- ja kaguosas asub palju laide ja saarekesi, millest suurim on Vohilaid. Haldusjaotuse järgi kuulub Hiiumaa koos ümbritsevate saartega Hiiumaa valla koosseisu. Hiiumaa hakkas Läänemerest kerkima umbes 10 000 aastat tagasi. Esimesena kerkis merest välja Kõpu poolsaar, seal asuv Tornimägi on Lääne-Eesti saarestiku kõrgeim punkt. Hiiumaa rannajoon on hästi liigestunud, mistõttu on saarel palju poolsaari ja lahti. Hiiumaa suurimad poolsaared on Tahkuna poolsaar saare põhjaosas ja Kõpu poolsaar saare lääneosas. Olulisimad lahed on Mardihansu, Kassari ja Tareste laht. Hiiumaa taimestik on väga liigirikas. Saarel asuvad Baltimaile haruldased lookaasikud. Üle saare kulgevad olulised lindude rännuteed. Käina laht on Hiiumaa olulisim lindude pesitsus- ja peatumiskoht. Saarel elab paarkümmend taasasustatud Euroopa naaritsat. 14. sajandil tekkis Hiiumaa põhjaossa rootsi asustus. 1628. aastal rajati Hütile Eesti esimene klaasikoda. Põhjasõjaga läks saar Rootsilt Vene impeeriumi koosseisu. 1829. aastal rajati Kärdla kalevivabrik, mis oli saare olulisim tööstusettevõte Teise maailmasõjani. Esimese maailmasõja eel hakati Tahkuna poolsaarele rajama Peeter Suure merekindluse eelpositsiooni, et kaitsta Soome lahte sissetungi eest. Saksa okupatsiooni vägede lahkudes 1918. aasta sügisel läks saarel võim Eesti riigile. 1939. aastal hakati Hiiumaale rajama vastavalt baaside lepingule NSVL sõjaväebaase. Teise maailmasõja tulemusena läks Hiiumaa NSV Liidu koosseisu, kuhu jäi Eesti taasiseseisvumiseni 1991. aastal. Nimi Rootsi ja saksa keeles on saare nimi Dagö, taani keeles Dagø, mis kõik tähendavad päeva saart. Tegemist on tõlkelaenuga saare vanalt soome nimelt Päivänsalo. Tänapäeva soome keeles kannab saar nime Hiidenmaa ('hiite maa'). Loodus Umbes 455 miljonit aastat tagasi tabas tänast Kirde-Hiiumaad meteoriit. Kokkupõrke tulemusel kujunes rõngassaar, mille keskmes asus u 3,5 km2 suurune laguun. Viimasel jääajal vajutas mandrijää oma raskusega Hiiumaa ala allapoole. Jääaja lõppedes ujutas liustike sulamise vesi tänase Hiiumaa ala üle. Hiiumaa hakkas Läänemerest kerkima enam kui 10 000 aastat tagasi. Esimesena kerkisid üle merepinna Kõpu mäed, kus on ka Lääne-Eesti saarte kõrgeim punkt. Tänapäeval kerkib saare maapind u 2,5 mm aastas, mis on Eesti kõrgeim näitaja. Hiiumaaga on kokku kasvanud muu hulgas Luigerahu, Künnislaid ja Kassari. Aluskord koosneb tugevasti kurdunud kristalsetest kivimitest, mis avanevad umbes 250 meetri sügavusel. Pealiskord koosneb settekivimeist. Paekivist pealiskord tõuseb üle merepinna üksikutes kohtades, eriti hästi on pealiskorda näha Vahtrepa, Aruküla ja Sarve ümbruses. Pinnakate asub pealiskorra paekividel ning koosneb kobedatest setetest. Ida-Hiiumaa loopealsel on pinnakate ainult 30 sentimeetrit, Kõpu poolsaarel võib see küündida aga kuni 80 meetrini. Kolm neljandiku saarest on liivane. Üle poole saare pindalast on kaetud metsa ja põõsastikega. Umbes 7% moodustavad saare keskosas asuvad ulatuslikud soostikud. Seal asuvad ka kolm Tihu järve, millest suurim on Suurjärv. Seega on põllumajanduslikke maid ja asulaid alla 20% saare pindalast. Hiiumaa paikneb üleminekualal okasmetsadelt laialehistele metsadele. Hiiumaa loodusmaastikes on valdavad männimetsad, soostunud lehtmetsad, kuuse-segametsad ja kadastikud, rannaniidud ja luited, rabad ja madalsood. Väärtuslikud on Hiiumaa loopealsed ehk alvarid, kus õhuke mullakiht katab paekivitasandikke. Hiiumaal asuvad lookaasikud on haruldased kogu Baltikumis. Hiiumaal on väga liigirikas taimestik. Saarel kasvab u 1000 liiki taimi, millest üle 50 on kaitse all. Teiste hulgas kasvavad saare loodusoludes harilik jugapuu, rand-ogaputk ning Eestis haruldane pisilina. Suuremaist ulukeist võib Hiiumaal kohata metskitsi, hirvi, põtru ja metssigu; väiksemaist on tavalised kährikkoer, ilves ja rebane. Saare vetes on kogu Läänemere ulatuses tähelepanuväärsed viiger- ja hallhülgekarjad. Üle Hiiumaa kulgevad olulised lindude rändeteed, olulisim pesitsus- ja peatuspaik on Käina laht. Looduskaitse Hiiumaa kaitsealade valitseja on Keskkonnaamet. Saarel asub 16 kaitseala, 17 hoiuala, 30 püsielupaika kaitsealustele liikidele. Kaitse alla on võetud 4 parki, 21 põlispuud, 26 rändrahnu, 3 maastikuelementi ja 4 põlispuude gruppi. Hiiumaal asub 7 looduskaitseala ja 9 maastikukaitseala: Tahkuna looduskaitseala, Pihla-Kaibaldi looduskaitseala, Leigri looduskaitseala, Tihu looduskaitseala, Kõrgessaare looduskaitseala, Paope looduskaitseala, Kõpu looduskaitseala, Kukka maastikukaitseala, Luidja maastikukaitseala, Sepaste maastikukaitseala, Tilga maastikukaitseala, Tareste maastikukaitseala, Sarve maastikukaitseala, Vahtrepa maastikukaitseala ning Käina lahe – Kassari maastikukaitseala. Saarel asub 17 hoiuala: Hiiu madala hoiuala, Hirmuste hoiuala, Kuri-Hellamaa hoiuala, Kõpu-Vaessoo hoiuala, Kõrgessaare-Mudaste hoiuala, Luhastu hoiuala, Paope loo hoiuala, Pihla-Kurisu hoiuala, Prassi hoiuala, Pühalepa hoiuala, Suureranna hoiuala, Undama soo hoiuala, Vanajõe hoiuala, Vanamõisa lahe hoiuala, Viilupi hoiuala, Vilivalla hoiuala ja Väinamere hoiuala. Kaitse all on ka 4 parki: Kärdla linnapark, Kärdla rannapark, Suuremõisa mõisa park, Vaemla mõisa park. Hiiumaal on kaitse all 137 kaitsealust taime-, seene- ja sambulikuliiki. Kõige haruldasemaks seeneks Hiiumaal on taiga-võrkpoorik (Ceriporia tarda), kelle ainus leiukoht terves Euroopas asub Kõpu poolsaarel. Saare haruldasimaks taimeks on pisilina, keda leidub Eestis vaid kahes kohas Hiiumaal. Sammaltaimedest väärib tähelepanu roheline hiidkupar, keda leidub ka ainult Hiiumaal. Loomadest on kaitse all 15 putuka liiki. Muudest selgrootutest on kaitse all apteegikaan ja viinamäetigu. Kaitsealused kalad on hink, võldas ja jõesilm. Lindudest väärivad tähelepanu kaitsealused merikotkas ja must-toonekurg, imetajatest viigerhüljes ja euroopa naarits. Saarel elab paarkümmend Euroopa naaritsat, kes on Tallinna loomaaia abiga saarele taasasustatud. Ajalugu Muinasajast varauusajani Kõpu poolsaare esimesed osad ilmusid merest umbes 11 500 aastat tagasi. Kõpu muinassaare vanimad söeproovid on dateeritud umbes aastasse 5700 eKr. Saarel paiknevaid asulaid ei kasutatud esialgu aastaringi, kuna tollal väga väike saar ei pakkunud piisavalt äraelamisvõimalust. Saarel elati eelkõige kevadtalvel, kui on parim aeg viigreid ja hülgeid küttida. Üleminek maaviljelusele toimus Hiiumaal noorema kiviaja lõpus umbes 3000 eKr. Kiviaja lõpuks oli asustus levinud üle kogu Hiiumaa. Nooremal pronksiajal hakati surnuid kivikirstkalmetesse matma ning saarel oli välja kujunenud valdavalt viljelusmajandusest elatav kogukond. Rauaajast on Hiiumaalt leitud saarelt põletusmatuseid ning üksikleide, mis viitavad asustuse edasipüsimisele piirkonnas. Saarelt on leitud 11.–12. sajandisse kuuluvad põllujäänused, mis annab alust arvata, et Hiiumaal oli hilisrauaajal asustus ning saare asustus on olnud järjepidev. Keskaja alguses oli saar väga hõredasti asustatud, aga asustus püsis. Saart on esmamainitud 1228. aastal, kui Saksa kuningas Heinrich VII Hohenstaufen läänistas piiskop Gottfriedile tühja saare, mida nimetatakse Dageidaks. 1254. aastal läänistas piiskop saare kirdeosa Liivi ordule, Käina ümbrus jäi Saare-Lääne piiskopi valdusse. Ordu valdused moodustasid Pühalepa ametkonna, mis allus Maasilinna foogtile. Ordu ala keskuseks rajati Pühalepa mõis, mis hiljem kandis Suuremõisa nime. Sajandi vahetusel rajati gooti stiilis Pühalepa kirik, mis sai Pühalepa kihelkonna kirikuks. Saare-Lääne piiskopi valduste keskuseks kujunes Käina, kuhu ehitati samanimeline kirik. Ametkond paiknes arvatavasti Putkaste mõisas, mis hiljem läänistati. 14. sajandil tekkis Reigi ümbrusse, Tahkuna poolsaarele ja Kärdla rannarootsi asustus. 16. sajandi alguses mainitakse Valipe kindlustatud mõisa. Tegemist on ühe vähese teadaoleva keskaegse kaitserajatisega Hiiumaal. Viimane Saare-Lääne piiskop Johannes V müüs 1559. aastal oma valdused Taani kuningas Frederik II-le. See tähendab, et Hiiumaa lõuna- ja lääneosa läks Taani valitsuse alla. 1560. aastal valiti hertsog Magnus Saare-Lääne piiskopiks 1561. aastal sõlmis viimane Liivimaa ordu maameister Gotthard Kettler alistumislepingu Poolaga ning likvideeris Liivimaa orduriigi. Endise Maasilinna foogtkonna alad, muuhulgas ka Ida-Hiiumaa, olid 1562. aastani reaalse valdajata. Maasilinna foogt Heinrich Lüdinghausen-Wulff keeldus 1561. aastal Maasilinna foogtkonda käest andmast, väites, et see on tema isiklik valdus. Ta püüdis Maasilinna Taanile (hertsog Magnusele) maha müüa ning nimetati 1562. aasta lõpus Taani alade asehalduriks Saare-, Lääne- ja Kuramaal. Reaalset võimu tal ilmselt polnud, sest ametist lahkunud Diedrich Behri asemel saabus Taanist Saaremaale uueks asehalduriks Christoffer Valkendorf. 1564. aastal läks Maasilinn lõplikult taanlastele. Juba 1562. aastast on teateid, et saare on omandanud Taani. 1563. aastal vallutas Rootsi Taanilt, Põhjamaade 7-aastases sõjas (1563–1570) augusti algul Haapsalu ja septembris kogu Hiiumaa (ka Pühalepa kihelkonna, mis kuulus Maasilinna foogtile ning saar vahetas järgmine kord omanikku alles Põhjasõja käigus. 1568. aastaks langes Maasilinn rootslaste kätte. Pärast Maasilinna vallutamist sõlmiti Hiiumaal vaherahu taanlaste ja rootslaste vahel, mille põhjal Maasilinn, Pöide kihelkond ja Muhu saar jäid rootslaste otsesele haldamisele, Pajumõisa ametkond loode-Saaremaal aga taanlastele vastutasuks hertsog Magnusele ostetud, kuid rootslaste poolt juba 1563. aastal vallutatud Hiiumaa Käina kihelkonna eest. 1570. aastal lahkus Lüdinghausen-Wulff Saaremaalt. 1569. aasta juunis sai Berent Tittefer Pühalepa mõisa valitsejaks ja Hiiumaa foogtiks. Hiiumaa, mida valitses Hiiumaa foogt hakkas Rootsi riigis kuulumaa Haapsalu lossilääni alla.. Varauusajast 1914. aastani 1624. aastal sai väljapaistvate teenete eest Rootsi riigile Jakob de la Gardie enda valdusse kolm neljandiku saarest. Samal aastal rajati Kõrgessaare mõis koos Kõrgessaare sadamaga, mille kaudu hakati pidama korrapärast laevaühendust Stockholmiga. 1627. aastal eraldati Pühalepa kihelkonnast Loode-Hiiumaal asuv Reigi kihelkond. De la Gardie valduste põhjal loodi 1628. aastal Haapsalu krahvkond, kuhu kuulus ka Hiiumaa. Samal aastal rajati Hütile de la Gardie eestvedamisel Eesti esimene klaasikoda. Peaaegu terve 17. sajandi oli Hiiumaa eravaldus. 1684–1691 toimus saarel mõisate reduktsioon, mille käigus saar riigistati. Põhjasõja tulemusena läks Hiiumaa 1710. aastal Vene tsaaririigi koosseisu. Pärast sõda kuulus saar Eestimaa kubermangu Haapsalu ja Lääne kreisi. 1712. aastal anti saare riigimaad rendile. 1755. aastal tagastati kolmveerand Hiiumaast De la Gardiede pärandina Stenbockidele. 1755.–1772. aastal ehitati Ebba Margaretha Stenbocki eestvedamisel Suuremõisa mõis. Stenbockid hakkasid Reigi ümbruses elavate vabade rootsi talupoegade koormisi suurendama. See kutsus viimastes esile ägeda vastupanu, mis lõppes sellega, et 1781. aastal küüditati Katariina II käsul üle tuhande hiiurootslase Ukraina. 1781. aastal omandas Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg Kõrgessaare mõisa ning juba 18. sajandi lõpus kuulus juba peaaegu kogu Hiiumaa Ungern-Sternbergidele. 1829. aastal asutati Ungern-Sternbergide eestvedamisel Suuremõisas kalevivabrik, mis viidi juba järgmisel aastal Kärdlasse. Kärdla kalevivabriku juurde kujunes töölisasula, millest sai Kärdla linn. 1866. aastal moodustati Käina kihelkonna lõunapoolsele alale Emmaste kihelkond. Emmaste kirik valmis 1867. aastal. Talude päriseksostmine puudutas Hiiumaad 19. sajandi viimastel kümnenditel. Mõisarendi talusid säilis kuni Eesti Vabariigi loomiseni. 1912. aastal hakati Hiiumaale rajama Peeter Suure merekindluse eelpositsiooni. Lõunas Tahkuna poolsaarel ja põhjas Hankos asuvad kaitserajatised pidid takistama Soome lahte sissesõitu. Rannapatareisid rajati Tahkunasse, Sõrule,Hirmustesse ja Lehtmasse. Lehtma ja Tahkuna vahele ehitati kitsarööpmeline raudtee. 1914. aastast teise Nõukogude okupatsioonini Tsaariarmee lahkus Hiiumaalt Esimese maailmasõja alguses. Oktoobrist 1917 kuni novembrini 1918 oli saar Saksa okupatsiooni all. Et Saksamaa oli ammu enne seda läinud üle uuele kalendrile, siis tehti ka Hiiumaal ja Saaremaal kalendrireform juba 1917. aasta sügisel. Hiiumaa kuulus iseseisvunud Eesti Vabariigis Läänemaa koosseisu. Saarel elas umbes 16 000 inimest. Ainus suurtööstusettevõtte oli Kärdla kalevivabrik umbes 400 töötajaga. Oluline sissetulekuallikas oli purjelaevandus. 1920. aastal muudeti Kärdla aleviks ja 1938. aastal kolmanda astme linnaks. 28. septembril 1939 sõlmitud baaside lepingu järgi hakati Hiiumaale, eelkõige Tahkuna poolsaarele, ehitama rannakaitsekindlustusi. 19. oktoobril 1939 saabusid saarele esimesed punaväelased. Pärast 1940. aasta kommunistlikku riigipööret asendati senine omavalitsuslik riigiaparaat uuele võimule ustavate inimestega, suurmajapidamised likvideeriti, vabaturumajandus keelati ning suurtootmisvahendid riigistati. Hiiumaa avamererand suleti ning mere äärde minek keelati. Juunis 1941 küüditati Hiiumaalt üle 200 inimese. Saksa vägede operatsioon Siegfried saare vallutamiseks algas 12. oktoobril 1941 meredessandiga Saaremaalt üle Soela väina. Saar langes 21. oktoobril täies ulatuses sakslaste kätte. Enne taganemist põletasid antifašistid Kärdla kalevivabriku. 1944. aasta suvel ja hilissügisel põgenesid sajad hiidlased uute massiküüditamiste hirmus kalapaatidega Rootsi. 2. oktoobril ründas Punaarmee Hiiumaad. Ööl vastu 3. oktoobrit evakueerisid sakslased kõik üksused ja kogu tehnika Saaremaale. 3. oktoobriks oli saar vallutatud. Pärast saare vallutamist kuulutati kogu saar NSVL kitsendatud liikumisvabadusega piiritsooniks ning jätkati enne sõda alustatud rannakindlustuste ehitamist. Teine maailmasõda ei toonud Hiiumaale suuri purustusi, peale Kärdla Kalevivabriku hävis ka Käina kiriku hoone. Ent saare elanikkond vähenes langenute, läände pagenute ja küüditatute näol ligi 15%. Teine Nõukogude okupatsioon 1946. aastal eraldati Läänemaast Hiiu maakond. 1950. aastal muudeti Hiiu maakond Hiiumaa rajooniks. 1952. aastal jaotati Eesti NSV kolmeks oblastiks. Hiiumaa kuulus Pärnu oblasti koosseisu. Oblastid kaotati 1953. aastal. 1947. aastal algas saarel sunniviisiline kollektiviseerimine, mis hoogustus pärast 1949. aasta märtsiküüditamist. Hiiumaalt küüditati vähemalt 286 inimest. 1949. aastal oli saarel 82 kolhoosi, millest oli 1980. aastate keskpaigaks liitmiste tõttu järele jäänud kuus. Tähtsaimaks majandusharuks sai veise- ja seakasvatus. Saarel oli üks kalurikolhoos – Hiiu Kalur, mis andis tööd umbes 1400 inimesele. 1960. aastate alguses pandi peaaegu kõigisse Hiiumaa kodudesse elekter. 1989. aastal toimusid Hiiumaa rajooni rahvasaadikute nõukogu valimised esimest korda mitme kandidaadiga. Valitud saadikud otsustasid luua Hiiu maakonna alates 1. jaanuarist 1990. Pärast iseseisvuse taastamist Pärast Vene sõjaväeosade ja piirivalve lahkumist saart esialgu ei avatud. Kuni 1993. aasta lõpuni pidi saarele pääsemiseks olema saarel välja antud külaliskaart. Hiiumaa ringtee asfalteerimine lõppes 2000. aastal. Kultuur Muuseumid Hiiumaa muuseum avati 1967. aastal Kassaris. 1998. aastast asub riigimuuseumi peahoone Kärdlas Pikas Majas. Muuseum keskendub laiemalt Hiiu maakonna identiteedi, omakultuuri ja vaimse pärandi säilitamisele. Pikas majas asub muuseumi hoidla, raamatukogu ja muuseumitöötajate ametiruumid. Endise Kärdla kalevivabriku direktorite maja ekspositsioon keskendub eelkõige kalevivabriku ja Kärdla linna ajaloole. Hiiumaa muuseumil on kolm filiaali: Mihkli talumuuseum, Rudolf Tobiase Majamuuseum ja Kassari ekspositsioonimaja. Mihkli talumuuseumis Tahkuna poolsaarel Malvaste külas eksponeeritakse traditsioonilist Põhja-Hiiumaa taluarhitektuuri tarbevaraga. Rudolf Tobiase Majamuuseum asub Käina lähedal Selja külas. Näitus keskendub helilooja elule ja loomingule. Kassari ekspositsioonimajas Kassari mõisa valitsejamajas eksponeeritakse Hiiumaa ajalugu kiviajast 1990. aastateni. 1979 asutati Palade lähedale Soera Talumuuseum, mis näitab külastajatele 19. sajandi Hiiumaale tüüpilist talukompleksi koos tarbevaraga. 1992. aastast tegutseb saarel Vaemla Villavabrik, mis on ühteaegu nii muuseum kui ka töötav villavabrik. Lambavillast valmistatakse lõnga enam kui saja-aastastel masinatel. 1999. aastal rajati Emmaste valda Sõru muuseum, mis keskendub Hiiumaa rannaelu ja meresõidu eksponeerimisele. 2007. aastal asutati Tahkuna poolsaarele Tahkuna külla Hiiumaa militaarmuuseum. Muuseumis tutvustatakse mõlema maailmasõja aegseid Hiiumaa kaitserajatisi, relvastust ja tehnikat. Raamatukogud Esimene raamatukogu asutati Hiiumaal 1871. aastal, kui Kärdla vallakooli juurde rajati raamatukogu. Enne 1918. aastat tegutsesid raamatukogud Kärdlas, Emmastes, Reigis ja Suuremõisas. Vabariigi ajal asutati raamatukogusid eelkõige seltside juurde. Raamatukogud loodi muuhulgas ka Käinasse ja Hellamaale. 1946. aastal oli saarel 13 külaraamatukogu, see arv püsis enam-vähem stabiilne kogu Nõukogude perioodil. Tänapäeval on Hiiumaal seitse avalikku raamatukogu: Käinas, Emmastes, Kõrgessaares, Paladel, Hellamaal, Suuremõisas ja Kärdlas. Kärdla raamatukogu on maakonnaraamatukogu, mis juhendab teiste saare raamatukogude tööd. Lisaks avalikele raamatukogudele on peaaegu kõikidel saare koolidel oma raamatukogu. Teater 1998. aastast tegutseb saarel Kärdla Nukuteater, kes mängib eelkõige lasteaedadele ja koolilastele. Harrastusteater korraldab 1999. aastast iga-aastast nukufestivali "Suur sirmik". Aasta läbi külastavad saart rändlavastused ja tegutsevad kohalikud harrastusteatrid. Kino Hiiumaal hakati filme näitama 1913. aastal. Siis avati Kärdla mõisa maadel saare esimene kino, mis oli ühtlasi nii Eesti esimene vabrikukino kui ka paikne maakino. Tänapäeval näidatakse filme Kärdla kultuurikeskuses, mis asub linna Keskväljaku kõrval. Kuni 2014. aasta lõpuni puudus Hiiumaal aparatuur digifilmide näitamiseks. Seetõttu jõudsid uued filmid saarele sageli arvestatava ajanihkega. 2014. aasta lõpus paigaldati Kärdla Kultuurikeskusse uus digitaalne kinosüsteem, millega on võimalik näidata ka 3D-filme. Hiiumaa Kino eestvedamisel on filmide saarele jõudmine muutunud senises tunduvalt kiiremaks. Muusika Hiiumaal korraldatakse eripalgelisi traditsioonilisi muusikafestivale. 1991. aastast toimub Kõpu tuletorni jalamil "Kõpu päikeseloojangumuusika" sari. Saarel korraldatakse kahte kammermuusikafestivali: 1999. aastast Hiiumaa kammermuusika päevi ja 2006. aastast toimub "Hiiumaa homecoming". 2005. aastast toimub "Hiiu folk" ja alates 2008. aastast "Sõru jazz". Klassikalist muusikat saab kuulata 2011. aastast Pühalepa kirikus toimuval Pühalepa muusikafestivalil. Sport Hiiumaal on spordiklubisid koondav MTÜ Hiiumaa Spordiliit, mis on maakonnas tegutsevate spordiklubide maakondlik katusorganisatsioon. Spordiliitu kuulub 28 saarel tegutsevat spordiklubi. Spordiliidu juhatus on viieliikmeline ning selle tööd juhib Anton Kaljula. Klubi tasandil on Hiiumaal esindatud jalgpall, korvpall, võrkpall, sulgpall, tennis, saalihoki, petank, kergejõustik, ujumine, purjetamine, ratsasport, autosport, orienteerumine, kabe, male, bridž, laskesport, laskesuusatamine, matkamine, aeroobika ja mudelism. Suuremates asulates saab mugavalt sporti harrastada olemasolevatel spordirajatistel. Emmastes asuvad täismõõtmetes jalgpalli-, korvpalli ja tenniseväljak, kergejõustiku staadion ja spordihall. Käinas asuvad väike jalgpalli-, korvpalli- ja rannavolleväljak, tenniseväljak, kergejõustiku staadion, spordihall koos jõusaaliga, kardirada ning saare ainus ujula. Kärdlas asuvad täismõõtmetes jalgpalli-, korvpalli-, rannavolle- ja tenniseväljakud, kergejõustikuväljak, rulapark ning spordihall koos jõusaaliga, spordihall võrkpalli harrastajatele, jalgpalli kunstmuruväljak (1/4 tavamõõtmetest) ja Hiiu Valla Lasteaia õuealal nn kunstmuruga kaetud puur. Kõrgessaares asuvad korvpalli- ja võrkpalliväljak, kergejõustiku staadion ning spordihall. Paladel asuvad korvpalli- ja rannavolleväljak, kergejõustiku staadion ning spordihall jõusaaliga. Suuremõisas asuvad harrastajatele mõeldud jalgpalli- ja korvpallistaadion ning spordihall koos jõusaaliga. Lisaks asub Kärdla lähedal Linnumäel sise- ja väliratsamaneež, Soo-Oru Tallis samuti väliratsamaneež Nurstes motokrossirada ning Leemetis suusarajad. Pühalepas terviserajad. Igal aastal korraldatakse saarel erinevate spordialade meistrivõistlusi. Kevadel toimuvad traditsiooniliselt Kärdla linna jooks ning Kassari jooks. Juuni kuus toimub jaanijooks ning algab terve suve kestev rannavolle karikasari. Augusti alguses toimuvad ratsupäevad. Sügisel algab pool aastat kestev "Isamaalise fitnessi" sari, mis põhineb kaitseväe ja NATO sõduritestidel. Aasta läbi toimuvad orienteerumisneljapäevakud. Meedia 1949. aastal asutati saarel ajaleht Nõukogude Hiiumaa. 1989. aastast kandis leht nime Hiiumaa. Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Hiiumaa lõpetas ilmumise 2004. aastal, kui Hiiu Lehe väljaandja OÜ Saaremaa Raadio ostis ära lehe nime ja kohustused. Aastatel 1995–1999 ilmus kord nädalas Hiiu Teataja, mis koondas rubriikidena seni iseseisvalt ilmunud saare omavalitsuste lehed: Emmaste Valla Teataja, Kõrgessaare Valla Teataja, Käina Kuller, Kohvilähker ja Pühalepa Teataja. 1997. aastal asutati Hiiu Leht, mis on praegu ainus saarel ilmuv ajaleht. Ajaleht ilmub kaks korda nädalas: teisipäeval ja reedel. Hiiu Lehe omanikfirma OÜ Saaremaa Raadio omandas ajalehe Hiiumaa kohustused. Ajalehe peatoimetaja on Harda Roosna. Lisaks ilmub omavalitsuse häälekandja Hiiumaa Teataja, mille peatoimetaja on Liina Siniveer. Internetis on uudisteportaalid www.hiiumaa.ee. Aastatel 2010–2012 ilmus kord nädalas Hiiu Nädal. Transport Laevaühendust mandriga peetakse Heltermaa sadama ning Saaremaaga Sõru sadama kaudu. Tuntuimad navigatsioonirajatised on Kõpu, Tahkuna ja Ristna tuletorn. Kärdla lennujaamast on lennuühendus Tallinnaga. Sobivate jääolude korral saab talviti luua Hiiumaa ja mandri vahele umbes 25 km pikkuse jäätee. Esimene Hiiumaa ja mandrivaheline transpordivahend oli purjepaat. Sellega veeti posti ja inimesi. 19. sajandi lõpus avati Heltermaa-Haapsalu liin, kus reisijaid vedas Hiiumaa mõisnike laevaühingu ostetud aurupaat Progress. Varsti pärast seda osteti Rootsist uus aurulaev, mis kandis samuti nime Progress. Uus laev hakkas Heltermaa-Haapsalu liinil reisijaid peale võtma ka muudelt laevadelt. 1910. aastal vahetati aurulaev välja Hiiu-Kärdla Kalevivabrikule kuulunud reisi- ja kaubaauriku Grenen vastu. Grenen sõitis liinidel Heltermaa-Haapsalu ja Kärdla-Tallinn. Esimese maailmasõja ajal võttis laevaliikluse üle riik. Hiljem rentis riik laevaliiklust ettevõttele Balti Päästeselts. Balti Päästeselts avas aurulaev Greneniga liini Tallinn-Heltermaa-Kuivastu-Virtsu-Laimjala-Kuressaare. Aurulaev Endla läbis Hiiumaad liiniga Tallinn-Kärdla-Kuressaare-Pärnu. 1930. aastal avas laevaomanik Gustav Sergo Taanist ostetud väikese aurikuga Gustav Hiiumaa liini. Vaata ka Hiidlased Hiiu keel Viited Kirjandus Hiiumaa looduskaitseobjektid. Keskkonnaamet, 2012. Kriiska, A., Aegade alguses. 15 kirjutist kaugemast minevikust. Tallinn 2004. Põllu, K., Hiiumaa rahvapärane ehituskunst. Tartu: Ilmamaa 2005, lk 20–50. Põllo jt, Hiiumaa. Loodus. Aeg. Inimene. Kärdla: Hiiumaa Teabekapital 2015. Välislingid Hiiumaa info Hiiumaa turismiinfo Läänemere saared Hiiu maakonna saared


Teadlane: Putini keel sovjetiseerub pidevalt(20) Leipzigi ülikooli professor ja Venemaa-uurija Eberhard Fleischmann avaldas raamatu „Putini fenomen: keeleline foon”, milles analüüsib Venemaa endise presidendi ja praeguse peaministri Vladimir Putini poliitilise retoorika arengut. Analüüsides Putini Venemaa välis- ja sisepoliitika erinevaid aspekte puudutavate avalike esinemiste stilistikat tema presidendiks oleku kaheksa aasta jooksul, märkas Fleischmann pidevat „sovjetiseerumise” tendentsi Putini keelekasutuses. Mida lähemale ametiaja lõpule, seda vähem oli tema esinemistes nõukogude korra kriitikat ja seda rohkem nõukogulikuks muutub tema enese esinemisstiil, vahendab Lenta.ru. Mida aeg edasi seda rohkem ülistab Putin Fleischmanni sõnul armeed ja nõukogude kodanike kangelaslikkust, pöördudes tihti Teise maailmasõja kogemuste juurde ja tsiteerides nõukogude kinofilme. Teise tendentsina Putini keelekasutuse arengus nimetab teadlane „ebamääraste poliitiliste mõistete” osakaalu suurenemist. (Näiteks: „meie piiritagused kaasmaalased”.) Fleischmann võrdleb kõnekirjutajate poolt Putinile loodud rolli ideaalse nõukogude inimese ja juhi omaga. Pikkides oma kõnesse väljendeid erinevate erialade spetsialistide žargoonidest (näiteks „kuup” „kuupmeetri” asemel), üritab Putin Fleischmanni arvates jätta muljet inimesest, kes on pädev kõigis küsimustes, mille üle tal tuleb arutleda. Putini kõnestiili peamiseks iseloomulikuks jooneks peab Fleischmann vasturääkivust. Nii loob Putin oma retoorikaga ühelt poolt muljet vaoshoitud ja kinnisusele kalduvast poliitikust, teisest küljest aga keevalisest, kergelt solvuvast, kategoorilisest ja teravast inimesest.


text: Mart Laar (sündinud 22. aprillil 1960 Viljandis) on Eesti poliitik, ajaloolane ja kirjanik. Aastatel 1992–1994 ja 1999–2002 oli ta Eesti peaminister. Ta on olnud Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige ning kuulunud alates 1992. aastast kõikidesse Riigikogu koosseisudesse. Aastatel 1992–1995 oli Mart Laar erakonna Isamaa, seejärel 1998–2002 Isamaaliidu esimees. Alates 21. oktoobrist 2006 oli Laar Isamaa ja Res Publica Liidu peaministrikandidaadina erakonna tegelik juht. 26. mail 2007 toimunud erakonna üldkogul oli ta ainus kandidaat esimehe ametikohale ning valiti ühenderakonna esimeheks 986 poolthäälega. Mart Laar oli esimehe ametis kuni 28. jaanuarini 2012. Alates 6. aprillist 2011 kuni 2012. aasta mai keskpaigani oli ta Andrus Ansipi kolmandas valitsuses kaitseminister. Elulugu Kuuenda klassi poisina võitis Mart Laar ülemaailmsel laste joonistuste võistlusel peaauhinna. Pildil oli kujutatud jäähokit. Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 46. Keskkooli ning 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal cum laude, töötas seejärel kolm aastat Tallinna 24. Keskkoolis. Aastal 1995 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistri- ja 2005 doktorikraadi. Laari peaministriaega (1992-1994) jäi periood, mida iseloomustasid erastamine, majanduse suunamine Lääne investeeringute saavutamise suunas, kodakondsusseaduse vastuvõtmine ja Vene vägede lahkumine 1994 (Meri ja Jeltsini kokkuleppe järel). 2000. aastal tegi Laar ettepaneku viia Eesti pealinn Tallinnast Tartusse. 2005. aasta Eesti kohalikel valimistel sai Mart Laar Tallinnas 1810 häält, mis oli kogu Eesti peale 10. ja Isamaaliidu parim tulemus. 2007. aasta Riigikogu valimiste eel oli Laar Isamaaliidu peaministrikandidaat. Valimistel sai Laar Tallinna Kesklinna, Pirita ja Lasnamäe valimisringkonnas 9237 häält, mis oli Eesti 4. ja Isamaaliidu parim tulemus. Isamaaliit sai valimistel kolmanda koha ja kutse valitsusse. Laar soovis saada välisministri kohta, kuid ei saanud. Seejärel loobus Laar mõnest vähem tähtsast ministrikohast ja keskendus tööle erakonna esimehena. Rahvusvaheliselt on Laar silma paistnud eelkõige ühetaolise tulumaksu teerajajana Ida-Euroopas. 2006. aastal sai ta Cato Instituudi välja antava Milton Friedmani auhinna vabaduse edendamise eest. Nagu ta ise auhinda vastu võttes ütles, ei pea ta ennast majandusteadlaseks. Peaministrina oli ta lugenud läbi vaid ühe raamatu majanduse kohta: Milton Friedmani "Vabadus valida". Talle oli tundunud, et Friedmani ideed muu hulgas proportsionaalsest maksustamisest ja privatiseerimisest on täiesti enesestmõistetavad ning igal pool juba ammu kasutusele võetud. Peaministrina rakendas ta neid ideid Eestis, hoolimata majandusteadlaste hoiatustest, et niimoodi "vee peal kõndida" ei ole võimalik. "Me tegime seda: kõndisime vee peal, sest me ei teadnud, et see on võimatu," ütles Laar. Veebruarist 2006 kuni märtsini 2007 kuulus Laar Swedbanki nõukokku. Laari raamatut "Sinimäed 1944" müüdi 2006. aastal 7053 eksemplari, mis tegi sellest läbimüügilt 2006. aasta Eesti 7. raamatu. Mart Laar on reservohvitser; ta sai 1998. aastal lipniku auastme. President Lennart Meri keeldus 2000. aastal Laarile andmast nooremleitnandi auastet, mida taotles Eesti Reservohvitseride Kogu esimees Kaido Pihlakas ja toetas kaitseväe juhataja kohusetäitja kolonel Märt Tiru. Mart Laar kui aktiivne reservväelane sai nooremleitnandi auastme siiski 2006. aastal. Septembris 2011 teatas Mart Laar, et ei kavatse enam erakonna esimeheks kandideerida. 18. veebruaril 2012 tabas sõpradel külas olnud Mart Laari kõrgvererõhktõvest tingitud insult. Mart Laarile kutsuti kiirabi ning ta viidi Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. 13. aprillil pääses Laar intensiivravilt ja jätkas ravi füsioteraapiaga. 6. mail esitas Mart Laar peaminister Andrus Ansipile avalduse kaitseministri ametist lahkumiseks, Vabariigi President rahuldas tema palve 11. mail 2012 ning nimetas uueks kaitseministriks Urmas Reinsalu. 2014. aastal debüteeris Mart Laar ulmekirjanikuna alternatiivajaloolise romaani "Sügissõda" esimese osaga. 2016. aasta detsembris omandas Mart Laar Regios viie protsendilise osaluse. Haridus Tallinna 46. Keskkool 1978 Tartu Riiklik Ülikool, ajalugu 1983 Tartu Ülikool, filosoofiamagister 1995 Tartu Ülikool, filosoofiadoktor 2005 Töökohad Tallinna 24. Keskkooli ajalooõpetaja 1983–1986 ENSV Kultuuriministeerium, Muinsuskaitseameti osakonnajuhataja 1986–1990 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992 VII Riigikogu 1992 Eesti Vabariigi peaminister 1992–1994 VIII Riigikogu 1995–1999 IX Riigikogu 1999 Eesti Vabariigi peaminister 1999–2002 IX Riigikogu 2002–2003 X Riigikogu 2003–2007 XI Riigikogu 2007–2011, Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimees XII Riigikogu 2011 Eesti kaitseminister 2011– 2012 Isamaa ja Res Publica Liidu esimees 2007–2012 XII Riigikogu 2012 – 2013 Eesti Panga Nõukogu esimees 2013 – 2023 Esinduskogud Eesti Kongress Eesti Komitee 1990–1992 EV Ülemnõukogu 1990–1992 Põhiseaduse Assamblee 1991–1992 VII, VIII, IX, X, XI, XII Riigikogu Tallinna Linnavolikogu 1997 Liikmesus Eesti Muinsuskaitse Selts Eesti Üliõpilaste Selts Rahvuslik Koonderakond Isamaa (esimees aastatel 1992–1995) Erakond Isamaaliit (esimees aastatel 1998–2002) Kuuba Demokraatia Rahvusvaheline Komitee (International Committee for Democracy in Cuba) Tunnustus 1989 Virumaa kirjandusauhind ("Kodu lugu", koos Lauri Vahtre ja Heiki Valguga) 1994 pressisõber 1995 Johan Skytte medal 1997 Henrik Visnapuu preemia (monograafia Jakob Hurdast ning koos Sirje Endre ja Urmas Otiga „Teine Eesti” ja „ Eeslava”) 1988 Kaitseväe teenetemärk 1999 Kaitseliidu teeneterist 1999 Relvastatud Vastupanu Teeneterist 2000 Püha Mauriitsiuse ja Püha Laatsaruse ühendatud Ordu (l ́Ordine dei SS. Maurizio e Lazzarro) suurrist 2001 Riigivapi II klassi teenetemärk 2001 pressivaenlane 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk Prantsuse, Malta, Saksa suur teeneterist Püha Andrease rist 10 aastat taastatud Eesti Kaitseväge 2005 Kaitseväe eriteenete rist 2006 Milton Friedmani auhind vabaduse edendamise eest 2016 Oskar Kallase auhind 2018 Ludwig Erhardi medal 2020 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind 2021 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane Teosed 1989 "Kodu lugu" (Kaasautorid Heiki Valk, Lauri Vahtre) 1990 "14. juuni 1941" (kogumik) ISBN 91-86116-58-4 1990 "14. juuni 1941 a. : mälestusi ja dokumente" ISBN 440009574 1992 War in the Woods: Estonia's Struggle for Survival, 1944–1956 ("Metsavennad: Sõda metsas") ISBN 0-929590-09-0 1993 "Metsavennad" 1994 The Russians Need More Shock Therapy, Not Less ("Venelastele on vaja rohkem šokiteraapiat, mitte vähem") 1994 The challenge for Europe ("Väljakutse Euroopale") ISBN 1-897969-23-6 1995 "Raamat Jakob Hurdast" ISBN 9985-821-44-0 (magistritöö) 1996 "Teine Eesti: Eesti iseseisvuse taassünd 1986 – 1991" (koos Urmas Oti ja Sirje Endrega) ISBN 9985-854-03-9 1997 "Ajalugu 5. klassile" (Kaasautorid Maria Tilk, Eha Hergauk, Liisi Pääsuke) ISBN 9985-2-0025-X 1997 "Isamaa ilu hoieldes" ISBN 91-86116-80-0 1998 "Eesti Vabadussõda ja Suurbritannia 1918 – 1920" 2000 "Eesti iseseisvus ja selle häving. I osa" 2001 Back to the future: 10 years of freedom in Central Europe ("Tagasi tulevikku: 10 aastat vabadust Kesk-Euroopas") 2001 NATO and the Baltics ("NATO ja Balti riigid") 2002 "Eesti uus algus" ISBN 9985-62-079-8 2002 Estonia: little country that could ("Eesti: väikeriik, mis suutis") ISBN 0-948027-40-1 2002 Das estnische Wirtschaftswunder ("Eesti majandusime") ISBN 9985-62-078-X 2003 New Europe won't 'keep quiet' until all Europe is new ("Uus Euroopa ei saa jääda rahulikuks kuni kogu Euroopa pole uuenenud") 2003 How Estonia did it ("Kuidas Eesti seda tegi") 2004 Estonia: A Land of Human Dimensions, by Mart Laar, Toomas-Hendrik Ilves, Linnar Viik ("Eesti: inimlike mõõtmetega maa") ISBN 9949-10-270-7 2004 When Will Russia Say 'Sorry'? ("Millal Venemaa vabandab?") 2004 Making All of Europe 'New' Again ("Kogu Euroopa taasuuendamine") 2004 Kui ajaks selja sirgu. Vastulause Rein Ruutsoo ja Kaur Kenderi mustvalgetele ajalookäsitlustele 2005 "Äratajad : rahvuslik ärkamisaeg Eestis 19. sajandil ja selle kandjad" ISBN 9985-858-43-3 (doktoritöö) 2005 "Emajõgi 1944" ISBN 9985-3-1183-3 2005 The Impact of Central Europe's Tax Revolution ("Kesk-Euroopa maksurevolutsiooni mõju") 2005 Linnulennul Eesti ajaloost ISBN 9949-411-83-1 2005 Birds-Eye View of Estonian History ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-87-4 2005 Streifzug Durch die Estnische Geschichte ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-88-2 2005 История Эстонии с питичьего полета ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-86-6 2005 Viron lyhyt historia. Kivikaudelta Euroopan unioniin ("Linnulennul Eesti ajaloost") ISBN 9949-411-85-8 2005 Eesti Teises maailmasõjas ISBN 9949-411-89-0 2005 Estonia in World War II ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-93-9 2005 Estland im Zweiten Weltkrieg ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-94-7 2005 Viro toisessa maailmansodassa ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-91-2 2005 Эстония во второй мировой войне ("Eesti Teises maailmasõjas") ISBN 9949-411-92-0 2005 Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis ISBN 9949-411-77-7 2005 Red Terror. Repressions of the Soviet Occupation Authorities in Estonia ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-81-5 2005 Der Rote Terror. Repressalien der sowjetischen Besatzungsmacht in Estland ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-82-3 2005 Punainen terrori. Neuvostoväkivallan vuodet Virossa ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-79-3 2005 Красный террор. Репрессии советских оккупационных властей в Эстонии ("Punane terror. Nõukogude okupatsioonivõimu repressioonid Eestis") ISBN 9949-411-80-7 2005 The Forgotten War. Armed Resistance Movement in Estonia in 1944–1956 ("Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956" 2006 "Sinimäed 1944. II Maailmasõja lahingud Kirde-Eestis" ISBN 9985-3-1117-5 2006 "Emajõgi 1944. II Maailmasõja lahingud Lõuna-Eestis" ISBN 9985-3-0977-4 2006 "Eestlase raha läbi aegade" (Kaasautorid: Pekka Erelt, Ivar Leimus, Ivar Sakk) ISBN 9985-9625-6-7 2007 "September 1944" ISBN 978-9985-3-1390-9 2008 "Kuuba südames" (Kaasautor Andres Herkel); "Eesti Leegion sõnas ja pildis" 2009 "Eesti sõdur II maailmasõjas" 2010 "101 Eesti ajaloo sündmust" ISBN 9789985320105 2013 "20 Eesti tähtsamat lahingut" ISBN 9789949512027 2014 "Sügissõda 1939. 1. osa: Punane torm tõuseb" ISBN 9789949963416 Artikleid No Reforms?, Eesti Päevaleht, 23. oktoober 2008 22 000 mõrvatud Poola ohvitseri – miks lääs kõik need aastad vaikis? Postimees, 17. jaanuar 2009 Eelarvega ei saa enam oodata Postimees, 27. jaanuar 2009 Enamik Eesti suuri otsuseid on öösel tehtud Postimees, 11. veebruar 2009 Eesti otsib otsustajaid EPL.ee, 30. märts 2009 Kuidas Eesti tõuseb? Postimees.ee, 13. aprill 2009 Vaata ka Mart Laari esimene valitsus Mart Laari teine valitsus Rublatehing Iisraeli relvaost Pildiskandaal Viited Kirjandus 2001 "The Stars of Europe: Mart Laar, Prime Minister, Estonia" ("Euroopa tähed: Mart Laar, Eesti peaminister") 2005 Paul Belien: "Walking on Water: How to Do It" ("Kuidas kõndida vee peal") 2005 Mel Poluck: "Good things come in small packages" ("Head asjad tulevad väikestes pakkides") 2005 Toby Harnden: "Pioneer of the 'flat tax' taught the East to thrive" ("Proportsionaalse maksusüsteemi teerajaja juhatas Ida-Euroopale edenemist") 2005 Ken Dilanian: "Derided in U.S., flat tax a winner in E. Europe" ("USA-s põlastatud proportsionaalne maksusüsteem on Ida-Euroopas võitnud") 2006 Nathalie Vogel ja Dmitry Udalov: "Who is afraid of Mart Laar?" ("Kes kardab Mart Laari?") Välislingid Minust, martlaar.ee Mart Laari blogi Mart Laari isikuartikkel Eesti Majandusloos Lingid artiklitele maailma ajakirjanduses Urmo Soonvald: "Mart Laar: ma ei tunne huvi, kui palju mulle Gruusias makstakse" Õhtuleht, 21. november 2008 Urmas Jaagant: "Laar: ministrite arv võiks olla väiksem" EPL, 7. veebruar 2009 Kaarel Tarand. Ikka Laarist mõteldes Delfi, 22. aprill 2010 Merike Tamm. Mart Laar: kõige tähtsam on see, kes ma ise olen Postimees, 22. aprill 2010 Vahtre Laari kohta: ta pole päris tavaline inimene Postimees, 22. aprill 2010 Mart Laar: ma ei kandideeri enam kunagi IRLi juhiks, intervjuu Postimehes, 16. september 2011 19. veebruar 2012, Kaitseminister Mart Laar viidi insuldi tõttu haiglasse, uudised.err.ee Tarmo Vahter "Riigisaladuste avalikustamine paljastas Laari vale" Eesti Ekspress, 14. juuni 2012 19. november 2016, Mart Soidro, EKSKLUSIIV! Mart Laar: tervis läheb paremaks ja tempo on õnneks maas, meiemaa.ee 13. juuni 2018 kell 05:49, Toomas Sildam, Mart Laar: selleks pole vaja Kuu peale minna, et natukene imelik olla, err.ee Vikerraadio hääletusel pälvis mõjukaima peaministri tiitli Mart Laar ERR, 19.08.2021 Eesti siseministrid Eesti ajaloolased Eesti muinsuskaitsjad Eesti kaitseministrid Eesti peaministrid Eesti Kongressi liikmed Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed Põhiseaduse Assamblee liikmed Nõmme linnaosa halduskogu liikmed Isamaa ja Res Publica Liidu poliitikud VII Riigikogu liikmed VIII Riigikogu liikmed IX Riigikogu liikmed X Riigikogu liikmed XI Riigikogu liikmed XII Riigikogu liikmed Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlased Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid Kaitseväe teeneteristi kavalerid Kaitseväe teenetemärgi kavalerid Kaitseministeeriumi teeneteristi kavalerid Sündinud 1960


source: CulturaX

text: Hiina N95 respiraatorite tootmine ja tehas Shuer Osalise filtreerimise efektiivsus (PFE)> 95% (soola aerosooli katsekeskkond) lausriie (Veepuhastus) + Sulapuhutud (fitilteratsioon) + Sulatatud (fitilteration) + etüleen - propüleen + lausriie (nahasõbralik) Udukindel, tolmukindel, tehas, käimas buss, lennusadam, park, kaubanduskeskus, hõivatud puust. KN95 mask, mis on vastu võetud kolmemõõtmelise struktuuri kujunduse näokujuga, võib seega kaotada maski ja ruumi nina, põskede ja lõua külje vahel, kanda mugavalt, hingamiskindlus on väike, kerge, kõrv painduv ja kolm mõõtmetega peentolmu maskid olid efektiivsemad, eriti 5-mikronise tolmu korral, tolmuosakeste suurus võib otse alveolaarsesse, See mõjutab kõige rohkem inimeste tervist. Pind on ühtlaselt tihedalt pooridega kaetud, mugav ja hingav, madala tundlikkusega ja mitteärritav, sile ja ilma turse tundeta Kahekihiline tihendustehnoloogia, mask ei ole kergesti deformeeritav ja sobib paremini. Ninavarras on individuaalselt suletud ja ei liigu parema fikseerimise jaoks. Ruudukujuline keevitustehnoloogia, mis on testitud maski tõmbetesti masinaga, kindlam, seda pole lihtne murda. Pärast testimist ja klientide tagasisidet tehti kõrvarõngad täiusliku pikkusega. Tolmuvaba pakend, puhas ja hügieeniline, automaatne integreeritud masin ja iseseisev pakend sekundaarse reostuse vältimiseks ja hügieenilisem Mitmekihilised voldid suurendavad kaitseala ja suurendavad sisemist ruumi. See ei karda huulte külge jäämist. Nahasõbralik lausriie muudab selle näole sobitamise mugavamaks. Eelmine: Saadaval on OEM ja kohandatud teenuse näomask Järgmine: N99 respiraator 3m N95 kirurgiline mask N95 koonusekujuline respiraator N95 lameda voltega respiraator N95 kootud respiraator N95 respiraatori mask N95 hingamisteede maskid Kuumad tooted - Saidikaart - AMP Mobile 3ply kirurgiline näomask, 3ply ühekordne näomask, 3 kihiline mittekootud näomask, Kirurgiline 3. taseme mask, Ffp3 näomask, 3-kihiline ühekordselt kasutatav mask koos Fda-ga,


Me pakume kolmanda osapoole logistika (3PL) teenust. Tarnime kaupu Euroopa tehastest vene klientide lattu või ehitusplatsile (door-to-door tarne tüüp) koos tollivormistusega – tarnetingimused Incoterms 2010 DDP.


Möödunud aastal täitis Eesti Maastrichti kriteeriumi(50) Rahandusministeeriumi esialgsetel andmetel kujunes 2009. aastal Eesti valitsussektori tekkepõhiseks eelarvepuudujäägiks ca 3,7 miljardit krooni. Praeguse hinnangu kohaselt oli 2009. aasta puudujäägi suurus ligikaudu 1,7 protsenti sisemajanduse koguproduktist SKP. See on tunduval väiksem Maastrichti kriteeriumi kolm protsendi piirist, teatas rahandusministeeriumi pressiesindaja. Valitsussektori eelarvepuudujääk hakkas vähenema 2009. aasta teisest poolest. Detsembrikuuga suutis pea kogu valitsussektor endale aastalõpu eesmärgiks seatud eelarvepositsiooni eesmärke ületada. Oluline osa defitsiidi vähendamisel oli valitsuse poolt aasta jooksul otsustatud riigieelarve lisameetmetel, aga ka paljude kohalike omavalitsuste, riigi sihtasutuste ning avalik-õiguslike institutsioonide sihipärasel tegevusel. Rahandusminister Jürgen Ligi sõnul on eelarvedefitsiidi ohjamise taga rahandusministeeriumi pidev töö riskide kaardistamisel ja maandamisel. „Nii hea tulemus ei ole aga lihtsalt valitsuse, valitsussektori või ühe ministeeriumi, vaid kogu ühiskonna pingutuste vili. Eesti on rasketes oludes näidanud taas väga head koostöövõimet ning see torkab ka rahvusvahelistes võrdlustes silma,“ ütles Ligi. Samas ei ole rahandusministri sõnul eelarvedefitsiidi ohjamine 2009. aastal riigi rahanduspoliitika lõppeesmärk. „Kuigi 1,7 protsenti SKP-st on Euroopa Liidu kõige paremaid näitajaid, on see siiski puudujääk. Avaliku sektori kulud ületavad endiselt tulusid ning selline olukord ei saa jätkuda kaua,” sõnas Ligi. „Eelarve ülejääk tuleb lähiaastatel taastada.” Maastrichti inflatsioonikriteeriumist jäi Eesti inflatsioon madalamaks novembris ning selline olukord jätkub ka käesoleval ning tuleval aastal. Maastrichti kriteeriume valitsussektori võla ning valuutakursi osas on Eesti täitnud alates euroala loomisest. Tegemist on rahandusministeeriumi hinnanguga valitsussektori defitsiidile 2009. aastal, mis põhineb riigi raamatupidamise esialgsetel andmetel. Lõplikud andmed, mille baasilt arvestatakse ka Maastrichti kriteeriumide ametlikku täitmist, avaldab statistikaamet 26. märtsil. 2009. aasta valitsussektori tekkepõhise eelarvepositsiooni mõju järgnevatele aastatele analüüsib rahandusministeerium järgmiseks majandusprognoosiks. Kevadine majandusprognoos, mille alusel koostab valitsus riigi eelarvestrateegia aastateks 2011-2014, valmib tavapäraselt aprilli alguseks.


KOV määruste valdkondlik liigitus: Keskkond ja heakord → Jäätmekäitlus


text: Kommentaarid - KUULA JA VAATA | "Mehed ei nuta": kas põhjakate röövis Tänakult tiitlišansid? Mida arvata McGregori ja Nurmagomedovi matšijärgsest kraaklusest? - Delfi TV KUULA JA VAATA | "Mehed ei nuta": kas põhjakate röövis Tänakult tiitlišansid? Mida arvata McGregori ja Nurmagomedovi matšijärgsest kraaklusest? - kommentaare 1-9 Kuulge mehed, jääge oma liistude juurde ja rääkige spordist. Ärge võtke ette teemasid, millest jõud üle ei käi. Otile anti ju MM tiitel kandikul kätte, ole tubli ja võta tiitel ära aga Ott selle asemel lõhkus autu ära. Nii tiitleid ei võideta ja MM tiitel on selleks aastaks lännu. Selliseid võimalusi tuleb tavaliselt ette kord elus, tugevamatele tuleb neid tihedamalt ja tugevad reeglina ka oma võimalused realiseerivad... jah. Ja küsimus peatoimetaja Soonvaldile: kui kaua üks endast üliheal arvamusel ja ennast täis inimene niimoodi lahmida saab veel? mingi nutune nägu peas Peep su mõla ajab oksele Kuidas võib mõjutada Loebi sõit Katalonias kolmiku tulemusi? Aga kuidas läheb Tänakul, kui McGregor on roolis ja Tänak loeb kaarti? Ma kardan, et ajavad kebabi alla ja katkestavad Tänaku savutus on suurepärane, teist aastat järjest kolmas. Maailmameistriks sünnitakse, ka Neuwille ei ole võitja. Ogier saab tiitli, teistel avaneb võimalus alles prantslase loobumise järel. Ah nii kindlad väited siin kohe:D Pane siis kogu oma varandus Ogier peale ja vōta laenu ka veel ja naksaki!! Oledki miljonär. Praegu on Ogier'l ju hea koefitsent:D krdi ajukääbik lp delfi, kaua te selle neandertaali vihakõnet talute? Jaan võiks Poomi elulooraamatu läbi lugeda - mees andis oma teenistuse mingisugusele Ostap Benderile investeerimiseks ja üsna karjääri lõpus oli äkki paljas, kui püksinööp. Tema kindlasti praegu rikaste TOPi ei kuulu. Ei ütleks et Tänakul võimalust pole. Tuleb mõlemad sõidud võita ja punktikatsel ka eespool olla ja loota et neuville kolmandast kohast kõrgemal ei lõpeta. no vihaga pandud pooled siit kommidest, sakste soovitused ja jutukatked ja ka minu arvamus.Ott on kange Saaremaa poiss, kes tõuseb maast üles, läheb tuhast ja tolmust läbi, üle kivide ja kändude, mujalt ka ja kui tuleb aeg, saabki esikoha! Ott on järjekindel noor mees, kellele kraaksumised korda ei lähe, kes on end koos Martiniga pühendunud kiirele ja vigadeta sõitudele ja olge meheks! Me elame kaasa, hoiame teile pöidlaid ja soovime head ja ausat võistlust! Jah, õnne peab ka olema ning auto vastu pidama, see on kaasteadanne! Edasi, Ott ja Martin, küll tuleb ka see tiitel! Jaani jutule selgituseks et Tänaku põhjakaitse ei mattunud koheselt nii sügavale. See kaevati välja peale seda kui järgmised 50+ masinat olid oma kiiruskatse ära sõitnud ja pinnast peale kuhjanud. Ja Ogieri esimene kurvi sirgeks sõitmine oli sõiduviga, mille käigus ta rapsis esimese ja teise käiguga ja selle tulemusena käigukasti ära lõhkus. Järgmised väljasõidud olid tingitud esimese ja teise käigu puudumisest, kuna selliseid kurve võetakse nende käikudega. Kusjuures katkise käimakastiga sõites kaotas ta isegi üllatavalt vähe aega DELFI TV PERSOONILUGU | Keisrilõiked, autoõnnetused ja hingamisraskustega mopsid: selline on loomakiirabi argipäev 10 EKSPERIMENT | Tallinna autohulluse valguses: kui palju kulub "Mehed ei nuta" kangelastel aega, et hommikul tööle jõuda? 11 KUULA JA VAATA | "Mehed ei nuta": kas jalgpallikoondis sai kriisist üle? Miks Eesti vormelisõitjad ühele rajale ära ei mahu? 8 INTERNETI SUPERSTAARID | Tere tulemast Instagrami, kus Eesti noored koguvad kuulsust ja raha iseennast pildistades 36 BASKET TV | Mida uut lubavad reeglid teha korvpalliväljakul? Kerr Kriisa sai Leedus ühe päevaga tuhat sõbrakutset! 4


Mullaharimismasinad (47) Kartulitehnika (22) Sirviga kasutatud müügisolevaid Bomet põllumajandus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Bomet põllumajandus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände. Bomet Reversible plough 5 (4+1)/Drehpflug/Arado/PługAdrahõlmade arv: 5, Varasemate omanike arv: 0, Ajami konfiguratsioon: Haagitav, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Transpordimõõtmed (pikkus x laius x kõrgus): 0.34 x 0.42 x 0.5 , Transpordikaal: 1835, Rehvi mark: inna, Garantii: producenta, Esirehvidest / šassiist säilinud: 100%, Tagumiste rehvide mustrist säilinud: 100%, Tootmisriik: PL Bomet Schwingsiebroder mit Seitenauswurf Ursa 1-reihigViimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Ajami konfiguratsioon: Haagitav, Varasemate omanike arv: 0, Transpordikaal: 245, Rehvi mark: brak, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Kompakt Scheibenegge mit Fahrgestell 6m Pegasus UAjami konfiguratsioon: Haagitav, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Varasemate omanike arv: 0, Transpordikaal: 4400, Garantii: Producenta, Tootmisriik: PL Bomet Balkenpflüge Libra U031Adrahõlmade arv: 4, Varasemate omanike arv: 0, Ajami konfiguratsioon: Haagitav, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Transpordikaal: 830, Rehvi mark: brak, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Rotary plough/Voll Drehpflug Leo ,4 Scharen/ LeoAjami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Transpordikaal: 980, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Forming+Tilling/ Dammfräse Ara 675 mm P520/Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Transpordikaal: 980, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Z317/1, 1,6m, Flail mower + hydraulic+wheels, 2018Töölaius: 160, Tootmisriik: PL Bomet 1-reihige Kartoffelpflanzmaschine Gemini/Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Ajami konfiguratsioon: Haagitav, Transpordikaal: 130, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Untergrundlockerer 4 Zähne/Subsoilers/Sous-soleursAjami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Varasemate omanike arv: 0, Töölaius: 300, Transpordikaal: 500, Rehvi mark: brak, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Saatbettkombinationen Corvus 3,2m/Tilling setAjami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Varasemate omanike arv: 0, Töölaius: 320, Transpordikaal: 605, Rehvi mark: brak, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Saatbettkombination Hercules 3,0 mAjami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Töölaius: 300, Transpordikaal: 1335, Rehvi mark: nie dotyczy, Garantii: producenta Bomet Frilægger kartoffel OptagerAjami konfiguratsioon: Ripp- Bomet Ridge Plough /Kartoffelhäufler mit ZusatzgerätViimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Ajami konfiguratsioon: Ripp-, Varasemate omanike arv: 0, Transpordikaal: 790, Rehvi mark: inna, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet frilægger kartoffeloptagerAjami konfiguratsioon: Ripp-, Tootmisriik: PL Bomet Rotovator/Bodenfräse Heckfräse Fräse Ackerfräse1,8Ajami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Töölaius: 180, Transpordikaal: 365, Rehvi mark: inna, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL Bomet Scheibenpflug Lepus U040 /1 3 discAjami konfiguratsioon: Ripp-, Viimane ülevaatus: nie dotyczy, Üldine hinnang (1–5): 5, Garantii: producenta, Tootmisriik: PL


"Meie fraktsiooni püstitatud eesmärgiks on kukutada praegune valitsus niipea, kui võimalik," ütles Helme. Ta selgitas, et EKRE on kogu aeg pahandustes, sest nemad läksid Toompea koridore tuulutama. "Meie ei läinud Toompeale muganduma. Me tahame päriselt muuta seda, kuidas Eestit valitsetakse ja mis selle valitsemise tagajärjel juhtuma hakkab. Järelikult, arvestades, et oleme väike fraktsioon, peame olema teistest teravamad." Tema sõnul ei näe senised poliitika tegemise reeglid ette, et taoline väike erakond saaks võita, seega toob EKRE Toompeale omad reeglid ja Reformierakond peab sellega harjuma.


Lauri Markkanen – Vikipeedia Lauri Elias Markkanen (sündinud 22. mail 1997 Vantaas) on soome korvpallur, kes mängib 2017. aastast NBA klubis Chicago Bulls. 22. mai 1997 (24-aastane) Lauri Markkanen mängis kõigepealt Soome noorteliigades ning 2015. aastal valiti ta I-divisjoni B parimaks mängijaks. 2016. aastal kutsuti ta osalema talendikate rahvusvaheliste noormängijate tähtede mängule Nike Hoop Summitile. Aastatel 2016–2017 mängis Markkanen USA üliõpilasliigas Arizona ülikooli meeskonnas, kus tema hea esitus pälvis laialdast tähelepanu. NBA noormängijate värbamisel valiti ta seitsmendana Minnesota Timberwolvesi, kust vahetati kohe edasi Chicago Bullsi. 2017. aasta oktoobris püstitas ta NBA rekordi, kui tabas esimese kolme mänguga kümme kolmepunktiviset. Debüüthooajal keskmiselt 15,2 punkti ja 7,5 lauapalli kogunud Markkaneni näitajad kerkisid järgmisel, 2018/19. hooajal 18,7 punkti ja 9 lauapallini mängus. Lauri Markkanen 2017. aasta EM-il 2015. aasta kuni 18-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen resultatiivseim mängija. 2016. aasta kuni 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen taas resultatiivseim mängija ning ta valiti ka turniiri tähtede viisikusse. Lauri Markkanen on mänginud ka Soome koondises, muuhulgas ka 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Debüüdi täiskasvanute koondises tegi ta 14. augustil 2015 mängus Belgia vastu. 2012−2014 BC Jyväskylä 2016−2017 Arizona Wildcats 2017−... Chicago Bulls ↑ Soome debütant Lauri Markkanen jõudis NBA rekordini Lauri Markkanen – NBA.com Lauri Markkanen – Basketball-Reference.com Pärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lauri_Markkanen&oldid=5844645" Lehekülje viimane muutmine: 8. märts 2021, 17:54


Miks peaks iga väikeettevõte teadma Quorast | Erinevad - 2019 Avaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 12259 Quora ei ole tuntud suhtlusvõrgustik ja see on kahju. Sellepärast arvan, et teie ettevõte peaks õppima, kuidas seda ära kasutada. Lühidalt öeldes on Quora küsimuste ja vastuste foorum, mis on sattunud sotsiaalsesse meediasse ja võrgustiku saiti. Miks peaks iga väike ja kohalik ettevõtte omanik Quorast teadma? Sest see on suurepärane võimalus luua teile ja teie ettevõttele nimi, mis tuvastab teid oma tööstuse eksperdiks. Mõned tuntumad ärinimed, nagu AOL tegevjuht Steve Case, Bump Technologies kaasasutajad David Lieb ja Jake Mintz, Launch Media tegevdirektor Dave Goldberg ja Netflixi tegevjuht Red Hastings, kuuluvad sadade kõrgelt kvalifitseeritud asutajate, ettevõtjate hulka. ja tegevjuhid, kes postitada vastuseid saidil. Kui see on nende jaoks piisavalt hea, siis miks ei ole see sulle piisavalt hea? Quora käivitas 2010. aasta keskpaigaks ja on sellest ajast alates muutunud üha populaarsemaks kui koht, kuhu minna küsimuste esitamiseks ja vastuste saamiseks. Ettevõtte kohta lehekülje kohta: „Quora on pidevalt täiustav küsimuste ja vastuste kogum, mille on loonud, toimetanud ja korraldanud kõik, kes seda kasutab. Kõige tähtsam on, et iga küsimuste leht saaks parimaks võimalikuks ressursiks inimesele, kes soovib sellest küsimusest teada saada. " Ettevõtte omanikuna ei ole Quora mitte ainult hea koht, kus osaleda ja vastata ekspertidele, vaid see on ka suurepärane koht küsimuste esitamiseks ja vastuste saamiseks. See on suurepärane võimalus: Uuri välja, mida konkurents teeb. Jälgige, mida üldsus vaatab toodete või teenuste kaudu. Mõista teistsugust perspektiivi teie ettevõtte jaoks olulisel teemal. Loo suhtlemist, millega saate tegeleda ja sellega tegeleda. Quora kasutamise optimeerimiseks on soovitav seda regulaarselt jälgida, et saaksite jälgida: Mis toimub üldiselt ja teie tööstusharule. Kus sa saad osaleda. Kui võib tekkida nõudlus või vajadus, saate seda teenindada või täita. Õiged küsimused, millega paluda vastuseid ja suhtlemist. Küsimused ja vastused, mille olete postitanud, et keegi kommenteeris, et saaksite kommenteerida. Leidke oma äri seisukohast olulisi teemasid ja jälgige neid, teostades märksõnade otsinguid Quoras. Kui teie ettevõte on seotud raamatutega, siis kaaluge raamatute sektsiooni jälgimist; kui olete turundaja, siis peaksite tõenäoliselt jälgima turundussektsioone. Kordamaks, jälgimisega seotud teemad võimaldavad teil silma peal hoida võimalusi küsimustele vastamiseks ja vaatajaskonna kaasamiseks sellesse valdkonda, millele teie ja teie ettevõte on keskendunud. Quora alustamine on lihtne. Kõik, mida pead tegema, on konto loomine Quora kodulehele. Valite kasutajanime ja parooli ning olete päris palju valmis alustama postitamist ja küsimustele vastamist. Samuti võimaldavad nad oma Facebooki ja Twitteri kontodega ühendamise hõlpsalt ühendust saada, nii et teil on juba olemas võrk, mis on kergesti kättesaadav. Kui te pole praegu Quoral töötanud, looge profiil täna ja alustasite suurte ettevõtjatega. Aasta lõpu maksud liiguvad teie väikeettevõtete jaoks President Obama tellis palga külmutamise, kas sa peaksid? Kuidas saaks minu ettevõtte kasu saada Wiki? Kuidas saavad väikeettevõtted küberterrorismi lüüa Kuidas saada HIRE Act'i maksupaus Ettevõtete omanikud hoiavad FL varade kaitset käsitlevat otsust, mis võib teile maksta! 50 Kõige mõjukamat inimest väikeettevõtete turunduses Teie ettevõtte palgafunktsioonid Nii et aeg läheb: MGMA ütleb üle $ 21B Survivor Stories: kuidas väikesed ettevõtjad võivad elavdada Kontrollnimekiri: Võimalikud allhanked Kasuta oma instinkte sulgemiseks Teie rahavoogude prognoosimise ja haldamise ülim juhend Kuidas kvaliteedijuhtimise sertifitseerimine kasu ärile Kuidas meelitada rohkem kliente pankadele, krediidiühistutele ja kindlustusasutustele Maksusoodustused kontoriseadmete ostudele Mis on 2005. aasta pankroti kuritarvitamise tõkestamise ja tarbijakaitse seadus (BAPCPA)? Kummalisemad seadused, mis täna veel kehtivad [Infographic]


text: PUBLIK BAKUUS: Ott Lepland: võin öelda, et Euroopa kuulas mind!(114) Publik tegi vahetult pärast esinemist Otiga intervjuu, milles noormees väljendas vaid üht emotsiooni - puhast rahu! Eesti keel on prioriteet nr.1 "Mis ma oskan muud öelda, kui et väga väga tore tunne on!" naerab ta Publikule antud intervjuus. "Emotsioonid on ülevad olla selliste suurte õilsate riikidega ühes finaalis!" jutustab ta ning lisab, et on pärast esitust võtnud otsuse, et las saatus otsustab, mis edasi saab. "Ma andsin endast kõik ja võib öelda et Euroopa kuulas mind täna!" Eesti keel on Oti jaoks püha ning selles keeles laulmine samuti ning oma keele ja kultuuri edasiviimist nimetas ta antud intervjuus oma tähtsaimaks prioriteediks. "Meid on jube vähe ja eesti keel on ilus keel ja seda tuleb nii palju propageerida kui vähegi võimalik," on ta veendunud. Publiku tagasiside annab energiat Finaaliks valmistub Ott puhates ja magades. Lisaks jätkab ta Maikeniga tööd oma hääle kallal, mis juba on kordi parem kui 2 kuud tagasi. Lisaks häälelisele võimekusele on ta parandanud ka enda lavalist olekut, kuna tunneb enda sõnul end mugavalt ega pabista enam üldse. Publiku küsimuse peale, kas ta lavalt saali suurust ja rahvaarvu ka tunnetab, vastab Ott, et eks 15 000 inimese ees on adrenaliinivool päris tugev küll. Hakkamata talle meelde tuletama nende miljonite televaatajate arvu, kuulame hoolikalt, kuids ta jutustab meile sellest, kuidas publiku tagasiside talle energiat annab. Ott: Eesti väike laev võib gigantide vahel täitsa silma torgata! "Kuid mul on üks palve," jõuab ta siis äkitselt tõsise mõtteavalduseni. "Palun ärge endiselt ajage oma lootusi liiga kõrgeks, sest 11.koht on nii ja naa," räägib ta. Nimelt on Oti sõnul miinuseks see, et nii ees kui taga asuvad gigandid - Prantsusmaa, Itaalia ja Norra. Plussiks peab ta seda, et kõik ümbritsevad lood on kiired ja tempokad. "Ma arvan, et Eesti väike laev võib seal vahel täitsa silma torgata," lisab ta tagasihoidlikult lõpetuseks.


Head erakonnakaaslased, mõttekaaslased, külalised, Kaks aastat tagasi, kui te Mustpeade majas toimunud kongressil mind Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimeheks valisite, visandasin oma kõnes neid valupunkte, mis Eesti ühiskonna ees seisavad. Samas visandasin ka lahendusi ning rajajooni, milledeni jõudma peame. Mul on valus märkida, et enamik toona välja toodud kitsaskohtadest takistavad meie riigi arengut ka täna. Enamigi veel: paljud probleemid pole mitte üksnes püsinud, vaid on veelgi enam süvenenud. Kahe möödunud aastaga pole Eesti saaanud mitte rikkamaks, vaid jäänud vaesemaks. Kahe möödunud aastaga pole eesti rahvas mitte kasvanud suuremaks, vaid jätkanud kahanemist. Kahe möödunud aastaga pole kodumaalt lahkunud eestlased mitte hakanud isade maale tagasi pöörduma, vaid jätkanud kasvavas tempos siit lahkumist. Kahe möödunud aastaga pole riigi ääremaastumine mitte lakanud, vaid üha süvenenud. Kahe möödunud aastaga pole demokraatia, sõna- ja arvamusvabaduse olukord Eestis mitte paranenud, vaid järsult halvenenud. Pluralism, mille eest paljud siinviibijad 25 aastat tagasi võitlesid, on asendunud Eestis – ja laiemalt ka Euroopas - kitsarinnaliselt doktrinäärsete vasakliberaalsete stampidega, millede ainuõigsuses kahtlemine või millele oponeerimine põhjustavad koheselt ajakirjanduslikule tuleriidale saatmise. Oleme seda kahe viimase kuu vältel lakkamatult kogenud. Ja jõudnud selle kõige käigus veendumusele, et oleme õigel teel ning kujutame endast Eesti praegusel poliitmaastikul ainsat organiseeritud jõudu, kes on ühemõtteliselt ja pühendunult väljas eesti rahva huvide eest. Eesti riigi kui eestlaste rahvuskodu eest, eesti rahva, eesti keele ja eesti rahvuskultuuri säilimise eest ajast aega. Me oleme ainus erakond, kes näeb Eesti riiki mitte geograafilise mõistena, vaid poliitilise moodustisena, kus Eestile nime andnud rahvuse õigused ei pea taanduma sissesõitnutele ja võõrpäritolu kodanikele eriliste privileegide andmise ees. Me oleme ka ainus erakond, kes saab täiel määral aru, et mitte valitsus pole loonud riiki ja rahvust, vaid riik ja rahvus on andnud eluõiguse valitsusele. Me oleme ainus erakond, kes saab täiel määral aru, et mitte rahvas ei teeni valitsust ja riiki, vaid valitsus ja riik teenivad rahvast. Meie erakond ei eksisteeri mitte selleks, et käputäis erakonna juhtfiguure murraks läbi stagneerunud mugavustsoonis vegeteeriva kliki hulka, vaid selleks, et see stagneerunud mugavustsoon koos oma ülbe klikiga laiali ajada. Meie printsipiaalne ja kõigist teistest eristuv positsioon tähendab loomulikult konfrontatsiooni nn. vanade erakondadega. Meie rahvuslikkus ja rahvameelsus tähendavad aga ka, et me oleme sobimatu kaart välismaistele pasjansiladujatele, kes ei taha mingil juhul näha, et maarahvas (mõistke seda tähenduses eesti rahvas) nende plaanidesse jokkerina sekkuks. See omakorda tähendab automaatselt , et meie tee järgmiste saavutusteni poliitikas saab olema sõna otseses mõttes per aspera ad astra. Ent jätkakem heade uudistega. Kaks aastat tagasi sisenes meie erakond valimistsüklisse, mille edukas läbimine oli meile tõsiseks väljakutseks. Seda nii organisatsioooni tugevust, kampaaniakogemusi kui rahalisi vahendeid silmas pidades. Tunnistagem ausalt, kõik ei läinud algul sugugi libedalt. Meie poolt kohalike valimiste kontekstis sihikule seatud läbimurded suuremates linnades nagu Tallinn, Tartu ja Pärnu jäid saavutamata ning see oli meile mõru pill. Suhteliselt kesised, ehkki juba paremad olid meie tulemused Europarlamendi valimistel. Neid kaht valimiskampaaniat täismahus kaasa tegemata poleks saanud aga võimalikuks meie läbimurre 1. märtsil toimunud riigikogu valimistel, kus me ületasime mitte üksnes viie protsendi künnise, vaid saime koguni enam kui kaheksa protsenti, mis tagas meile riigikogu praeguses koosseisus seitse kohta. Mis meile selle tulemuse tagas? Ma arvan, et ei liialda, kui ütlen, et eelkõige meie kõigi ühine pingutus, kõigi meie aktivistide ennastsalgav töö, nappide vahendite maksimaalne väärindamine ning ennekõike usk meie missiooni vajalikkusesse. Aplaus meile kõigile selle eest! Armas rahvas! Täna oleme olukorras, kus peame taas seadma uusi rajajooni ning järgneva kahe aastaga viima erakonna kvalitatiivselt uuele tasemele. Kui meie senine töö keskendus ringkondade elustamisele ja ülesehitamisele, siis nüüd peame edasi liikuma nii süvitsi kui laiuti. Kuigi me oleme praeguseks likvideerinud organisatsiooni kaardil viimased valged laigud, asutades ringkonnad ka Ida-Virumaale ning Saaremaale ja sirutades käe isegi üle lahe Soome, siis ometi pole sellega töö lõppenud. Kahe ja poole aasta pärast seisavad meil taas ees kohalike omavalitsuste valimised ja kuigi me hetkel ei tea, missuguseks joonistub selleks ajaks Eesti administratiivkaart, tuleb meil ikkagi olla valmis kaasa rääkima kõigi selleks ajaks kujunenud administratiivüksuste juhtimiseks. Jah, loomulikult ei välista me ka osalemist valimisliitudes, kuid eesmärgiks peab olema ikkagi võimekus maksimaalselt välja panna oma nimekirju. Eesmärgiks peab olema meie mängijatepingi pikendamine niisuguseks, et meil on sellelt võtta kandidaate linnapeadeks ja volikogude esimeesteks ka seal, kus meil see võimekus eelmisel korral puudus. Kahe ja poole aasta pärast peavad meil olema linnapeakandidaad mitte enam üksnes Tallinnas, Tartus ja Pärnus, vaid ka Haapsalus, Paides, Rakveres, Viljandis ja paljudes teistes kohtades, milledest me eelmisel korral isegi unistada ei julgenud. Lootust seesuguse võimekuse tekkeks annab muu hulgas fakt, et valimiste järgselt on meie erakonnaga liitunud enam kui kakssada erinevaid piirkondi ja erinevaid elualasid esindavat inimest ja liitumiste tulv jätkub. Me oleme kasvav organism, me oleme tugevnev organism ja iseenesest mõistetavalt peab see leidma väljundi ka poliitikas. Meie organismi kasvu, tugevnemist ja süvitsiminekut näitab seegi, et kahe aastaga oleme suutnud luua tugeva noorteorganisatsiooni. See nooruslikult uljas organisatsioon on võtnud endale nimeks Sinine Äratus, märkides niiviisi värvi valikuga oma konservatiivset platvormi ja sõnaga „äratus“ missiooni kutsuda eesti rahvas üles uuele ärkamisajale. Homme, 26. aprillil toimub just nende korraldusel Toompeal massimeeleavaldus kütuseaktsiisi tõstmise vastu. Teine organisatsioon, mis vahepealsest varjusurmast alles äsja välja toodi, on meie erakonna naisühendus, mis samuti näeb oma missiooni konservatiivsete pereväärtuste kilbile tõstmises ja rahvas uue moraalse äratuse julgustamises. Meie naised ütlevad selgelt ja arusaadavalt, et eesti poliitikas ei pea ilma tegema mitte broilerbeibed, vaid naised, kes on emad ja abikaasad. Naised, kes teavad, kui suurt vastutust kannavad eluterve ühiskonna eest emad. Naised, kes teavad, et üksnes naiste targal toetusel teevad suuri tegusid ka mehed. Meie põhikirjas on aga veel üks ühendus, milles kätkev elutarkus ja kogemustepagas tuleb senisest sihikindlamalt meie poliitilise agenda vankri ette rakendada. See on eakate ühendus, millele plaanime samuti uue tuule tiibade alla aidata. Ent organisatsioonist veel. Meie fraktsioon ehk meie seitse samuraid riigikogus on otsustanud, et sellest ei saa kujuneda erakonna raskuskese. Erakonna raskuskese peab jääma endiselt partei juhatusse, volikogusse ja ringkondadesse. Ainult nii saame tagada parteisisese demokraatia, aga ka selle, et jätkame arenemist tõeliseks rahvaerakonnaks kujunemise suunas. Et seda eesmärki paremini teostada, oleme võtnud poole kohaga tööle erakonna liikmehalduri, kelle ülesandeks on korrastada kõigi meie 7 700 liikme kohta käiv andmebaas. Mai algusest asub tööle ka erakonna kantselei juhataja, kes puhub elu sisse meie seni tühjana seisnud Tallinna büroole ning tagab infovoogude sujuva liikumise ja erakonna kui kogu Eestit katva võrgustiku ühtse hingamise. Kallid sõbrad! Kuigi äsjastel valimistel püüdis juhtiv võimuerakond rahvast veenda selles, nagu oleks Eesti kõige akuutsem probleem julgeolek, siis meie kaine talupojatarkuse kandjatena teame, et tegelikult on riigi kõige valusamaks probleemiks rahvuse katastroofiline demograafiline olukord. Selle üheks põhjuseks omakorda on meie armetu majanduslik seisund, millest võimuparteid ei oska või ei julge riiki välja tuua. Valimiskampaania ajal esitas EKRE lahendusena kompleksse kava, millesse kuulusid nii maksupoliitilised kui sotsiaaltagatisi sisaldavad meetmed. Erinevalt praeguse valitsuse plaanist makse tõsta tegime meie ettepaneku käibemaksu langetada, et seeläbi elavneva tarbimise kaudu maksulaekumiste taset parandada, jättes samal ajal ettevõtjatele kätte rohkem raha palkade tõstmiseks ja investeeringute tegemiseks. Tegime ka ettepaneku lastega perede toetamiseks tõsta tulumaks 25% peale, arvates samal ajal iga lapse puhul vanema tulumaksust 5 % maha. See kergendaks oluliselt lastega perede olukorda, lisades samal ajal meie arvestuste kohaselt riigieelarvesse hinnanguliselt 100 miljonit eurot. Ja muidugi võtaksime me raha nendelt, kes seda eesti inimeste taskust kokku korjavad ja siis maksuvabalt riigist välja viivad ehk võõrpankadelt ja nende tütarfirmadelt. Samuti kehtestaksime teemaksu Eestit läbivale transiidile. Nagu näeme, praegune valitsus midagi taolist teha ei julge. Selle asemel jätkatakse oma inimeste vaeseks tegemise poliitikat, mille paratamatuks järelmiks saab olla vaid Eesti edasine ääremaastumine, inimeste hääletamine jalgadega, sotsiaalsete pahede kasv ning meie rahvuskehandi jätkuv nõrgenemine. Tuletan siinkohal kõigile meelde, et ennast nn.valgeteks jõududeks nimetavate erakondade juhtimisel on Eesti kui tsiviliseeritult funktsioneeriv ühiskond jõudnud kollapsi piirini. Piisab vaid veel umbes 50 000 töövõimelise inimese lahkumisest (aga s 008000 ee on umbes Pärnu suuruse linna jagu), et kukuksid kokku nii meie pensioni- kui haigekassasüsteem. Just selles suunas me praegu kahjuks aga liigume. Missioonierakonnana on meie ülesandeks teha kõik endast olenev, et seda ei juhtuks. Ja kuna me oma seitsmeliikmelise fraktsiooniga riigikogus oleme liiga nõrk jõud, et riiklikku ja rahvuslikku enesehävitust seal takistada, pole meil muud teed, kui kaasata oma tegevustesse rahvas. Nii nagu me teeme seda pühapäeval koos rahvaga kütuseaktsiisi tõstmise vastu minnes. Aga meie missioon ei saa piirduda üksnes majandusküsimustega. Siin, praegu, seistes teie ees, deklareerin ma täie selgusega ka meie positsiooni Eesti-Vene piirilepingu kavandatava ratifitseerimise suhtes. Me hääletame riigikogus selle vastu. Me oleme seisukohal, et Eesti ei saa legaliseerida oma territooriumi loovutamist agressiivsele naaberriigile, vaid peab ootama, kuni tulevik annab meile võimaluse lahendada piiriküsimus Venemaaga mitte ainult Venemaale, vaid ka meile vastuvõetavatel tingimustel. Me ei ohverda oma riiklikku järjepidevust, rahvuslikku uhkust ja õigusega meile kuuluvaid Petserimaa loodusvarasid küsitava väärtusega „julgeolekugarantiide“ eest, mida Moskva suure tõenäosusega kohe rikub. Me seome piiriküsimuse lahendamise Narva veehoidla veerežiimi lahendamise küsimusega, Venemaal asuvate Eesti varade tagastamise küsimusega ning loomulikult Tartu rahulepingu ja Eesti okupeerimise tunnustamise küsimusega. Neile Eesti jaoks tähtsatele küsimustele Venemaa poolt mõistmist leidmata pole võimalik ka piiriküsimuse lahendamine, mis tähendab, et me külmutame teema määramatuks ajaks, kuni Venemaa saab valitsuse, mida võime võrrelda Teise maailmasõja järel Saksamaal võimule tulnud valitsusega, mis distantseeris ennast selgelt natsirežiimi kuritegudest. Ootame juba 25 aastat, et sarnased arengud leiaksid aset ka Venemaal. Meil on selgroogu ja kannatust, et oodata vajadusel veel 25 aastat. Möödunud nädalal moodustasime riigikogus toetusgrupi traditsioonilise perekonna kaitseks. Sümptomaatiliselt püüdsid grupi moodustamist takistada valitsuse juhtivpartei homoaktivistid. Me ei lasknud sellel juhtuda. Ja teeme ka edaspidi kõik, mis meie võimuses, et meie ühiskonna põhiosa elutervete hoiakute perverteerimist, halvustamist ja naeruvääristamist takistada. Taas ei kavatse me nn. „demokraatlike“ protseduuride raames lasta endast riigikogu saalis valitsuse hääletusmasinal lihtsalt üle sõita. Homoteerulli juhid peavad arvestama, et nad ei sõida kooseluseaduse rakendusakte läbi surudes üle mitte Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna seitsmest vaprast, vaid rahva enamusest. Ja varem või hiljem karistab rahvas neid selle eest. Sest rahvas ei lepi iialgi normaalsuse kuulutamisega ebanormaalsuseks ja mehest, naisest ning lastest koosneva perekonna kuulutamisega seksistlikuks igandiks. Me ei nõustu Eesti muutmisega dekadentlikuks ja degenereerunud ühiskonnaks, sest ajaloos pole ükski niisugune ühiskond elujõuliseks osutunud. Head kaasvõitlejad! Kõigest eelpoolöeldust peame tegema ühe väga selge järelduse. Eesti on sügavas kriisis ja Eestit seni juhtinud jõududel puudub igasugune visioon ning tahe, et riiki sellest välja juhtida. Selle asemel, et otsida kõigi poliitiliste jõudude vahel konsensust ning liita erinevate erakondade ja ühiskondlike gruppide poolt välja pakutavad ideed ühtseks lahendustepaketiks, on võimulolijad oma ajakirjanduslikke kaasajooksikuid kasutades käivitanud ühiskonnas massiivse nõiajahi teisitimõtlejate, nende hulgas ka meie vastu. Me ei lase ennast sellest kõigutada. Erinevalt neist on meil probleemide ületamiseks lahendused - olgu nendeks siis maavarade uurimise ja kaevandamise alustamine, meie metsarikkuste parem väärindamine, riiklike investeeringute tark suunamine, teadlaste ja spetsialistide majandusse kaasamine, maksupoliitilised sammud või meie riigis tegutsevate välismaiste röövkapitalistide ohjeldamine - rääkimata julgusest kõike nimetatud ja paljut enamatki ellu viia. Poliitiline ja majanduslik stagnatsioon Eestis on jõudnud piirini, millest edasi saab tulla üksnes kollaps. Me ei saa seda ootama jääda. Me peame tegutsema. Me tegutsemegi. Meie, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, oleme ainus poliitiline jõud Eestis, kes näeb oma missioonina rahvuse äratamist, rahvuse ärkamist. Ma hüüangi seepärast täna siit saalist, siit kõnepuldist Eesti rahvale: Tõll, Tõll, tõuse üles! Eesti rahvas ärka üles, seisa enda eest! Sõbrad, viige siit saalist see sõnum üle kogu maa! On aeg!


"Saksamaa on andnud algusest peale oma panuse Balti julgeolekuolukorra parandamiseks. Selle juurde kuuluvad NATO nn julgestusmeetmed, mis tähendab, et oleme osalenud algusest peale õhuturbes ja õhupatrullides, osaleme õhuruumi seires ja mereluures," ütles Steinmeier intervjuus, vahendavad ERRi uudised. Steinmeier tuletas meelde, et Saksamaa võttis NATO viimasel tippkohtumisel Walesis suuri kohustusi, mis puudutavad multilateraalse peakorteri väljaehitamist Szczecinis, Walesis kokku lepitud kiirreageerimisjõudude loomist, mis jääb Saksamaa vastutusalasse, aga ka manöövreid Balti riikides. "Saksamaa on võtnud endale vastutuse Balti julgeolekuolukorra parandamise eest ja me ka kanname seda vastutust," lisas ta.


Hästitoimiv transpordiskeem võimaldab tarnida nii suuri, kuid ka väikseid tellimusi - alates 1 kaubaalust. Tänu täpsele ajakavale saate oma kauba täpselt kindlaksmääratud aja jooksul.


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Laevade põhjustatud reostus ja kriminaalkaristused Soovitud teave ei ole valitud keeles kättesaadav. Et tutvuda teabega saadaval olevates keeltes, valige palun üks järgmistest viitadest. - Znečištění z lodí a trestní sankce - Verschmutzung durch Schiffe und strafrechtliche Sanktionen - Ship-source pollution and criminal penalties - Contaminación procedente de buques y sanciones penales - Pollution causée par les navires et sanctions pénales - Inquinamento provocato dalle navi e sanzioni penali - Hajók által okozott környezetszennyezés és büntetőjogi szankciók - Zanieczyszczenie pochodzące ze statków i sankcje karne - Poluarea cauzată de nave şi sancţiunile penale


text: Keskhariduse omandanud isikud peavad riigieksami korduvale sooritamisele registreerimise eest tasuma riigilõivu 4,47 EUR (70 krooni) õppeaine kohta, mida soovitakse uuesti sooritada. Riigilõiv tuleb kanda Rahandusministeeriumi arveldusarvele SEB pangas 10220034796011 või Swedbankis 221023778606 . Viitenumber 2900073559. Selgitusse kirjutada toimingu ja õppeaine(te) nimetus(ed), mille eest riigilõiv tasutakse, nt Sama õppeaine (eesti keel, matemaatika) riigieksami korduvaks sooritamiseks registreerimine. Riigilõivu maksekorraldus tuleb eksamikeskusele esitada koos registreerimisavaldusega. Need, kes esitavad riigieksamile registreerimise avalduse elektrooniliselt läbi kodanikuportaali, riigilõivu maksekorraldust paberkandjal eksamikeskusele saatma ei pea. Riigilõivu maksekorralduse andmed tuleb sisestada kodanikuportaali, mille järgi eksamikeskuse töötajad kontrollivad riigilõivu laekumist arvelduskontole. Riigilõivu tasumata jätmisel isikut korduveksamile ei lubata. Eksaminandid, kes lõpetavad kooli sellel õppeaastal, kuid on juba sooritanud mõne riigieksamitest (nt 11. klassis keemia riigieksami), riigilõivu tasuma ei pea. Tsentraliseeritud riigieksamid toimusid esmakordselt 1997. aastal. Eksaminandid, kes lõpetasid keskkooli enne 1997. aastat ja praegu kehtiva korra alusel riigieksameid (varemlõpetanuna) sooritanud ei ole, eksamite eest tasuma ei pea. Riigilõivu ei pea tasuma riigieksamite esmakordsel sooritamisel ning nende riigieksamite eest, mida varem sooritatud ei ole. Kui riigieksamile registreeruja tasus riigilõivu ettenähtust suurema summa, siis on tal õigus esitada taotlus riigilõivu tagastamiseks koos lõivu tasumist tõendava originaaldokumendiga kahe aasta jooksul pärast tasumist. Samuti saavad riigilõivu tagastamist taotleda need eksaminandid, kes ei oleks pidanud lõivu tasuma, kuid siiski tegid seda.


text: Politseiinfo 21. märtsi sündmuste kohta liikluses. - Liiklus.ee Avaleht uudised Liiklus Politseiinfo 21. märtsi sündmuste kohta liikluses. 21.03.2019 kell 19.54 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Saue vallas Tallinn – Pärnu – Ikla maantee ja Voore tee ristmikul, kus vasakpööret vastassuunavööndisse sooritanud 56-aastase mehe juhitud veok DAF põrkas kokku Pärnu poolt Tallinna poole liikunud sõiduautodega Volkswagen Golf, mida juhtis 78-aastane mees ja Volkswagen Passat, mida juhtis 52-aastane mees. Volkswagen Golfi juht ja kaasreisija, 13-aastane tüdruk toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


See on nii lihtne ... Tervise Sidekick on ainus kohas, mis ütleb teile toidule tuginedes ja mida teete, on see, kui palju saate süüa, mitte kaotada ega saada mingit kaalu. Kui soovkaal on saavutatud, siis seisab raskem veel ees. Heaks vahelduseks on ka mõni munatoit või kodujuust. Kiirete tulemustega kehakaalu alandamise dieedid hõlmavad vähese rasvasisaldusega dieeti, nagu kehakaalu jälgijad, vähese süsivesikutega dieedid nagu Atkins ja South Beach ning looduslikud toidud nagu toores toit või Paleo. Vaid umbes kümnendik kaalus alla võtnutest suudab seda säilitada. Richards ütles, et seller sisaldab ka ühendit nimega apiumaan, mis on tõestanud seedetrakti tervist. Hüvasti kõhukinnisusest tingitud kaalutõus! See on tõsi. Kuidas on kaks korda. Richards selgitab: 'Õunad sisaldavad palju antioksüdante, mis aitavad vabastada keha toksiinidest, mis võivad soodustada kehapõletikku ja soovimatut kaalutõusu. Üks õun sisaldab 5 grammi kiudaineidmis muudab need täidetavamaks võrreldes sarnase kalorsusega suupistetega. Värskendusena: probiootikumid aitavad toetada teie soolestiku häid baktereid, mis aitavad hoida teie seedetrakti rõõmsana, terve ja liikuvana, selgitab Richards. Ehkki järeldusdeklaratsioonide tegemiseks Kas kiiruse toidud kiirendada kaalulangus vaja rohkem uuringuid, on hiljuti uuringud on jõudnud nii kaugele, et peab probiootikume võimalikuks meetodiks rasvumise raviks. Kalorite kärpimine: asendage oma öine õlu või hommikune puuviljamahl trendika teega mis sisaldab ainult 45 kalorit portsjoni kohtaet vähendada oma päevast kaloraaži umbes saja võrra. Hapukapsa näksimine. See on õige, tänu läbitud kääritamisprotsessile on armastatud weineri pealekandmisel tervisele Jumping Jacks Kaalulangus valjakutse õigused. Kuigi ebatervislikku salatit pole, võib öelda, et jäämäe ja rooma vahetus lehtkapsa vastu on hea panus. Pro näpunäide: masseerige lehti sidrunimahlas või natuke oliiviõlis, et need oleksid veidi vähem karedad ja pisut kergemini seeditavad. Lihtsamalt öeldes on ghee või, mille lehmapiimavalk ja suhkrulaktoos on eemaldatud, selgitab Richards. Kui kalorite ja rasvasisalduse seisukohalt on need kaks toodet kaela ja kaelaga, on ghee suurepärane võimalus laktoosivabal dieedil Kas kiiruse toidud kiirendada kaalulangus, laktoosiallergilistele ja neile, kes soovivad lihtsalt piirata päevast tarbimist, selgitab ta. Kui ketšupis on tavaliselt umbes 19 kalorit ja 4 grammi suhkrut supilusikatäie kohta, siis värskes tomatisalsas on umbes 5 kalorit supilusikatäie kohta, lisamata suhkrut ja see on Kas kiiruse toidud kiirendada kaalulangus toitvaid köögivilju.


text: Suurima kaotajana üllatas sel kuul Norra kalatootja Leroy Seafood, mis viis portfellist ligi 12 000 eurot.Foto: AFP/Scanpix Kui aprillis kadus minu portfellist veidi üle 14 000 euro, siis maikuu oli tükk maad hullem. Pidin vapra näoga vastu võtma 5,4% suuruse languse portfellis, mis tähendab, et kuuga haihtus portfellist ligi 30 000 eurot. Aasta algusega võrreldes on minu portfelli vähenenud 9,1%, kuid võrreldes S&P 500 ja Nasdaqi aktsiaindeksite tootlus eurodes, mis on vastavalt 12,8% ja 22,5% langenud, ei ole minu portfellil nii hullusti õnneks läinud.


VIDEO: Meeleavaldaja meenutab, kuidas ta käis aastal 1990 Toompeal ja tõi poliitikutele süüa(13) Toompea lossi ees toimus täna EKRE noorte korraldatud kütuseaktsiisi tõusu vastane meeleavaldus. Protestiaktsioonil osalenud proua sõnul on ta aktiivne meeleavaldustel käia. Videos meenutab ta, kuidas ta käis siin samas Toompeal meelt avaldamas, kui 15. mail 1990 toimus Eesti iseseisvumise vastase Interrinde rünnak. Proua tõi toona vapratele riigikogulastele süüa. Täna ta seda enam ei teeks. Vaata täpsemalt meeleolukast videost! See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71333655


Akvaariumi Taimede Punane Root Hõljuk foto Akvaariumi Taimede Punane Root Hõljuk Ladinakeelne nimetus: Phyllanthus fluitans Inglise nimetus: Red Root Floater Akvaariumi Taimede Punane Root Hõljuk foto Õhukese Lehe Brookweed > Mehhiko Tammeleht >>>


text: Asudes mugavalt Berliin's, on Pestana Berlin Tiergarten suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Linna keskus on vaid 1.0 km kaugusel ja lennujaama jõuab 25 minutiga. Käeulatuses on ka Hispaania Saatkond, Bauhaus Archiv/Museum Fur Gestaltung, Jaapani saatkond. Pestana Berlin Tiergarten teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: valuutavahetus, WiFi , ärikeskus, vahendid erivajadustega külalistele, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades. Pestana Berlin Tiergarten õhkkond peegeldub igas numbritoas. Mittesuitsetajate toad, hommikumantlid, dušš, traadita internetiühendus (tasuta), rõdu/terrass on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu treeningkeskus, spaa, massaaž, saun, sisebassein. Pestana Berlin Tiergarten on tark valik Berliin reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


Karl-Erik Taukar Band - 28.07.2019 - Ammende villa, Pärnu - Piletilevi.ee P 28.7.2019 19:00 Vali teine sündmus sarjast Karl-Erik Taukar Band - K 24.7.2019 20:00 - Kiivitaja talu, Pangodi Karl-Erik Taukar Band - K 31.7.2019 20:00 - Kõltsu mõis, Keila kihelkond Karl-Erik Taukar Band - Suvekontserdid Eesti muusikamaailma üks hinnatumaid meesartiste Karl-Erik Taukar esineb juulis kolmel õhtul mõnusa suvekontserdiga. Taukarist on saanud Eestis üks enimnõutumaid artiste, seljatades nii mõnedki vanad tegijad. Muusik on viimaste aastate jooksul võitnud hulganisti muusikaauhindu, andnud sadu kontserte ja üllitanud kaks hitte täis albumit. Sel kontserdil kõlavad Taukari parimad palad, mis rahva seas eriti populaarseks saanud, teiste seas „Need read“, „Salaja“ jpt. 24.07 kl 20 - Pangodi, Kiivitaja talu suvelava 28.07 kl 19 - Pärnu, Ammende Villa aed 31.07 kl 20 - Kõltsu mõisa aed Karl-Erik Taukar Band P 28.7.2019 19:00 Ammende villa, Pärnu 15.50 - 24.50 Laps 7-11a. (k.a.) 15€ Kontserdi päeval pileti hind 25€ ja lapsepilet 15€ Laps, vanuses kuni 6 aastat (k.a.) saab sisse tasuta


ZUHAUSE OÜ - 12534110 | ScoreStorybook | Meedialeht EE101789602 (01.05.2015) Pääsukese tn 6, 76911, Hüüru küla, Saue vald, Harju maakond, Eesti Vabariik ZUHAUSE OÜ tagasiside Kas sinu teada on firmal ZUHAUSE OÜ makseraskusi? ZUHAUSE OÜ töötajad Muud tarbijate teenused PALGARALLILUGU ZUHAUSE OÜ ZUHAUSE OÜ: palgarallilugu Aasta 2018 IV kvartalis real pole Maksuameti andmetel ZUHAUSE OÜ meeskonnas ainsatki töötajat ega makstud ka tööjõu makse. VÕRDLUS EELMISE KVARTALIGAVõrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud. AASTA KOKKUVÕTEViimase 2018 aasta lõikes ei ole ettevõte senimaani töötajaid värvatud. PALGARALLIPalgaralli t&otil... Aldona Baum alustas äritegevusega 17 aastat tagasi, olles ise siis 36-aastane. Tema äris alustamine jääb aastasse 2001 ehk tormilise kasvu aastatesse, mil kõik riskisid ja enamik ka võitsid.Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 4 ettevõtet. Täna on ta jätkuvalt 2 ettevõtte juhatuses, millest mõlemad on aktiivse majandustegevusega.Ette... Muud tarbijate teenused ZUHAUSE OÜ TEGEVUSLUGU ZUHAUSE OÜ: Tegevuslugu ZUHAUSE OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige Aldona Baum selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.ZUHAUSE OÜ valdkond on muu teenindus. Samas valdkonnas (EMTAK 96099) on tegutsevaid ettevõtteid 2019 aasta seisuga kokku 914 tükki, kes annavad tööd kokku 1695-le inimesele ja kogu valdkonna 2019 käibeprognoos on ca 87.06 miljonit eurot.ZUHAUSE OÜ - Varad ja finantsid 2017kasumi...


Kino Artis tähistab 10. sünnipäeva Prantsuse filmiga! - Prantsuse Instituut Eestis Kino Artis tähistab sünnipäeva prantsuse komöödiaga > Üritused > Kino Artis tähistab 10. sünnipäeva Prantsuse filmiga! > Leht 26 Kino Artis saab 10! Ja kuidas saakski seda paremini tähistada kui mitte ühe korraliku draamat täis Prantsuse komöödiaga? "Üheskoos lõpuni välja" on liigutav ja naljakas lugu vananemisest ja sõprusest. Kolme aasta jooksul on sõpradel juhtunud nii mõndagi: kellel on lapsed suureks kasvanud, kes on äsja lapsevanemateks saanud, mõnel on selja taga lahutus, teised peavad kuidagi juhtunud õnnetusest üle saama. Kui aga ilusad valed ja varjamised suure pauguga lõppevad, mis jääb siis alles sõprusest.... Koomilises võtmes draama „Üheskoos lõpuni välja“ on 2019. aastal Prantsusmaal üks vaadatumaid filme, kus mängivad ka Eesti publikule tuntud prantsuse staarid, sealhulgas François Cluzet („1+1“ 2011), Oscari võitja Marion Cotillard („Edith Piaf – elusse armunud“ 2007), Laurent Lafitte („Elle“ 2016), Gilles Lellouche („Pulmapilgar“ 2017) ja Benoît Magimel („Klaveriõpetaja“ 2001). Üheskoos lõpuni välja / Nous finirons ensemble Režissöör: Guillaume Canet Osades: Marion Cotillard, François Cluzet, Gilles Lellouche, Benoît Magimel, Laurent Lafitte Alates 12. oktoobrist ainult 15 korda ja ainult kinos Artis!