source: CulturaX

text: Iga slaid põhineb juhtslaidil. Juhtslaidile lisatud tekst, pildid, tabelid, väljad ja muud objektid on taustana nähtavad kõikidel selle juhtslaidiga seotud slaididel. Juhteksemplarid on olemas slaidide, märkmete ja jaotusmaterjali lehtede jaoks. Juhtslaidi redigeerimiseks vali Vaade - Juhtslaid. Juhtslaidivaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Märkmete juhteksemplari redigeerimiseks vali Vaade - Juhtmärkmed. Juhtmärkmete vaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Jaotusmaterjali juhteksemplari redigeerimiseks vali Vaade - Juhtjaotusmaterjal. Juhtjaotusmaterjali vaatest lahkumiseks klõpsa juhtslaidivaate tööriistariba ikoonil Sulge juhtslaidivaade või vali Vaade - Normaalvaade. Eeldefineeritud päiste ja jaluste objektide lisamine Igal juhteksemplari tüübil on eeldefineeritud alad kuupäeva, jaluse ja slaidinumbrite paigutamiseks. Juhtvaatele lülitumisel saab neid alasid liigutada suvalisse kohta juhteksemplaril. Samuti saab neisse lisada täiendavat teksti ja muuta nende suurust. Alasisu valimisel saab vormindada teksti, näiteks muuta fondi suurust ja värvi. Eeldefineeritud päiseala on ainult märkmetel ja jaotusmaterjalil. Kui soovid päist kõigile slaididele, võid liigutada juhtslaidi jaluseala slaidi ülaossa. Juhtslaidile lisatud objektid on nähtavad kõikidel seda juhtslaidi kasutavatel slaididel. Vali Lisamine - Päis ja jalus. Avaneb dialoog, millel on kaks kaarti: Slaidid ning Märkmed ja jaotusmaterjal, kuhu saab sisestada sisu eeldefineeritud aladele. Kuupäeva ja kellaaja ruut on vaikimisi märgitud, kuid vorminguks on määratud "Fikseeritud" ja teksti sisestamise kast on tühi, seega kuupäeva ja kellaaega slaididele ei kuvata. Jaluse märkeruut on vaikimisi märgitud, kuid teksti sisestamise kast on tühi, seega ei kuvata slaididel jalust. Slaidinumbri ruut on tühi, seega slaidinumbreid ei kuvata. Sisesta või vali sisu, mis peab olema nähtav kõikidel slaididel. Kui soovid muuta juhtobjektide paigutust või vormindust, vali Vaade - Juhtslaid. Avandeb juhtslaid koos alaosa lähedal asuvate aladega. Võid alasid liigutada, valida välju ja rakendada neile vormindussätteid. Samuti võid sisestada teksti, mida kuvatakse väljade kõrval. Klõpsa kuupäeva alal ja nihuta kuupäeva ja kellaaja välja. Kuupäeva ja kellaaja vorminduse muutmiseks vali väli <kuupäev/kellaaeg> ja rakenda sellele soovitud vormindussätted. Sama võid teha ka jaluse ja slaidinumbri alaga. Tavaliselt on juhtslaidi eelmääratud elemendid esitluses nähtavad. Nende nätavuse muutmiseks vali Slaid - Juhtslaidi elemendid. Tekstiobjektide lisamine päise või jaluse objektidena Tekstiobjekte saab lisada juhtslaidil suvalisse kohta. Vali Vaade - Juhtslaid. Vali joonistusribal teksti ikoon . Lohista hiirega juhtslaidis tekstiobjekti moodustamiseks ja kirjuta või aseta oma tekst. Kui oled lõpetanud, vali Vaade - Normaalvaade. Päisesse või jalusesse on võimalik lisada ka välju nagu kuupäev või leheküljenumber. Selleks vali Lisamine - Väljad.


source: fineweb

text: Invatubade sisustamisel ning rõdule pääsemisel oleme arvestanud liikumispuudega inimeste erivajadustega. Ratastooliga liikujatega on arvestatud ka kõigis Tervise Paradiisi üldruumides. Tervise Paradiisis on spaa, Eesti suurim veekeskus, spordikompleks, bowling ja mitmed restoranid ja baarid. Hotellitubades levib tasuta WIFI-võrk. Hotelli fuajees on 7 päeva nädalas ja 24 tundi avatud Lobby baar. Nüüdisaegse ja mugava sisustusega puhkenurgas on võimalik nautida tassi head kohvi või muud joodavat. Hotellikülastajatel on võimalus rentida kõndimiskeppe ning jalgrattaid. Check-in alates 14:00, check-out kella 12:00-ks. Hotelli hindadega saate tutvuda siin. Meeldivat puhkust! Tervise Paradiis


Aianurgake – Looduspere.com Category Archives: Aianurgake Juurviljade – köögiviljade kiirpesu! Kuna AEG elus on suurim varandus, peab aednik olema nutikas. Just viimase nappus (muud asjad tahavad ka tegemist) aitab häälestada leiutamise lainele. Tulp ja tulbid – terve tulbipeenar! Meil on sel aastal õhk täis ootust. Talu sissepääsu väravasse tegime vahetult enne külmasid 6 meetrise tulbipeenra, mis sai endale ka soliidse kooremultsi kihi.


text: Kasutatud raamatud vanaraamatee veebikataloogis 1859 1860 Kokku 92985 raamatut lisamise järjekorras, 1860 leheküljel Kasutatud raamatud vanaraamat. ee veebikataloogis 12345...18591860 Kokku 92985 raamatut lisamise järjekorras, 1860 leheküljel Seisukord: tekstis mitmed allajoonimesed, muidu sisu olemas ja loetav Autobiograafilise koega lugu eesti poisi raskest elust N. Liidu sõjaväes. Naiste maailm 2. Ulmeromaan Ürdi grupp Elmer Ürt Rahulik öö Ärev öö Vendade Strugatskite meisterlik sci-fi romaan räägib astrofüüsik Dmitri Malianovist, kes on kindel, et ees terendab Nobeli preemia. Ta saadab pere jalust ära maale, et tööle pühenduda, #T050# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL 002 "Püha kunsti jüngrid", "Tänav", "Raske päev", "Kadunud poeg", "Totti", "Kus on, kus on kurva kodu", "Üksi", "Lugu Kaks sõrme. Kuhu päike ei paista. Röövitud tiivad Eduard Vilde rikkalikust eepilisest loomingust said tema esimesteks romaanideks «Teravad nooled» (1885), «Kaks sõrme» (1887), «Kuhu päike ei paista» (1888) ja «Röövitud tiivad» Triloogia «Mahtra sõda», «Kui Anija mehed käisid Tallinnas» ja «Prohvet Maltsvet» teine osa. Kui romaan «Mahtra sõda» vaatleb tervenisti feodaalhärra ja talupoja vahekordi, Seisukord: kulunud ja katkine ümbrispaber, veidi kulunnud leheservad, sisu normaalses seisukorras 1996. aasta romaanivõistlusel III auhinna pälvinud romaan mälu kaotanud mehe teest tagasi ellu minevikunägemuste kaudu, milles elustuvad tema esivanemad, lapsepõlveaastad ja lähiminevik Praktiline eesti-rootsi sõnastik. Praktisk estnisk-svensk ordbok Lisaks tavapärasele alfabeetilisele sõnade järjestusele on esitatud ka temaatiline. See peaks Autor: Anne Laurence; toimetaja: Mall Johanson #T132# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. Madeline Scott ja Cal Wheat lahkuvad St. Louis' politseijaoskonnast, et kolida elama Argonne'i lähedale maale ja hakata juhatama loomade varjupaika. Nüüdsest veedavad nad koos viimase kui #T097# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 053 Mägede kuumad Seisukord: kulunud ja servadest katkine ümbrispaber, veidi määrdunud leheservad, sisu normaalses seisukorras Ameerika must raamat Autor: Peter Scowen Raamatu autor on Kanada ajakirjanik, kelle õde viibis 11. septembril 2001 ühes Maailma Kaubanduskeskuse tornidest ja pääses sealt imekombel. Raamatu kirjutamiseks andsid tõuke USA Täiuslik dieet puusadele ja reitele Autor: Rosemary Conley #T106# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL 165 Tõestatult võtab see kerge vaevaga järgitav ja kaloriarvestusest sõltumatu dieet ümbermõõdust maha kõik need üleliigsed sentimeetrid, mis teistest dieetidest puutumata on jäänud. Asi susiseb. Jutte lastele Kirjastus: AS Mix, 1972 Asjalikud asjad Miks bussijuhiga ei tohi rääkida Ahne pliit Töökas liivapaber Vesi käib ringi Kuri koridor Kraadiklaas, #19# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. #T053# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 059 Pr. Phoebe Maybury, 27, kadumaläinud ärimehe David Maybury kaunis punapäine abikaasa, jälgis nördinult, kuidas politsei kaevas üles härrastemaja aia, otsides ta meest. Pr. Maybury, Tallinn on Eesti NSV pealinn, vabariigi tähtsaim administratiivne, tööstus-, kaubandus- ja kultuurikeskus, hoogsalt ja katkematult areneva ehitustegevusega kaasaegne linn. Kuid Tallinn on ka Autor: L. Abori, H. Arman jne (toimetajad) #T034# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 129 Tallinn kuulub Nõukogude Liidu vanemate linnade hulka. Linna ajalooline areng on lahutamatuks Südamlik lugu jõuluootusest, rõõmust ja kurbusest – ja sellest, kuidas hoolida. Kui su hing vajab soojust, läida küünal, olgu ta suur ja valge või pisike ja punane. Küünlavalgus annab Loodusfoto Aastaraamat 2003/2004/2005. Estonian Nature Photo Yearbook Kirjastus: Looduskiri, 2005 Uusaeg 4 Autor: Allan Espenberg, Tiit Rosenberg, Mart Siiroja, Sigrid Tae, Tõnu Tannberg, Sulev Valdmaa ja Einar Värä Suurriigid 19. sajandi teisel poolel Krimmi sõda ja uue jõudude vahekorra kujunemine Euroopas Inglismaa majanduslik ja sotsiaalne areng 19. sajandi teisel poolel Inglismaa välis- ja Raamat tutvustab 10-minutilist harjutuste programmi alates venitustest, mida võid voodis teha, kuni jooga, dünaamiliste kardioseansside ja noorendavate harjutusteni duši all, mis sobivad sinu Kahe nädala menüü kooliõpilasele. Käsiraamat + CD Käsiraamatu eesmärk on pakkuda väljatöötatud retseptide alusel koolile võimalust koostada menüü, mis koosneb just Eesti toidukultuurile omastest toitudest. Omaette peatükk sisaldabki Kahe nädala menüü lasteaialapsele + CD. Käsiraamat "Tervislik toitumine on vajalik kõigil eluetappidel, eriti oluline on see aga lapsepõlves," viib sajanditele vastu pidanud mõtet Kirjastus: Elmatar, 2004 Teejuht 310 Eestis kasvava ravimtaime juurde Raamatus on 207 Eestis looduslikult kasvavat ja 103 aias kasvavat ravimtaime. Tuntud-teatud taimede kõrval on siin oma koha leidnud ka alles hiljaaegu meie aedadesse jõudnud ravimtaimed. Iga taime Minu esimesed salmikesed. Pusleraamat. Kuus 24-osalist puslet Raamat sisaldab kuut puslet, mida laps saab ise kokku panna. Lisaks on siin piltidega sobivad salmid ettelugemiseks ja päheõppimiseks. Suurepärased illustratsioonid teevad raamatu vastupandamatuks nii väikestele kui ka suurtele. Seisukord: pisut kulunud kaaned, PUSLED PUUDU, sisu puhas ja loetav Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat (59. osa) Autor: Toimetanud Pille Runnel Kirjastus: Eesti Rahva Muuseum, 2016 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamatu nr 59 artiklid keskenduvad sel korral toidukultuuri, Kodu- ja Välis-Eesti suhtluse ning rahvakultuuri konstrueerimise teemadele, mida vaatlevad Ester Bardone, Raamat on jäädvustus Karl Kadaka elutööst ja kaasabist kohaliku eluolu ning kultuuri edendajana ning Rakke haridusseltsi sada aastaringi Kirjastus: Rakke Valla Hariduse Selts, 2014 Raamat toob lugejani ülevaate Rakke Rahvahariduse Seltsi arenguloost ja praegu selle õigusjärglasena tegutseva Rakke Valla Hariduse Seltsi tegevusest. Raamatu koostamisel on abiks olnud Rakke Tallinna Juudi Gümnaasium 1923-1940 (1941). Ajalugu, mälestused, meenutused Autor: Eugenia Gurin-Loov Kirjastus: Horisont, 1998 Eesti juutkonna haridus-, kultuuri- ja seltskondlikus elus on Tallinna Juudi Gümnaasium etendanud tohutu suurt osa. Kool andis juudi lastele juudi kasvatuse, seal õpiti juudi keeles. Lisaks Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei XIX kongressi direktiivid ning NLKP Keskkomitee 1953. a. septembripleenumi ja 1954. a. veebruari-märlsipleenumi otsused meie põllumai andus e Seisukord: pisut kulunud kaaned, köite katkine, sisu olemas ja korras Acta Historica Tallinnensia 12 Kirjastus: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2008 Maie Pihlamägi Estonian industrial workers' demands in the 1905 revolution Helena Sepp August Anni(sti) rahvuslik-demokraatlik kultuuriideaal Eesti Vabariigi algusaastail ja vaikival Acta Historica Tallinnensia 6 Autor: Toimetanud Priit Raudkivi 1802. aastal taasavatud Tartu (Dorpati) ülikooli arstiteaduskonna esimeste professorite ametinimetustest ja abiõppeasutuste nimedest Tartu ülikooli esimene keemiaprofessor Erdmann Heinrich Autor: Maria Kukka; toimõndaja Kauksi Ülle ja Lauridsa Leelo Kirjastus: Hal'as Kunn, 2004 «Nelikümmend küünalt» on meie loetavaima kirjaniku parim romaan. Tema arvukatest teostest oli just see talle eriti lähedane. Romaani peategelane Villem Alavain, kellele autor on heldelt Muusikateater Tallinnas XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi esimesel poolel. Mozartist Wagnerini Sari: Eesti muusikaloo #T073# RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 085 Kohalik muistend jutustab. Praeguse Virtsjärve asemel olnud ka vanasti järv, aga ilusa kristallselge ja karastava veega ja ilusate kallastega. Järve ümber kasvanud suured Läänemaa esiajaloost Autor: Toimetanud: Mati Mandel, Jüri Kask, Jaak Sammet, Allan Jaarma, Ilmar Jõesoo, Mare Ektermann Kirjastus: Ajaleht, 1993 Käesolev Läänemaa esiajaloo ja muinasaarete ülevaade kujutab endast katset hakata uuesti välja andma 1920. ja 1930. aastail ilmunud maakondi käsitlevaid teoseid. Läänemaad käsitletakse Sari: Mina ise Tähestikutädi on käskinud kõigil eesti tähestiku 23 suurel ja 23 väikesel olendil endale mingi töö leida. Nii nad uurivadki oma kehakuju, et sobiv amet valida. Harakas, uudishimulik nagu Kaks Eestit. Artiklite, ettekannete ja analüüside kogumik Autor: Toimetanud Raivo Vetik Kevadel 2001 tulid sotsiaalteadlased välja avaliku pöördumisega «Kaks Eestit», osundades Eesti ühiskonda siduva ühisosa ohtlikule nõrgenemisele ning vajadusele luua uus tasakaal, mis


suuseks, see, klamber, cum suus, facefuck, cumshot tema suus, lakub ball, suckingcock, hammustada gag, titty töö, blowjob, pidada juhataja


source: wikipedia

text: Orodes III (OPΩΔΗΣ) oli Partia kuningas aastatel 4–7. Tema isaks peetakse Partia kuningat Phraates IV-t, ema on teadmata. Ta abiellus Juudamaa printsessi, Alexandrose tütrega. Partia ja Media Atropatene kuningas Vonones II oli nende poeg. Ta tuli võimule pärast Phraatakest. Ühe versiooni järgi ta oli võimul ainult mõned kuud, ja needsamad ülikud, kes ta troonile panid, lõpuks ka mõrvasid ta (mõrvamine on kindel). Sel juhul loetakse tema võimuloleku ajaks umbes aastat 6. Monarhid Sündinud 1. sajandil eKr Surnud 0. aastatel Partia


Tootekood: DL127-1-39507 Mootori juhtimiskaabel C14. Sobib Johnson, Evinrude jäikade terminalidega ja OMC (alates 1979) mootoritele. Pikkus: 213,36 cm. Hind: 39.84 €


Saksa frentsi vöörihma toetuskonksud - 40 tk!! Originaalid!! (108015770) - Osta.ee SVT - 40 osa (449) SA INT 40 välipudel SVT 38/40 salv Saksa frentsi vöörihma toetuskonksud - 40 tk!! Originaalid!! Eseme ID: 108015770 N 26.04.2018 21:34:31 Kui harilikult leiab neid mõne üksiku, siis minul pakkuda esinduslik kogus originaalseid saksa frentsi vöörihma toetuskonkse, ühikut 40. Ülemine rida 20 tk väga heas korras, alumised read natuke kehvemad, aga elusat metalli kõvasti, pudi pole ka neist ükski. Võimalus 10 vormi konksustada! PS! Vaata ka pilotka ja WH pesu oksjoneid!


Narvas rahvusvahelisel malefestivalil osalenud Ee 1ff8 sti tüdrukule Triin Narvale kukkus reede öösel hotelli numbritoas kaela tükk tema voodi kohal olnud lage. Festivalil "Läänemere maletähed" Eesti koondist juhtinud Ülar Lauki sõnul on stress suur: lisaks kipsplaadile sadas tüdrukule ülevalt kaela ka vett, mis rikkus tema asju. Maletajaid majutanud hotelli Inger administratsioon aga käitus Lauki sõnul nii, nagu peab: kannatada saanud maletüdrukutele anti kohe teine numbrituba, hüvitati rikutud asjade maksumus ja paluti juhtunu pärast vabandust. Triin Narva elas küll üle suure ehmatuse, kuid kehavigastusi ta ei saanud. Ülar Lauk teatas, et järgmisel päeval võitis Narva kaks partiid, nii et üleelatu tema sportlikke tulemusi ilmselt ei mõjutanud. "Kokkuvõttes jäid meil turniirist ja selle korraldusest head muljed. Võistluste ajal tuleb mõnikord ka päris erandlikke olukordi ette, nii näiteks algas mullu Montenegros selline paduvihm, et see ujutas üle terve hotelli esimese korruse, kus me elasime - seal nägime me märksa rohkem vett kui Narva festivali ajal," ütles Lauk Põhjarannikule. Hotelli Inger mäned ̧er Aleksei Jevgrafov ütles ajalehele, et selle õnnetuse põhjustas viiendal korrusel üles öelnud küttesüsteemi klapp: mööda toru jooksis kuuma vett, kogunedes teise korruse numbritoa lae alla, kuni märg kipsplaat alla kukkus. Veidi vett said kaela ka need, kes reede õhtul Narva kindluse hoovis festivalikavva kuulunud lasersõud vaatasid. Tormihoiatuse tõttu kogunes rahvast oodatust vähem, kuid need, kes tulla julgesid, jäid rahule. Laupäeval autasustati Narva kindluses festivalil osalenuid: esikoha sai Peterburi meeskond, teise koha Leedu ja kolmanda Läti esindus. Eesti koondised said neljanda ja kuuenda koha. Kokku osales turniiril seitse võistkonda. IRINA TOKAREVA Teisipäev, 16.10.2007


6) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ning maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi;


text: Magnetresonantstomograafia (MRT) (inglise keeles magnetic resonance imaging; lühend MRI), ka tuumamagnetresonantstomograafia (TMRT) (nuclear magnetic resonance imaging), on peamiselt tuntud kui meetod kujutiste tekitamiseks elusate organismide läbipaistmatute elundite sisemusest ning vee hulga kindlakstegemiseks geoloogilistes struktuurides. Seetõttu kasutatakse meetodit põhiliselt eluskudede patoloogiliste või füsioloogiliste muutuste visualiseerimiseks ning selleks, et hinnata näiteks kivimite läbilaskvust süsivesinike suhtes. Laialdasemas kasutuses on võimalik uurida muidki aineid, mis sisaldavad teatud magnetmomenti omavaid aatomeid. Magnetresonantsspektroskoopia annab kudedest tunduvalt detailsema pildi kui röntgenograafia. Ajalugu Tuumamagnetresonantsi kui nähtust kirjeldas esimesena Isidor Isaac Rabi 1938. aastal, arendades edasi O. Sterni ja W. Gerlachi 1922. aastal tehtud pöördelise tähtsusega kvantmehaanilist katset, mis kujutas endast laetud osakeste juhtimist läbi heterogeense magnetvälja. I.I. Rabi sai avastuse eest 1944. aastal Nobeli füüsikaauhinna. Rabi täheldas, et magnetilised aatomituumad nagu 1H (prooton) ja 31P (fosfor) suudavad neelata raadiosageduslikku energiat, kui need tuumad asuvad magnetväljas ning tuumasid mõjutav sagedus on valitud spetsiifiliselt konkreetsetet tüüpi aatomituumasid silmas pidades. See avastus pani aluse omaette uurimismeetodile – tuumamagnetresonantsile, mille abil on võimalik tuumasid mõjutava elektromagnetilise sageduse varieerimisega uurida erinevaid aatomituumasid ning lausa erinevaid ühendeid, mille koostises uurimise all olevad aatomituumad paiknevad. 1950. aastatel toimus valdkonnas hüppeline areng, mil nähtust kasutati laialdaselt erinevate orgaaniliste ühendite analüüsiks ja dokumenteerimiseks. 1971. aasta septembris leiutas P. C. Lauterbur H. Carri ühedimensioonilise TMR-i edasi arendades TMRT-d, mille teooria ja esimesed katsepildid avaldas ta 1973. aasta märtsis. Füüsik-matemaatik P. Mansfield aitas 1970. aastate lõpus välja arendada matemaatilise tehnika, mille abil muutus TMRT hulga kiiremaks. Esimene uuring elava inimese peal viidi läbi 1977. aastal, esimene kasvaja tuvastati MRT abil 1980. aastal. Tuumamagnetresonantsspektroskoopiat, mis on ajalooliselt magnetresonantstomograafia meetodite aluseks, kasutatakse laialdaselt ainete struktuuri uurimiseks. Selle meetodi arendamise eest sai šveitslane Richard Ernst 1991 Nobeli füüsikaauhinna ja šveitslane Kurt Wüthrich 2002 Nobeli keemiaauhinna. 1960. aastatel tekkisid ideed uue meetodi kasutamiseks meditsiinis. 1977 tehti esimene MRT-pilt inimkehast. Tuumamagnetresonantsspektroskoopiast eraldus omaette valdkonnana magnetresonantstomograafia. 2003. aasta lõpu seisuga oli maailmas kasutusel umbes 22 000 MRT-aparaati. Aastal 2003 tehti maailmas umbes 60 miljonit MRT-uuringut. Ühe uuringu maksumus on umbes 500 eurot. Lihtsustatud seletus meditsiini valdkonnas Kõigepealt tekib magnetresonantstomograafi magneti tekitatud tugevas püsimagnetväljas koe molekulide magnetmomenti omavate aatomituumade (tüüpiliselt vesinikutuumade) spinnide orientatsioonide tasakaaluolek, st vastavate aatomite magnetväljad orienteerivad end välise magnetväljaga samas sihis. Seejärel rakendatakse püsimagnetväljaga risti olevas tasandis raadiosageduslikke impulsse, mis muudavad osa vesinikutuumade spinnide orientatsiooni ja toimub n-ö ergastus. Ergastusimpulsside lõppedes relakseeruvad tuumade magnetmomentide suunad tagasi algsesse tasakaalulisse olekusse, mille käigus kiirgavad nad teatud raadiosagedusliku energiat, mida patsiendi ümber mähitud poolid registreerivad. Vastavaid signaale töötleb arvuti, mis genereerib teatud matemaatiliste algoritmide abil vastava koe detailse kujutise. Kliinilises praktikas kasutatakse MRT-d patoloogilise koe (näiteks ajukasvaja) eristamiseks normaalsest koest. Teaduslik seletus Fourier' teisendusega TMR Tänapäeval kasutatakse parema MRT-signaali saamiseks pidevkiirguse spektroskoopilise (CWS) meetodi asemel Fourier' teisendusega TMR-i (FT-TMR) meetodeid, mille põhimõtteks on tugevas magnetväljas (B0) olevate aatomituumade perioodiline mõjutamine lühikeste raadiosageduslike impulssidega (1–10 μs), mis tekitavad esialgse magnetväljaga risti oleva lisamagnetvälja B1. Viimase toimel orienteeruvad magnetmomenti omavad tuumad magnetväljas ümber (asustavad kõrgema(id) energiataseme(id)) ning pärast impulsi lõppemist lähevad tuumad teatud aja jooksul pretsesseerudes tagasi algolekusse (B0 magnetväljaga samasse sihti) – tuumad relakseeruvad. Algolekusse naasmine tekitab vastaval Larmori sagedusel (ω = – γ B0, kus γ on güromagnetiline suhe [Hz/T]) fluktueeruva magnetvälja, mis indutseerib ümbritsevas MRT-aparaadi mõõtemähises (poolis) ajas väheneva amplituudiga pinge – vabainduktsioonsumbumise (ingl k. FID, free induction decay) – teisisõnu mõõdetakse B1-ga samas suunas relakseerumise tulemusel toimuvat magnetvälja muutust ajas, mida kuvatakse pärast Fourier' teisendust TMR-i spektri sagedusteljel piigina. Relaksatsioon ja resolutsioon Nii FT-TMR-i kui ka klassikalise MRT puhul määrab FID hääbumise kiirus ehk relaksatsioon matemaatilisel teisendusel saadava spektri või pildi resolutsiooni. Pikirelaksatsiooni aega T1 nimetatakse ka spinn-võre relaksatsiooniajaks ning see iseloomustab relaksatsioonimehhanisme, milles tuumade spinnid annavad ümbritsevale keskkonnale energiat ära, saavutades termiliselt tasakaalulise jaotuse. Pikirelaksatsiooni nimetus tuleneb faktist, et vastavad mehhanismid üritavad spinnivektorite suunda muuta paralleelseks magnetvälja suunaga. Tüüpiliselt, mida tugevam on magnetväli, seda lühem on ka uurimise all oleva tuuma T1. Põikrelaksatsiooni aega T2 nimetatakse ka spinn-spinn relaksatsiooniajaks või faasikoherentsuse kadumise ajaks ning see iseloomustab magnetvälja suunaga risti toimuvaid relaksatsiooni mehhanisme. Pärast B1 impulssi on tuumad esialgselt ühes suunas orienteeritud ja jätkavad pretsesseerumist ümber B0 telje. Samas kaotavad lühikese aja möödudes tuumade spinnide faasid koherentsuse – mõningate tuumade spinni faasid jäävad teistest maha – see põhjustab B0-ga risti oleva summaarse magnetmomendi hääbumise faaside ühtlase jaotumise tõttu ajas, mida iseloomustabki T2. Tuuma põikmagnetmomendi amplituud langeb T2 jooksul 37 protsendile. T2* on praktikas mõõdetav FID relaksatsiooniaeg, mis arvestab ka magnetvälja ebahomogeensust. Nii T2 kui ka T2 on võimalik mõõta Hahni kajakatses, misjuhul eksponeeritakse proovi kahe järjestikuse RF-impulsiga, millest esimene pöörab tuuma spinni 90 kraadi B0 telje suhtes ja teine 180 kraadi B0-ga risti oleval tasandil ("peegeldab" spinnivektoreid). Nendele kahele impulsile järgneb lühiajaline spinnivektorite koherentsus (maksimumis samasuunalisus), mida nimetataks kajaks. Kui impulssidevahelist aega pikendada, võib täheldada kaja amplituudi eksponentsiaalset vähenemist, millest avaldub T2. Kuigi reaalsed FID signaalid hääbuvad ajas väga kiiresti, kasutatakse praktikas "kadunud signaali" taastamiseks eelpool mainitud kaja meetodit. Järgnev võrratus kehtib alati: 2T1≥T2≥T2* Tüüpilised ligikaudsed relaksatsiooniajad sõltuvalt inimkoe tüübist 1,5 T juures 1D MRT TMRS puhul mõõdetakse kogu proovist saadud summaarset FID-d, millest saadakse Fourier' teisendusel resonantsi amplituudi ja sageduse (või keemilise nihke) spekter – need mõõtmised toimuvad tüüpiliselt võimalikult ideaalselt homogeenses magnetväljas. (T)MRT puhul kasutatakse lisaks põhilisele magnetväljale B0 täpselt kontrollitud lineaarseid magnetvälja gradiente erinevates tasandites. Larmori sageduse valemist ω = – γ B, kus B = B0 + Blokaalne (viimane komponent kirjeldab ruumilist lisamagnetvälja komponenti) selgub, et lineaarselt muutuvas magnetväljas muutub ruumiliselt ka vastava tuuma resonantssagedus. Nähtus võimaldab magnetvälja gradiendi täpsel kontrollimisel registreerida ja viia vastavusse ka ühte tüüpi aatomite asukohta ning hulka gradiendiväljas sõltuvalt nende resonantssagedusest – seda protsessi nimetatakse ka ühedimensiooniliseks ehk 1D MRT-ks. 2D MRT Uuritava viilu valimine Et uurida proovis vaid teatud tasandit ja koostada hiljem soovi korral erinevate tasandite TMR-piltidest 3D TMR-kujutist, tuleb esmalt teatud meetodite abil uuritav tasand valida. Tähistades z-teljega uuritavate tasanditega risti oleva telje, tuleb sarnaselt 1D MRT-ga rakendada mööda seda telge magnetvälja gradienti Gz-d, mis juhul muutub Larmori sagedus sõltuvaks z-koordinaadist: ωRF(z0) = γB0 + γGzz0, kus alaindeks RF tähendab raadiosagedusliku impulsi sagedust, mida peaks teatud koha z0 mõjutamiseks kasutama. Tasandil z = z0 püsivad pöörlevas taustsüsteemis spinnid paigal, samal ajal kui suurematel ja väiksematel z väärtustel pöörlevad spinnid erineva kiirusega, kuna mõjutav RF-impulss ei täida nende kihtide jaoks resonantsitingimust. Pöörlevas taustsüsteemis on viilu valikul seega oluline vaid z-telje suunaline magnetvälja gradiendi tugevus ja mõjutava RF-impulsi ribalaius: mida kitsam on RF-impulsi ribalaius ehk kasutatavate sageduste vahemik, seda õhem uuritav viil valitakse. Kasvava tugevusega magnetväljas tuleb sama tüüpi tuumadest koosneva viilu valimiseks kasutada üha kõrgemat ωRF-d. K-ruum Selleks, et saada MRT kuvandit kahes mõõtmes (eelnevalt välja valitud viilus), kasutatakse praktikas k-(väärtuste)ruumi, milles k tähistab samas faasis olevate spinnide ruumilist sagedust ehk lainearvu [1/m], mis avaldub ühedimensioonilisel juhul vastavalt: kx = γGxt = 1/λx, kus alaindeks × tähistab valitud telge, Gx tähistab vastava telje suunalist magnetvälja gradienti [T/m] (tüüpiliselt suurusjärgus 10–50 mT/m ja kestusega ~0,1ms), t gradiendi rakendamise algusest möödunud aega [s] ning λx lühimat vahemaad (lainepikkust) kahe samas faasis oleva spinni vahel piki valitud telge [m]. Seosest selgub, et mida kauem või mida tugevamat magnetvälja gradienti rakendatakse, seda suurem on lainearvu absoluutväärtus (lainearvu väärtus võib olla ka imaginaarne) ja seega seda väiksem reaalsetel juhtudel samas faasis olevate spinnide lainepikkus. Ruumiline sagedus k võimaldab kirjeldada iga tuuma spinni põikmagnetmomendi Mr ajalist käitumist ruumis (n-ö labori taustsüsteemis). Viimati mainitud suurus on kõige tähtsam avaldis MRT-piltide saamiseks: see on valitud viilu summaarse spinni signaali väärtus k-ruumis, mida mõõdetakse praktikas eelpool mainitud (spinn)kaja (FID) tekitamise ja registreerimise meetodil. Täieliku 2D MRT-pildi leidmiseks tuleb leida Mr väärtused erinevate ruumiliste lainearvude juures ja seejärel teha kahedimensiooniline Fourier' pöördteisendus. Selgub, et kx = 0 ja ky = 0 juhul on kõik viilus olevad spinnid koherentsed ning registreeritakse maksimaalne võimalik summaarse spinni signaal – see moodustab k-ruumi keskpunkti ja paneb paika kontrasti taseme, kuid ei oma ruumilist informatsiooni. Ülejäänud punktid k-ruumis esindavad kompleksarvulisi 2D Fourier' teisenduse kordajaid, st iga k-ruumi punkt lisab reaalse (kuvandi)ruumi peale vahelduva heleduse ja tumedusega planaarlaineid, mille: amplituud sõltub vastavas punktis mõõdetud summaarsest spinni amplituudist – tüüpiliselt on see esitatud k-ruumis hallskaala väärtusena, kus heledaim punkt vastab suurimale amplituudile, must madalaimale amplituudile ehk nullväärtusele – seega on k-ruum tegelikult kvaasi-3D-ruum; sagedus sõltub kaugusest keskpunktist (kx = 0, ky = 0) – mida kaugemal asetseb k-ruumi punkt keskpunktist, seda kõrgema sagedusega planaarlaine tekitab ta reaalses ruumis ning mida rohkem suurema sagedusega laineid, seda detailsem pilt reaalses ruumis (võrdväärne rohkete järkudega kahedimensioonilise Fourier' seeriaga); nurk reaalse ruumi x-telje suhtes sõltub ky väärtusest – kuna k-ruum koosneb peamiselt kompleksarvudest, võib seda pidada analoogseks tüüpilise kompleksarvude ruumiga, seega kuna kx esindab reaalarvulisi väärtusi ja ky imaginaarseid väärtusi, avaldub vastav nurk järgnevalt: θ = arctan(ky/kx); resolutsioon sõltub kxmax ja kymax väärtustest. 3D MRT Leidub palju mõõtmisskeeme, millel kõigil on omad eelised ja puudused, kuid kõik annavad lõpuks k-ruumi, kus iga punkt tähistab hallskaalas vastava konfiguratsiooni summaarse spinni väärtust. Pärast kahedimensioonilist k-ruumi Fourier' teisendust saab difraktsioonimustrit meenutavast ruumilise info pildist reaalse ruumi kuvand. Skaneerides 2D MRT-kuvandeid järjestikku asetsevate viilude jaoks, on võimalik saada ka 3D MRT-kuvand. Mõõteprotsess Tüüpilise spinn-kajakuva mõõtmine koosneb järgmistest etappidest (vt seletav skeem): uuritava viilu valimine teatud magnetgradientvälja Gz rakendamisega (B0 on juba varem rakendatud), 90-kraadise ehk π/2 raadiosagedusliku impulsi rakendamine, hajunud spinnifaaside refokuseerimine nõrgema vastassuunalise Gz väljaga, Gy ja Gx rakendamine (3. samm võib toimuda samal ajal), 180-kraadise ehk π RF-impulsi rakendamine kaja moodustamiseks, tekkinud kajasignaali mõõtmine Gx rakendamisega, protsessi kordamine uue Gy väärtusega pärast TR möödumist = uus rida k-ruumis. Kui proovile rakendatakse x-teljelist gradienti Gx, mis muudab kx väärtusi, nimetatakse protsessi ruumiliseks sageduskodeerimiseks, kui aga y-teljelist gradienti Gy, nimetatakse seda faasiliseks kodeerimiseks, kuigi sisuliselt on protsessid samaväärsed. Kirjeldatud mõõteprotseduuriga täidetakse k-ruum ridahaaval, kuid võimalikud on ka teistsugused skeemid, mis kasutavad suuresti ära k-ruumi sümmeetriat ning millest igaühel on omad eelised ja puudused. Kõik need annavad 2D Fourier' teisendusel (praktikas 2D DFFT-d kasutades) reaalses ruumis 2D MRT-pildi. Sealhulgas võidakse kasutada kontrasti suurendamiseks T1 ja T2 väärtustega kaalufunktsioone või teatud kontrastaineid. Mõõteseadmed Tuumamagnetresonantsi tekitavad ja registreerivad MRT-seadmed koosnevad tavaliselt mitmekihilisest koaksiaalsest silindrilisest mähissüsteemist, mille abil: väliseima ja ka suurima kihiga luuakse põhiline magnetväli, mis polariseerib spinnid; keskmise kihiga tehakse ruumilisi korrektuure magnetvälja heterogeensuse vähendamiseks või TMRT puhul vastupidi – täpse magnetvälja gradiendi loomiseks, samuti kasutatakse seda ruumiliseks signaalituvastuseks; kõige seesmisema kihiga genereeritakse raadiosageduslik häiritus, samuti kasutatakse seda TMR-signaali tuvastuseks, kusjuures mõõdetakse alati mitme tuuma koondsignaal. MRT peamine kasutusvaldkond on meditsiin, kus uuritakse inimeste pehmeid kudesid, kuna need sisaldavad hulgaliselt vett, mis omakorda koosneb MRT-uuringuteks sobilikest 1H isotoopidest. Meditsiinis on statsionaarse magnetvälja tugevused tavaliselt 1,5 või 3 teslat. MRT-seadmed, mis kasutavad tugevamaid magnetvälju, ei kasutata inimeste uurimisel. Eelised MRT peamised eelised: kasutatakse mitteioniseerivat kiirgust; kujutistasand vabalt valitav; elusorganismide mitteinvasiivne uurimine = võimaldab diagnoosidanäiteks polüskleroosi, ajukasvajaid, lülisamba infektsioone, südameataki varajasi tundemärke jne; võimaldab teatud mõõteskeemide korral jälgida elusorganisme reaalajas; võimaldab paralleelset TMRS-i teostamist ehk ühendite analüüsi; parim pehmete kudede eraldusvõime; lõpptulemust võrdlemisi lihtne tõlgendada. Puudused MRT peamised puudused: töötavale masinale ei tohi läheneda metallist esemetega, sh südamerütmuritega, mis sisaldavad metallosi, metallist implantaatidega jne; elusorganismide puhul piiratud magnetvälja tugevus ja keskkonna temperatuur ohutuse tagamiseks = piiratud registreeritava signaali tugevus; väga kulukas osta, pidada ja skaneerida: parema ja ohutuma magnetvälja saamiseks jahutatakse peamähist vedela heeliumiga ning seda läbivat voolu hoitakse pidevalt sees; kuvandi artefaktid (defektid) ebapädeval kasutamisel; meetod on aeganõudev ja uuritava suhtes liikumistundlik. Pildinäiteid Valdkonna terminite tüüpilised lühendid CWS – Continuous Wave Spectroscopy" (pideva kiirguse spektroskoopia) DFFT – Discrete Fast Fourier Transform (diskreetne kiire Fourier' teisendus) FID – Free Induction Decay (vaba induktsiooni sumbumine/hääbumine) FOV – Field Of View (vaateväli) FT-NMR – Fourier Transform Nuclear Magnetic Resonance (Fourier'-teisendusega tuumamagnetresonants) MRI – Magnetic Resonance Imaging (magnetresonantspildi tegemine) MRT – Magnetic Resonance Tomography (magnetresonantstomograafia) NMR – Nuclear Magnetic Resonance (tuumamagnetresonants) NMRI – Nuclear Magnetic Resonance Imaging (tuumamagnetresonants-kuvamine) NMRT – Nuclear Magnetic Resonance Tomography (tuumamagnetresonantstomograafia) RF – Radio Frequency (raadiosagedus(lik)) TE – Time of Echo (kajaregistreerimisaeg) TMR – tuumamagnetresonants TMRS – tuumamagnetresonantsspektroskoopia TMRT – tuumamagnetresonantstomograafia (samaväärne MRI, MRT, NMRI ja NMRT-ga) TR – Time of Repetition (impulssmeetodi RF kordavusaeg) Vaata ka Funktsionaalne magnetresonantstomograafia Larmori sagedus Magnetresonants Tuumamagnetresonantsspektroskoopia Viited Kirjandus Geofüüsika Radioloogia


Pehrsson ESPN-ile: Klavan on täiuslik professionaal - Sport Eesti jalgpallikoondise peatreener Magnus Pehrsson andis ESPN-ile põgusa intervjuu, et kommenteerida Ragnar Klavani siirdumist Liverpooli. "Ma arvan, et tal on olemas sisuliselt kõik, mida keskkaitsjalt oodata - ta on palliga rahulik, suudab rünnakuid algatada, on kiire, õhuvõitlustes hea ning suudab vastastelt palle ära võtta," sõnas Pehrsson. "Usun, et ta on täiuslik kaitsja." Pehrsson on Eesti koondise eesotsas olnud alates 2014. aastast ning selle ajaga Klavanit tundma õppinud. "Ta on kõige professionaalsem mängija, kellega ma kunagi töötanud olen. Ta on tõeline eeskuju - ta ei pruugi olla kõige häälekam liider, kuid oma tegudega platsil ja selle kõrval on ta tõusnud mängijaks, kellele teised alt üles vaatavad." Pehrsson usub, et Klavan võib hoolimata oma 30 eluaastast kõrgel tasemel veel pikalt mängida. "Vaadates seda, kuidas ta enda eest hoolt kannab, olen kindel, et ta võiks veel kuus-seitse aastat kindlasti mängida." Rootslasest juhendaja sõnul on ta kindel, et Klavan saab Premier League'i tasemel hakkama. "Ma arvan, et harjumine võib võtta natuke aega, kuid kui tema omadusi vaadata, siis sobib ta Liverpooli hästi - see on meeskond, kellele meeldib palliga rahulikult rünnakuid ehitada. Seda oskab ta hästi." OTSEBLOGI: ASI AMETLIK! Ragnar Klavan sõlmis Liverpooliga kolmeaastase lepingu!


text: "Marseljees" (prantsuse keeles "La Marseillaise") on Prantsusmaa riigihümn. Selle kirjutas Rouget de Lisle ööl vastu 26. aprilli 1792. Laulu pealkiri oli siis "Chant de guerre pour l'armée du Rhin" ("Sõjalaul Reini armeele"). Temalt tellis laulu esimene Strasbourgi linnapea ja Prantsuse Teaduste Akadeemia liige Philippe-Frédéric de Dietrich, sest Esimese koalitsiooni sõda algas Prantsusmaale halvasti ja ta soovis õhutada prantslaste võitlusvaimu. Laul valmis ühe päevaga. De Dietrich ja de Lisle kuulusid samasse vabamüürlaste looži ning "Marseljeesi" esmaesitus toimus De Dietrichi kodus. Sõda lõppeski juba järgmisel aastal Prantsusmaa võiduga. De Dietrich hukati samal 1793. aastal suure terrori ajal. 1794 giljotineeriti ka Prantsusmaa marssal Nicolas Luckner, kellele de Lisle "Marseljeesi" pühendas. Kui 30. juulil 1792 Pariisi sisenedes laulsid seda Marseille' sõdurid, hakati laulu rahva seas kutsuma "La Marseillaise". Laulu kuulutas riigihümniks Rahvuskonvent 14. juulil 1795. Varem Prantsusmaal hümni polnudki. Ta oli riigihümn kuni Esimese keisririigi väljakuulutamiseni 18. mail 1804. Uuesti kuulutas "Marseljeesi" riigihümniks Kolmanda vabariigi parlament 14. veebruaril 1879. Bourbonide restauratsiooni ajal 1815–30 oli "Marseljees" keelatud. 17. juulil 1941 keelas "Marseljeesi" ka Saksamaa okupatsioonivalitsus, kuid Vichy valitsus kasutas "Marseljeesi" edasi, ainult sõnadeta ja kohe selle järel mängiti marssi "Marssal, me oleme siin". 1848. aasta revolutsioonid levitasid "Marseljeesi" üle kogu maailma, kus ta sai tuntuks revolutsioonilise lauluna. See oli Pariisi Kommuuni mitteametlik hümn ja 1905. aasta revolutsiooni ajal üks levinuimaid revolutsioonilisi laule. Pärast Veebruarirevolutsiooni oli "Marseljees" Ajutise Valitsuse hümn ja pärast Oktoobrirevolutsioonigi säilitas ta aastateks "Internatsionaali" kõrval poolametliku staatuse. Tavaliselt lauldakse ainult esimene salm ja üks kord refrääni. Sõnad prantsuse keeles Allons enfants de la Patrie, le jour de gloire est arrivé Contre nous de la tyrannie L'étendard sanglant est levé. L'étendard sanglant est levé: Entendez-vous dans nos campagnes Mugir ces féroces soldats! Qui viennent jusque dans vos bras Égorger vos fils et vos compagnes.RefrainAux armes citoyens, Formez vos bataillons. Marchons! Marchons! Qu'un sang impur Abreuve nos sillons Que veut cette horde d'esclaves De traîtres, de rois conjurés? Pour qui ces ignobles entraves Ces fers dès longtemps préparés Ces fers dès longtemps préparés Français, pour nous, Ah quel outrage Quel transport il doit exciter! C'est nous qu'on ose méditer De rendre à l'antique esclavageRefrainQuoi! Des cohortes étrangères Feraient la loi dans nos foyers! Quoi! Ces phalanges mercenaires Terrasseraient nos fiers guerriers. Terrasseraient nos fiers guerriers. Grand Dieu! Par des mains enchaînées Nos fronts, sous le joug, se ploieraient. De vils despotes deviendraient Les maîtres de nos destinéesRefrainTremblez tyrans, et vous perfides L'opprobe de tous les partis. Tremblez, vos projets parricides Vont enfin recevoir leur prix! Vont enfin recevoir leur prix! Tout est soldat pour vous combattre. S'ils tombent nos jeunes héros, La terre en produit de nouveaux Contre vous, tous prêts à se battreRefrainFrançais en guerriers magnanimes Portez ou retenez vos coups. Épargnez ces tristes victimes A regrets s'armant contre nous! A regrets s'armant contre nous! Mais ce despote sanguinaire Mais les complices de Bouillé Tous les tigres qui sans pitié Déchirent le sein de leur mère!RefrainAmour Sacré de la Patrie Conduis, soutiens nos braves vengeurs. Liberté, Liberté chérie Combats avec tes défenseurs Combats avec tes défenseurs Sous nos drapeaux, que la victoire Accoure à tes mâles accents Que tes ennemis expirants Voient ton triomphe et nous, notre gloireRefrain(« Couplet des enfants ») Nous entrerons dans la carrière Quand nos aînés n'y seront plus Nous y trouverons leur poussière Et la trace de leur vertus! Et la trace de leur vertus! Bien moins jaloux de leur survivre Que de partager leur cercueil. Nous aurons le sublime orgueil De les venger ou de les suivreRefrain Kirjandus Vaina Mälk, ""Marseljees" Eestis" – Keel ja Kirjandus 1967, nr 4, lk 211–217 Stefan Zweig, "Ühe öö geenius. Marseljees, 25. aprill 1792" (Das Genie einer Nacht) – raamatus: St. Zweig, "Inimkonna tähetunnid. Neliteist ajaloolist miniatuuri", tõlkinud Vilma Jürisalu, Eesti Raamat, Tallinn 2003 Välislingid http://www.elysee.fr/ang/instit/symb1_.htm Riigihümnid Prantsusmaa sümboolika Prantsuse muusika


text: Funktsioon on bioloogias organismi mõne anatoomilise, füsioloogilise või käitumusliku omaduse (tunnuse) otstarve. Viidet funktsioonile kasutatakse selle omaduse seletusena. Funktsiooni mõiste kriitika Funktsiooni mõiste niisugust kasutamist on peetud problemaatiliseks, sest tundub, nagu sellega vihjataks, et funktsioon on saadud üleloomuliku konstrueerija (Jumala) teadliku tegevuse tulemusena. Funktsiooni mõiste kasutajatele on ette heidetud ka vitalismi (erilise "elujõu" eeldamist), ajas tagasi kulgevat põhjuslikkust (tulevased tagajärjed seletavad praegusi tunnuseid), ühitamatust mehhanitsistliku seletusmustriga, mentalismi (vaimu toimimise tarbetut eeldamist) ja empiirilise kontrollimise võimatust. Osa uurijaid on seisukohal, et Darwini evolutsiooniteooria teeb funktsiooni mõiste ja funktsionaalsed (funktsioonil põhinevad) seletused bioloogias tarbetuks. Funktsiooni mõiste kasutamine ja selle õigustus Paljud bioloogid ja filosoofid leiavad, et bioloogilised seletused ei saa läbi ilma funktsiooni mõisteta ning etteheited selle kasutamisele ei ole põhjendatud. Erinevad lähenemised funktsiooni mõistele bioloogias võib Colin Alleni järgi rühmitada teleomentalismiks ja teleonaturalismiks. Teleomentalism mõistab funktsiooni teadliku tegevuse tulemusena. Teleonaturalism tõlgendab funktsiooni mõistet nii, et teadlikku tegevust poleks vaja eeldada. Teleomentalism Teleomentalismi sirgjooneline vorm on kreatsionism. Teine teleonaturalismi variant leiab küll, et funktsiooni mõiste eeldab teadlikku tegevust, ent peavad selle rakendamist bioloogias metafoorseks. Enamasti leiavad nad, et bioloogia saaks läbi ka ilma niisuguse metafoorita. Teleonaturalism Osa teleonaturaliste taandab funktsiooni mõistet kasutavad kirjeldus- ja seletusviisid väljaspool bioloogiat (näiteks küberneetikas ja süsteemiteoorias) kasutatavale kirjeldus- ja seletusmustritele. Teised taandavad selle bioloogia raames kas nn loomulikele väärtustele (näiteks sellele, mis on konkreetsele isendile või liigile hea) või looduslikule valikule või mõlemale koos. Taandamine looduslikule valikule Kui funktsiooni mõiste taandatakse looduslikule valikule, siis tunnuse seletust, mis viitab funktsioonile, tõlgendatakse selle tunnuse olemasolu või säilimise kausaalse seletusena loodusliku valiku kaudu. Mõned autorid käsitlevad eraldi tunnuse ilmumist ja selle säilimist. Osa uurijaid peab funktsiooni seisukohast oluliseks ainult vaadeldava tunnuse neid efekte, mis selle valimisele populatsioonis on kaasa aidanud; teised neid efekte, mis praegu või tulevikus selle säilimisele populatsioonis potentsiaalselt kaasa aitavad. Vaata ka eesmärk eksaptatsioon funktsioneerimine funktsioon (filosoofia) inimese organismi funktsioonid kohastumus natural design otstarve teleoloogia võimaldus Viited Kirjandus Morton Beckner. The Biological Way of Thought, 1959, ptk 6; 1968. John Canfield. Teleological explanations in biology. – British Journal for the Philosophy of. Science, 1964, kd 14, lk 284–295. Morton Beckner. Function and teleology. – Journal of the History of Biology, kd 2, nr 1, 1969, lk 151–164. Francisco J. Ayala. Teleological explanations. – Theodosius Dobzhansky (toim). Evolution, San Francisco: W.H. Freeman and Co. 1977, lk 497–504. Ümbertrükk kogumikus Allen, Bekoff, Lauder 1998. Peter Achinstein. Function statements. – Philosophy of Science, 1977, 44, lk 360–376. JSTOR Fred Adams. A goal-state theory of function attributions. (pdf) – Canadian Journal of Philosophy, 9, lk 493–518. Peter Achinstein. The Nature of Explanation, 1985, lk 263–290. Ron Amundson. George Lauder. – Function without purpose: the uses of causal role function in evolutionary biology. – Biology and Philosophy, 9, 1994, lk 443–469. Ümbertrükk kogumikus Allen, Bekoff, Lauder 1998. Colin Allen, Mark Bekoff. Biological function, adaptation, and natural design. – Philosophy of Science, 1995, 62, lk 609–622. Ümbertrükid kogumikes Allen, Bekoff, Lauder 1998 ja Buller 1999. Google Books Colin Allen, Mark Bekoff, George Lauder (toim). Nature's Purposes: Analyses of Function and Design in Biology, Cambridge, MA: MIT Press 1998. David Buller (toim). Function, Selection, and Design'', Albany, NY: SUNY Press 1999. Google Books Välislingid Colin Allen. Teleological Notions in Biology, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2003 Bioloogia


text: Fotograafia on kogum protsesse, mille abil jäädvustatakse valgustundlikule materjalile või salvestatakse valgustundliku elektroonilise seadme (sensori) abil reaalsetest objektidest tõepäraseid ja detailseid kujutisi (ka faile). Seadet, mida kasutatakse kujutise jäädvustamiseks, nimetatakse fotoaparaadiks ehk fotokaameraks. Saadud tõepärast kujutist nimetatakse fotoks ja kujutise salvestamist fotoaparaadiga nimetatakse fotografeerimiseks ehk pildistamiseks. Fotosid tegev inimene on fotograaf. Fotograafia ajalugu 13. sajand Fotograafia ajaloo algust ei saa eriti täpselt määratleda, kuid nimetus "kaamera" pärineb fotograafia eelkäijaks olnud camera obscura'st ehk pimekambrist. Camera obscura oli kasutusel juba 11. sajandil. 13. sajandi lõpul kasutasid astronoomid seda Päikese vaatlemisel. Läätse asemel on selles kaameras üksnes väike auk, mida läbinud valguskiired projitseerivad kambri vastasseinale ümberpööratud kujutise ava ees olevatest esemetest. 16.–17. sajand Läbimurdeks oli 1550. aastal läätse taasavastamine, mille abil saadi luua heledamaid ja samas ka teravamaid kujutisi. 18. sajand: eelkäijad ja eellugu Vaata ka laterna magica, panoraam ja dioraam. Keemikud, näiteks Humphry Davy, hakkasid valgustundlikke aineid uurima ja loodud kujutise kinnisteid otsima. 19. sajand: varased tehnoloogiad Fotograafia alaliigid Digitaalfotograafia on fotograafia alaliik, kus tulemuseks on digitaalne pilt, mida saab vaadata arvutiekraanil või mõne muu seadme vahendusel või teha sellest printimise teel paberfoto. Digitaalfotograafias salvestatakse pilt digitaalse infona. Digitaalfotograafia eeliseks võrreldes filmile pildistamisega on vahetu tulemus ja operatiivsus. See võimaldab vaadata pilti kohe pärast pildistamist, edastada seda elektrooniliselt ilma füüsilise kohale viimiseta, töödelda, kasutada ja väljastada füüsilisel kujul. Fotograafia stiilid Pitoreskne fotograafia ehk pitorealism Vaata ka Foto Fotokunst Aerofotograafia Digitaalfotograafia Loodusfotograafia Loodusfotograaf Pulmafotograafia Sõjafotograafia Refotograafia Stereofotograafia Eesti Fotopärand Fotoajakirjandus Fototöötlus Astrofotograafia Teadusfotograafia Tänavafotograafia Aktifoto Kohtufotograafia Eesti fotoharidus Kirjandus Kaljula Teder. "Eesti fotograafia teerajajaid. Sada aastat (1840–1940) arenguteed". Illustreeritud fotodega muuseumide, raamatukogude, arhiivide, klubide ja eraisikute kogudest.) Tallinn, Eesti Raamat 1972. 148 lk. Moonika Teemus. Reisides toas. Pano-, kosmo- ja dioraamadest Tallinnas ja Tartus (1826–1850). Tartu 2005. ISBN 9949-11-122-6


(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle selleks ettenähtud kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.


Mille alusel valida lastevoodit? - Saatus&Saladused Kasvava lapse vajadustele ja eale vastava voodi valimine on oluline otsus, sest kvaliteetne uni on lahutamatu osa füüsilisest ja emotsionaalsest heaolust ning arengust. Järgnevalt toome välja kõige olulisemad aspektid, millele oma lapsele beebieast noorukieani magamisaset valides tähelepanu pöörata. Vastsündinud lapsele magamisaset valides on kõige olulisem silmas pidada lapse turvalisust. Võrevoodil peaks olema vähemalt kolm madratsipõhja kõrgust, et lapse kasvades põhja allapoole paigutada ning sellega lapse voodist välja kukkumise riski vähendada. Hea ja ohutu võrevoodi on tehtud tugevast ja looduslikust materjalist ning seda on lakitud ja värvitud ainult veebaasil ainetega. Müügil on ka selliseid võrevoodeid, mille võred on eemaldatavad, tagades sellega suuremale lapsele võimaluse ohutult voodisse minna ja sealt välja tulla. Võrevoodis või oma vanemate kaisus magavad lapsed tavaliselt 18 kuust 3,5 eluaastani. See, millal lapsevanemad tõsisemalt lastevoodi peale mõtlema hakkavad, sõltub erinevatest asjaoludest - ajendiks võib olla nii uue lapse sünd kui ka see, et laps on piisavalt suur, et ise võrevoodist välja ronida. On olemas selliseid võrevoodeid, mille saab lapse kasvades n-ö tavavoodiks ümber ehitada. Sellistel vooditel on tavaliselt eemaldatavad voodivõred ja elemendid, millest saab teha turvapiirded, et laps end magades voodist välja ei keeraks. Väikelapsele sobiv voodi Kuna väikestele lastele meeldib oma voodit ka batuudina kasutada, tuleks kindlaks teha, et voodi on piisavalt tugev ja peab hüppamisele ning müramisele vastu. Tähelepanu peaks pöörama ka sellele, et voodi ei oleks maapinnast liiga kõrge või et sellel oleksid turvapiirded, mis takistavad voodist kukkumist. Et pehmendada võimalikku kukkumist, võib üleminekuperioodil voodi ette pehme vaiba või padjad panna. Üks võimalus võrevoodilt lastevoodile üleminekut lihtsustada on lasta lapsel esialgu võrevoodist võetud madratsiga maas magada. Kui laps on muutusega harjunud, võib madratsi voodiraamile tõsta. Kui sa otsustad oma lapsele täismõõdus voodi osta, siis võib selle kõrvale asetseda astme, mis teeb voodisse ja sellest välja ronimise lihtsamaks ja turvalisemaks. Väikesele lapsele madratsit valides tuleks mõelda sellele, et see lapse keha õigel moel toetaks, ning vedelikke hülgavale kattele. Voodi kooliealisele lapsele ja noorukile Kooliealise või peagi kooliealiseks saava lapse puhul on tähtis, et laps paari aasta jooksul oma voodist välja ei kasvaks. Seetõttu tasub valida suurem voodi, kus on ka aastate pärast piisavalt ruumi mugavalt magamiseks. Lapse kasvu “ennustamiseks” arvesta tema senise kasvamise mustriga. Magamisaseme teevad funktsionaalsemaks pesukasti või sahtlitega voodid, kus saab voodipesu, riideid, mänguasju jm hoiustada. Lisaks n-ö tavalistele vooditele on valikus ka pikendatavad voodid ja narivoodid. Viimane sobib hästi tuba jagavate lastega peredesse. Mitmeid narivoodeid on võimalik hiljem kaheks eraldiseisvaks magamisasemeks lahti võtta. Lapsele voodit valides võid tunda kiusatust multikategelastega või oma lapse lemmikvärvides kujundatud voodit osta. Välimusele mõeldes võiks esimeseks prioriteediks seada hoopis selle, kas voodi ehitamisel on kasutatud lapsesõbralikke materjale ja töötlusvahendeid. Selleks, et laps saaks oma lemmikvärvidest ja -tegelastest rõõmu tunda, võivad seda rolli hoopis erinevad voodipesud kanda. Kaasa last voodi valimisse Kui laps on selleks piisavalt suur, võiksid teda kindlasti voodi valimisse kaasata. Eriti, kui tegemist on lapse esimese päris oma voodiga, on oluline, et see oleks lapse jaoks atraktiivne ja et uues voodis magama harjumine tekitaks temas põnevust. Ka lapse enda valitud voodipesu ja kaisuloomad võivad suurde voodisse kolimist lihtsustada. Lastevoodi valimisel tuleks eelkõige lähtuda oma lapse vajadustest, turvalisusest ja mugavusest. Et sinu laps ei kasvaks voodist liiga kiiresti välja, võid kaaluda nutikamaid variante, mida saab suuremaks voodiks ümber ehitada või lapse sirgudes pikendada. Noorema lapse kaasamine voodi ja voodipesu valimisse võib aidata tal muutuste ja uue voodiga paremini harjuda. Kui sa oled uue lastevoodi otsingul, tutvu voodite valikuga 1a.ee e-poes.


text: Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon on dokument, mis pani aluse Ameerika Ühendriikidele. Selle dokumendi võtsid vastu asutavad osariigid ja niinimetatud asutavad isad 2. juulil 1776. Deklaratsiooni ratifitseeris Ameerika Ühendriikide Kongress 4. juulil, mida peetakse Ameerika Ühendriikide iseseisvuspäevaks. Selle dokumendi põhjal moodustati Ameerika Ühendriigid ning määrati ära seaduste põhisus ja isikute õigused ja kohustused vastavalt Magna Cartale. Iseseisvusdeklaratsioonis kuulutasid kolooniad, kes sel ajal olid sõjas oma emamaa Suurbritanniaga, end iseseisvateks ja mitte Suurbritannia osadeks. Nad õigustasid oma iseseisvumist halva valitsemisega, mis neile osaks sai George III valitsuse all, samuti sellega, et igal rahval on võõrandamatud põhiõigused, nende hulgas õigus revolutsioonile. Iseseisvusdeklaratsiooniga liitusid kolmteist osariiki: Georgia, Põhja-Carolina, Lõuna-Carolina, Massachusetts, Maryland, Virginia, Pennsylvania, Delaware, New York, New Jersey, New Hampshire, Rhode Island ja Connecticut. Esimene neist oli Delaware, mida seetõttu nimetatakse ka Esimeseks osariigiks. Kuigi iseseisvusdeklaratsiooni sõnastus kiideti heaks 2. juulil ja deklaratsioon ratifitseeriti 4. juulil, kirjutasid selle vastu võtnud isikud sellele alla alles 4. augustil 1776. Iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastas 56 isikut, kellest noorim oli 26-aastane Edward Rutledge ja vanim 70-aastane Benjamin Franklin. Allakirjutanute seas oli ka kaks hilisemat USA presidenti: Thomas Jefferson ja John Adams. Pärast seda, kui iseseisvusdeklaratsioon oli täitnud oma esialgse eesmärgi ja USA oli iseseisvunud, ei pööratud deklaratsioonile aastakümneid suurt tähelepanu. Kuid hiljem hakkas ta järjest tähtsamaks muutuma niihästi orjapidamise vastu kui tänapäeva inimõiguste eest võitlejate jaoks. Abraham Lincoln pidas iseseisvusdeklaratsiooni oma poliitiliste põhimõtete aluseks, millest ta lähtus orjust keelustades. USA iseseisvusdeklaratsioon on innustanud rõhutud inimeste võitlust oma õiguste suurendamise eest kõikjal maailmas. Iseseisvusdeklaratsiooni esialgne, käsikirjaline puhtand, mida kasutati deklaratsiooni ratifitseerimisel, ei ole säilinud. Siiski on säilinud kaks mustandit ja mitukümmend vastuvõtmise järel trükitud eksemplari iseseisvusdeklaratsioonist.


text: Austria Vabariik (saksa keeles Republik Österreich) on merepiirita riik Kesk-Euroopas, 9 liidumaast koosnev föderatsioon. Austria piirneb läänes Liechtensteini ja Šveitsiga, lõunas Itaalia ja Sloveeniaga, idas Ungari ja Slovakkiaga ning põhjas Saksamaa ja Tšehhi Vabariigiga. Austria pindala on 83 879 km2. Maastik on väga mägine, kuna suure osa territooriumist võtavad enda alla Alpid. Ainult 32% territooriumist asub merepinnast madalamal kui 500 meetrit. Austria kõrgeim punkt on Großglockneri mägi (3798 meetrit merepinnast), madalaim punkt asub Neusiedli järve läheduses ja on 115 meetrit merepinnast. Enamik rahvastikust räägib emakeelena saksa keele Baieri murret. Ametlikuks standardkeeleks on saksa keele Austria variant, mis on mõjutatud kohalikust murdest. Ametlikeks piirkondlikeks vähemuskeelteks on ungari (Burgenlandi liidumaal), horvaadi (Burgenlandi liidumaal) ja sloveeni (Kärnteni liidumaal). Mitteametlikud vähemuskeeled on serbia ja türgi. Austria kujunemine on tihedalt seotud Habsburgide dünastiaga, kuna suurem osa maast kuulus sajandeid Saksa-Rooma keisririigi koosseisu. Alates reformatsioonist nägid mitmed keisrivõimuga rahulolematud Põhja-Saksa vürstid protestantismis võimalust oma sõltumatuse suurendamiseks. Pärast Kolmekümneaastast sõda hakkas Põhja-Saksamaal kasvama Prantsusmaa ja Rootsi mõju, mis üheskoos Preisi kuningriigi kujunemise ja tugevnemisega ning Napoleoni sissetungiga 19. sajandi alguses nõrgestasid pidevalt keisrivõimu kontrolli sealsete vürstiriikide üle. Seevastu lõuna pool, impeeriumi mittesaksa aladel, säilis nii keisri kui ka katoliku kiriku mõju. 17.–18. sajandil suutis Austria säilitada oma suurvõimu positsiooni Euroopas. 1804. aastal, vastureaktsioonina Napoleoni kroonimisele prantslaste keisriks, kuulutas toonane Saksa-Rooma keiser Franz II välja Austria keisririigi. Pärast Napoleoni lüüasaamist sai Preisi kuningriigist Austria peamine konkurent võitluses ülemvõimu pärast Saksa aladel. Austria lüüasaamine Königgrätzi lahingus 1866 andis Preisimaale ülejäänud Saksa riikide seas selge eelispositsiooni. 1867. aasta riigireformiga muudeti Austria keisririik Austria-Ungari kaksikmonarhiaks. Prantsusmaa lüüasaamisega 1870. aasta Prantsuse-Preisi sõjas jäi Austria kõrvale Saksa keisririigi moodustamisest. Sellele vaatamata lähenes Austria järgnenud kümnenditel välispoliitiliselt Preisi poolt suunatud Saksa keisririigile. Troonipärija ertshertsog Franz Ferdinandi tapmisele järgnenud juulikriisi ajal 1914. aastal survestas Saksamaa Austriat esitama ultimaatumit Serbiale, mis viis esimese maailmasõja puhkemiseni. Habsburgide valitsetud Austria-Ungari impeerium lakkas olemast esimese maailmasõja lõppedes 1918. Vahetult pärast seda nähti lühikest aega võimalust Austria ja Saksamaa liitmiseks ning moodustatud vabariik kandis esialgu nime Saksa-Austria Vabariik (Deutschösterreich). Kahe riigi liitmine langes päevakorrast Saint-Germain-en-Laye rahulepinguga 1919, millega loodi Esimene Austria vabariik. 1938. aastal okupeeris ja annekteeris Saksamaa Austria (anšluss). Anneksioon kestis kuni teise maailmasõja lõpuni 1945. aastal. Seejärel okupeerisid Austria liitlasväed ning Austrias taastati varasem demokraatlik konstitutsioon. 1955. aastal taastati Austria riigilepinguga Austria suveräänsus ning liitlaste okupatsioon lõppes. Samal aastal võttis Austria parlament vastu neutraliteedideklaratsiooni, millega Teine Austria Vabariik kohustus rahvusvahelistes konfliktides jääma neutraalseks. Tänapäeval on Austria parlamentaarsel esindusdemokraatial põhinev föderaalriik, mis koosneb üheksast liidumaast. Pealinn ja ühtlasi suurim linn on 1,7 miljoni elanikuga Viin. Sisemajanduse kogutoodangu (43 900 USD elaniku kohta 2014) poolest kuulub Austria maailma jõukaimate riikide hulka. Riigi kõrge elatusstandard kajastub maailma inimarengu indeksis (23. koht 2014. aastal). 1955. aastast on Austria ÜRO liige, 1995. aastast Euroopa Liidu ja Schengeni viisaruumi liige ning 1999. aastast eurotsooni liige. Nimi Austria saksakeelne nimi Österreich tähendab idariiki. See tuleneb vanast ülemsaksakeelsest sõnast Ostarrichi, mis esimest korda ilmus ühes ürikus (Ostarichi-Urkunde) 996. aastal. Võimalik, et tegemist on keskaegse ladina kohanime Marcia orientalis ("Idariik" või "Idamark") tõlkega kohalikku baieri dialekti; teadaolevalt moodustati 976. aastal tänapäeva Austria aladel Baieri hertsogkonna idapoolne piirimaa. "Austria" on saksapärase nime latiniseeritud vorm, mis ilmub kirjalikesse allikatesse esimest korda 12. sajandil. Sel ajal kujutasid Austria Doonau-piirkonnad (Ülem- ja Alam-Austria) endast nii Baieri kui ka üldse Saksa riikide kõige idapoolsemaid alasid, mida sel ajal asustasid sorbid, polaabid jt slaavi hõimud. Poliitika Austria Teise vabariigi poliitiline süsteem põhineb 1920. aastal vastuvõetud konstitutsioonil, mille kohaselt on Austria demokraatlik föderaalne vabariik. Konstitutsiooni täiendati 1929. aastal ning taaskehtestati 1945. aastal. Riigipeaks on föderaalpresident (Bundespräsident), kelle valib rahvas. Valitsusjuht on föderaalkantsler, kelle määrab ametisse president. Valitsus on võimalik tagandada presidendi dekreediga või parlamendi alamkoja (Nationalrat) mittesalajase hääletuse tulemusel. Austria parlament koosneb kahest kojast: 183-kohalisest Nationalratist (alamkoda) ja 63-kohalisest Bundesratist (ülemkogu). Alamkoja valimised toimuvad regulaarselt iga 5 aasta järel (või alamkoja erakorralise laialisaatmise järel) ning valimistel võib osaleda iga vähemalt 16-aastane hääleõiguslik kodanik, mis on koos Maltaga Euroopa Liidu madalaim vanusepiir. 1992. aastal alandati vanusepiir 19-lt 18-le ja 2007. aastal 18-lt 16-le. Erakondade jaoks on kehtestatud 4% valimiskünnis. Valimisringkondi on kokku 43. Alamkojal on seadusloomes juhtiv roll. Bundesrat, mis esindab üheksat liidumaad, on piiratud vetoõigus. Märgatavat mõju seadusandlikule protsessile omab ka konstitutsioonikohus (Verfassungsgerichtshof). Alates 1995. aastast on Euroopa Kohtu otsused Austria suhtes ülimuslikud. Euroopa Inimõiguste Konventsioon on integreeritud Austria konstitutsiooni ja Austria rakendab Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid. Kuigi ametlikult on Austria föderaalriik, on liidumaadel tegelikult vähe poliitilist võimu. Liidumaadel ei ole kohtuvõimu, see on ainult riiklik. Igal liidumaal on ka oma kohalik parlament Landtag (maapäev), mis valitakse viieks aastaks (Ülem-Austrias kuueks aastaks). Kõik maapäevad on ühekojalised. Kõige väiksemad maapäevad on Burgenlandi, Kärnteni, Salzburgi, Tirooli ja Vorarlbergi liidumaadel (36 kohta), Steiermargi maapäev on 48- ning Alam- ja Ülem-Austria maapäevad on 56-kohalised. Liidumaade valitsusjuhiks on kuberner (meessoost Landeshauptmann, naissoost Landeshauptfrau), kes on praktiliselt alati maapäevas enamusse kuuluva partei liidumaa osakonna juht. Viin on ühteaegu nii linn kui ka liidumaa, sellepärast on Viini linnapea ka Viini liidumaa kuberner. Ka Viini 100-kohalise linnavolikogu (Gemeinderat) liikmed on kõik korraga ka Viini maapäeva liikmed, kuid Viini linnaseadus nõuab linnaasjade ja maa-asjade lahusust. Seega toimuvad linnavolikogu ja maapäeva istungid eraldi, kuigi liikmed on samad. Linnavolikogu istungil tohib arutada ainult linnaasju, maa-asjade arutamine on keelatud ja maapäeva istungil võib arutada ainult maa-asju, kuid mitte linnaasju. Viimased maapäevade valimised toimusid Ülem-Austrias 2015, Alam-Austrias, Kärntenis, Salzburgis ja Tiroolis 2018, Steiermargis ja Vorarlbergis 2019 ning Burgenlandis ja Viinis 2020. Järgmised valimised toimuvad Ülem-Austrias 2021, Alam-Austrias, Kärntenis, Salzburgis ja Tiroolis 2023, Steiermargis ja Vorarlbergis 2024 ning Burgenlandis ja Viinis 2025. Hiljutine areng 2006. aasta üldvalimistel saavutas tugevaima tulemuse SPÖ, samal ajal kui ÖVP kaotas ligikaudu 8% varasemast toetajaskonnast. Moodustati konservatiivide ja sotsiaaldemokraatide nn Suur Koalitsioon (kestis juunini 2008, kantsleriks sotsiaaldemokraat Alfred Gusenbauer). 2008. aasta valimised nõrgestasid mõlemat suurparteid, kuid kahe peale saavutati siiski 70% valijate toetus. Kantsleriks sai sotsiaaldemokraat Werner Faymann. Kolmanda tulemuse saavutasid rohelised (11%). Parempoolsed FPÖ ja Austria Tulevikuliit (Bündnis Zukunft Österreich) kogusid ühtekokku alla 20% häältest. Ka 2013. aasta valimiste järel säilitasid SPÖ ja ÖVP kahe peale parlamendis enamuse (99 kohta 183-st). FPÖ-l on 40 ja rohelistel 24 kohta. Ülejäänud kohad jagunevad kahe väikepartei vahel. 2017. aasta valimistel kaotasid rohelised kõik kohad, samas SPÖ koosseis ei muutunud, kuid suurimad võitjad olid ÖVP ja FPÖ, mis moodustasid ka valitsuse ja ÖVP juht, 31-aastane Sebastian Kurz sai maailma kõige noorimaks valitsusjuhiks. 2019. aastal ÖVP ja FPÖ koalitsioon lagunes, korraldatud erivalimistel kaotasid SPÖ ja FPÖ vastavalt 12 ja 20 kohta, rohelised pääsesid uuesti parlamenti, võites 26 kohta. 2020. aastal moodustati uus ÖVP ja roheliste koalitsioon, ning Kurz sai uuesti kantsleriks ja on jälle ka maailma noorim valitsusjuht. Kõik Viini linnapead aastast 1945 on olnud SPÖ liikmed. Ka kõik Burgenlandi kubernerid on alates 1964. aastast olnud SPÖ liikmed, samas kõik Alam-Austria, Ülem-Austria, Tirooli ja Vorarlbergi kubernerid alates 1945. aastast on olnud ÖVP liikmed. Salzburgi ja Steiermargi kubernerid olid alates 1945. aastast kuni vastavalt 2004. ja 2005. aastani kõik ÖVP liikmed, seejärel sai võimule mõlemal liidumaal SPÖ, kuid pärast 2013. ja 2015. aastast on mõlemal liidumaal ÖVP juhitud valitsus. Kärnten oli pikka aega (1945–1989) SPÖ kants, kuni kuberneriks sai vastuoluline FPÖ parteijuht Jörg Haider. Ta kaotas umbusaldushääletuse 1991, mispeale valitses kuni 1999. aastani ÖVP, kuid 1999 valiti Haider tagasi. 2013. aastal tuli Kärntenis uuesti võimule SPÖ, kuberneriks Peter Kaiser. Viinis valitseb SPÖ-roheliste koalitsioon, Burgenlandis SPÖ enamus (19 kohta 36st), Kärntenis ja Steiermargis nn. suur koalitsioon (Kärntenis SPÖ, Steiermargis ÖVP juhitud), Tiroolis ja Vorarlbergis ÖVP-roheliste koalitsioon, Salzburgis ÖVP-roheliste-NEOS koalitsioon ning Alam-Austrias ja Ülem-Austrias ÖVP juhitud Proporz. Välissuhted 1955. aasta Austria riigilepinguga lõppes liitlaste okupatsioon ja Austriat tunnustati taas suveräänse riigina. 26. oktoobril 1955 deklareeris Austria oma neutraliteeti, mille kohaselt pidi riik hoiduma sõjalistest liitudest ning mitte lubama oma territooriumile välismaiseid sõjaväebaase. Neutraliteet jäi mitmeks aastakümneks Austria välispoliitika nurgakiviks. Muutus tekkis seoses Nõukogude Liidu likvideerimisega. Alates 1995. aastast teeb Austria koostööd Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitikatega ning osaleb NATO rahupartnerlusprogrammi (Partnership for Peace) raames rahumissioonidel. 1955. aasta neutraliteedilepingust kehtib praegu vaid klausel, mis ei luba Austria territooriumil rajada välismaiseid sõjaväebaase. Austria kuulub Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE). Sõjajõud Austria sõjavägi (Bundesheer) põhineb kohustuslikul ajateenistusel. Iga sobiva tervisliku seisundiga meeskodanik vanuses 18–50 aastat on sõjaväeteenistuskohuslane ning peab enne 35. eluaastat läbima 6-kuulise ajateenistuse, mille järel ta arvatakse kaheksaks aastaks reservi. Vabatahtlik ajateenistuse läbimine on võimalik alates 16. eluaastast, seda nii meestele kui naistele. Maailmavaatelistel, religioossetel vm põhjusel võib taotleda ajateenistuse asendamist 9-kuulise tsiviilteenistusega. Alates 1998. aastast võivad naised saada elukutselisteks sõduriteks. 2013. aastal korraldatud rahvahääletuse tulemusega (59.7-40.3) lükati tagasi üleminek kutselisele sõjaväele. Ainsa liidumaana hääletas ülemineku poolt Viin. Austria sõjajõud (Streitkräfteführungskommando) koosnevad maavägedest (Landstreitkräfte), õhuvägedest (Luftstreitkräfte), rahvusvahelistest missioonivägedest (Internationale Einsätze) ja erivägedest (Spezialeinsatzkräfte). Lisanduvad mitmesugused juhtimis- ja tugiteenistused (Kommando Einsatzunterstützung, Führungsunterstützungszentrum). Merepiirita riigina puudub Austrial merevägi. 2012. aastal moodustasid Austria kaitsekulutused 0,8% sisemajanduse kogutoodangust. Elavjõudude suurus on ligikaudu 27 000 inimest, kellest umbes 12 000 on ajateenijad. Põhiseaduse järgi on sõjavägede ülemjuhatajaks riigipea (president), tegelikuks juhiks on kaitseminister. Külma sõja ajal oli Austria oma idabloki naabritest (Tšehhoslovakkia, Ungari) eraldatud nn raudse eesriidega. Pärast selle langemist abistasid sõjajõud Austria piirivalvet illegaalse immigratsiooni ohjeldamisel endistest sotsialismileeri maadest. Vajadus sõjaväe koostööks piirivalvega lakkas 2008. aastal, mil Ungari ja Slovakkia ühinesid Euroopa Liidu Schengeni viisaruumiga. Riigi pikaajaline neutraliteet ei takista osalemast ÜRO rahuvalvejõududes jm humanitaarmissioonidel. Katastroofide likvideerimiseks loodud kiirreageerimisüksus koosneb üksnes vabatahtlikest ning teeb tihedat koostööd tsiviilspetsialistidega (nt päästekoerte teenistus). Haldusjaotus Föderaalriigina jaguneb Austria üheksaks liidumaaks (Bundesländer), mis on omakorda jagatud regioonideks (Bezirke) ja linnadeks. Regioonid jagunevad omavalitsuslikeks kogukondadeks (Gemeinden). Linnad ei ole üksnes administratiivsed üksused, vaid omavad mõningaid föderaalvalitsusest sõltumatuid seadusandlikke õigusi, peamiselt kultuuri, sotsiaalhoolekande, linnaplaneerimise ja ehituse ning keskkonnakaitse (mh jahipidamise) valdkonnas. Liidumaad Suuremad linnad Elanike arv seisuga 1. jaanuar 2012 Viin – 1,731 mln Graz – 265 000 Linz – 191 000 Salzburg – 149 000 Innsbruck – 121 000 Klagenfurt – 95 000 Loodus Austria asub 46° ja 49° põhjalaiuse ning 9° ja 18° idapikkuse vahel. Maa on valdavalt mägine, eriti lääneosas. Austria 84 000 km2 kogupindalast hõlmavad tasandikud umbes veerandi (valdavalt idaosas) ja ainult 32% territooriumist asub madalamal kui 500 m merepinnast. Geograafiliselt jaguneb Austria 5 vööndiks: Ida-Alpid (u 62% territooriumist), Alpide ja Karpaatide eelmäestikud (12%), Pannoonia tasandik ümbritsevate eelmäestikega (12%), Böömi massiivi keskosas asuv Austria graniidiplatoo (10%) ja osa Viini basseinist (4%). Kõrgeimad mäed: Fütogeograafiliselt kuulub Austria boreaalse vööndi tsirkumboreaalsesse alasse. Austria territoorium jaguneb nelja ökotüüpi: Kesk-Euroopa segametsad, Pannoonia segametsad, Alpi okaspuu- ja segametsad ning Lääne-Euroopa laialehised metsad. Kliima Suurem osa Austriast asub mõõdukas kliimavöötmes, kus puhuvad valdavalt niisked läänetuuled. Kuna ligemale 3⁄4 maast moodustavad Alpid, siis on mäestikuline kliima domineeriv. Idaosas Pannoonia tasandikul ja piki Doonau orgu on kliima kontinentaalsem ja kuivem kui mägistel aladel. Hoolimata suhteliselt külmadest talvedest (−10°...0 °C) võivad suvised temperatuurid olla suhteliselt kõrged (keskmiselt 20 °C; maksimum 40,5 °C augustis 2013). Majandus Austria on turumajanduslik arenenud tööstusriik. 1. jaanuaril 2002 võeti kasutusele euro, mis vahetas välja Austria šillingi. Pärast teist maailmasõda riigistati Saksamaale kuulunud ettevõtted. Riigi valduses on rasketööstuse põhiharud (energeetika, metallurgia, naftatööstus) ja suured pangad. Haldusfirma Österreichische Industrieverwaltungs-Aktiengesellschaft kontrollitavais riigiettevõtteis valmib veerand Austria tööstustoodangust. Riigistatud tööstus on suuremalt jaolt erastatud (OMV AG, Voestalpine AG, VA Technologie AG, Steyr Daimler Puch AG, Austria Metall AG). Steyr-Daimler-Puch müüdi kontsernile Magna International, VA Tech Siemens AG-le, Jenbacher Werke General Electricule. Austria majandusse on paigutatud rohkesti väliskapitali, millest kolmandik pärineb Saksamaalt. Et Austria välispoliitika põhineb neutraalsusel, on sõjalised kulutused piiratud. See on soodustanud Austria majanduse ühtlasemat arengut võrreldes Lääne-Euroopa tööstusmaadega. 2017. aastal oli Austrias tööjõulisi 4,26 miljonit ja töötus 5,5%. 3% elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri. Energia 1972. aastal, pärast parlamendi üksmeelset heakskiitu, alustati Doonau jõel Zwentendorfis tuumaelektrijaama ehitust. 1978. aastal toimunud referendumil hääletas 50,5% tuumaenergia kasutamise vastu, mille järel keelustati selle kasutamine parlamendi dekreediga hoolimata sellest, et Zwentendorfi tuumajaam oli valminud. Üle poole Austria elektrivajadusest saadakse veejõust. Taastuvenergia (lisaks veele ka tuul, päikeseenergia ja biomass) moodustab 62,89% Austria energiatarbimisest. Ülejäänu pärineb maagaasist ja naftast. Väliskaubandus Austria tähtsaimad ekspordiartiklid on masinad ja varuosad, mootorsõidukid ja nende varuosad, paber ja papp, metallikaubad, kemikaalid, raud ja teras, tekstiilid ning toidukaubad. Austria tähtsaimad ekspordipartnerid on Saksamaa 30,96%, Itaalia 8,17%, Šveits 4,99% ja Ameerika Ühendriigid 3,99%-ga (2009). Austria tähtsaimad impordiartiklid on *masinad ja varuosad, mootorsõidukid, kemikaalid, metallikaubad, nafta ja naftasaadused ning toidukaubad. Austria tähtsaimad impordipartnerid on Saksamaa 45,07%, Šveits 6,76%, Itaalia 6,66% ja Holland 4,03%-ga (2009). Tööjõud ja tööhõive 2008. aasta esimeses kvartalis oli Austrias registreeritud töötuid 175 000, millele vastab Austria arvutusmetoodika järgi töötus 6,7% (Euroopa Liidu metoodika järgi 4,2%). Kõige suurem töötus on teeninduses, eriti turismimajanduses. Koos koolitatavate inimestega on tööta umbes 296 800 inimest. Töötutest oli 2008. aasta esimeses kvartalis mehi 93 600 ja naisi 81 600 ning alla 25-aastasi noori umbes 48 000. Töötuse näitajad on Euroopa Liidu keskmisega võrreldes head. 55–64-aastastest töötab 40,7%. See on Euroopa võrdluses kasin näitaja. Varase pensionilemineku levik on seotud koondamistega riigiettevõtetes ja osaliselt või täielikult riigile kuuluvates eraettevõtetes. Börsid Austria suurim börs on Viini Börs, mille tähtsaim börsiindeks on Austrian Traded Index (ATX). Põllumajandus 1988. aasta andmetel on umbes 45% Austria pindalast kasutusel põllumajanduses. Austria põllumajandus põhineb väikemajanditel. Püütakse spetsialiseeruda kvaliteettoodetele, sest Euroopa Liidu laienemine teravdab konkurentsi. 10% majandeist tegeleb mahepõllundusega. Austrias on mahepõllunduse osakaal Euroopa Liidu suurim. Tähtsaim põllukultuuride kasvatamise piirkond on Marchfeld Viini lähedal. Tähtsaim põllumajanduslik eksporttoode on vein, mida viiakse peamiselt Saksamaale (2/3 ekspordist), Šveitsi ja USA-sse. Veini eksporti kahjustas 1985. aasta glükoolveiniskandaal, ent vahepeal on Austria kvaliteetveinid nii palju paremaks läinud, et eksport on suurem kui enne skandaali. Metsamajandus 1988. aasta andmetel on umbes 40% Austriast kasutusel metsamajanduses. Suurte metsade tõttu on metsamajandus oluline majandusharu. Toorainega varustatakse kohalikku puidutööstust ja paberitööstust. Toorpuitu eksporditakse peamiselt Lõuna-Euroopasse. Jahimajandus ja kalandus on väikese mahuga ning orienteeruvad enamjaolt kodumaisele turule. Mäetööstus Mäetööstuse tähtsus on viimastel kümnenditel vähenenud. Näiteks plii kaevandamine Bad Bleibergis on lõpetatud. Suletud on ka suurem osa rauamaagi- ja pruunsöekaevandusi. Olulised on veel soola, rauamaagi (koos hematiidiga 2 091 995 tonni, peaaegu kõik Erzbergilt), magnesiidi (769 188 tonni) ja volframimaagi (400 000 tonni) kaevandamine ning nafta (856 270 tonni) ja maagaasi (1,76 miljardit kuupmeetrit). Suurim soolatootja Salinen Austria tootis 2006. aastal 764 189 tonni keedusoola ja 1336 tonni kivisoola. Pruunsöekaevandusi on jäänud ainult üks (7854 tonni 2006, 3,7 miljonit tonni 1970). Mäetööstuses on umbes 5000 töötajat, kellest enamik töötab kivimurdudes ning kruusa- ja liivakarjäärides. Töötlev tööstus Tööstuses on esikohal rasketööstus. Musta metallurgia (Linz, Leoben, Kapfenberg) toodang ületab omamaised vajadused. Värvilistest metallidest toodetakse kõige rohkem alumiiniumi (Ranshofenis), vaske (Brixleggis) ja pliid (Gailitzis). Üle poole elektrienergiast annavad hüdroelektrijaamad. Masinatööstus (Viin, Graz, Sankt Pölten, Steyr) toodab kerge-, toiduaine- ja naftatööstuse ning energeetikaseadmeid, elektriaparaate, vedureid, mootorrattaid ja jõelaevu. Keemiatööstuse põhitoodangusse kuuluvad lämmastikväetised (Linz), kunstkiud (Gmunden) ja plastid. Teenindus Teenused moodustavad Austrias üle poole hüvistest. Peamised valdkonnad on turism, kaubandus ja pangandus. Austria pangad lõikavad tänini kasu rangest pangasaladusest. Pärast Euroopa Liitu astumist kaotati küll pangakontode anonüümsus, kuid võimud pääsevad neile ligi üksnes kohtuniku korraldusega. Turism on Austrias oluline majandusharu. Umbes 5% sisemajanduse kogutoodangust on otseselt või kaudselt seotud talispordiga. Rahvastik 2016. aastal elas Austrias hinnanguliselt 8 576 149 inimest, ligikaudu veerand neist pealinnas Viinis (1,8 miljonit, koos eeslinnadega 2,6 miljonit). Aastatel 2001–2011 kasvas Austria rahvaarv 4,6% võrra, mis on viimaste kümnendite suurim tõus. Suurem osa selles langeb sisserände arvele. Rahvaarv suurenes kõigil liidumaadel, välja arvatud Kärtneris (−0,6%). 43% elanikkonnast on koondunud Ida-Austriasse (Viin, Alam-Austria, Burgenland), järgneb Lääne-Austria (Ülem-Austria, Salzburg, Tirool, Vorarlberg) 36%-ga. Lõunapoolsete liidumaade (Kärtner, Steiermark) arvele langeb 21%. 31. oktoobri 2013 seisuga elas Austrias 954 meest iga 1000 naise kohta (absoluutarvudes vastavalt 4,15 ja 4,35 miljonit). Naiste arvuline ülekaal tuleneb nende kõrgemast elueast. 65-aastaste ja vanemate inimeste osakaal rahvastikus oli 18,3% ja see tõuseb. Alla 15-aastaste laste osakaal 14,4% oli jäänud samaks. Loomulik iive oli kergelt negatiivne (−0,01% ehk −942 inimest). Rahvastiku keskmine vanus oli 42,2 aastat. Muu riigi kodakondsusega isikuid oli 12,4%. 16,6% elanikest olid sündinud välismaal, peamiselt Saksamaal (73 000), Türgis (71 000), Bosnias ja Hertsegoviinas (55 000), Serbias (42 000), Tšehhis (33 000), Rumeenias (26 000) ja Poolas (21 000). 2011. aasta loenduse kohaselt omas 2/5 välismaal sündinud elanikest Austria kodakondsust (enamasti saadud naturalisatsiooni korras). Muudest rahvustest inimesi elas kõige enam Viinis (21,7%), millele järgnesid läänepoolsed liidumaad Vorarlberg (13,2%), Salzburg (12,6%) ja Tirool (11%). Aastatel 2001–2011 jäi elussündide arv aastas 75 000 ja 78 000 vahele. 41,7% lastest sündis registreerimata kooselust või üksikvanematel. Populaarseimad nimed olid Anna ja Lukas. Iga viljakas eas naise kohta sündis 2014. aastal 1,46 last. Keskmine vanus esimese lapse sündimisel on 29 aastat. Oodatav eluiga oli meestel 78,9 aastat (2004 76,4 aastat) ja naistel 83,7 aastat (2004 82,1 aastat). 2014. aastal immigreerus Austriasse 170 115 ja emigreerus 97 791 inimest. Rahvaarv suurenes sisserände arvel 72 324 inimese võrra, mis on 2013. aastaga võrreldes 32% tõus (siis +54 728). 62% immigrantidest pärineb teistest Euroopa Liidu maadest (+44 841), eriti Rumeeniast (+12 710), Ungarist (+7798) ja Saksamaalt (+5562). Väljastpoolt Euroopa Liitu saabus 29 902 inimest, peamiselt Bosniast ja Hertsegoviinast (+2625), Serbiast (+2543) ja Kosovost (+1375). Väljaspool Euroopat olid sisserändajate peamisteks lähteriikideks Süüria (+7129), Afganistan (+2709). Austria-siseselt oli eelistatud sihtkohaks Viin (35% kõigist sisserännanutest). Keeled Austria riigikeel on saksa keel, mida räägib emakeelena või õpitud keelena 96% elanikkonnast. Saksa keel on kasutusel haridussüsteemis ja meedias, kuigi sõnavaras ja häälduses leidub erinevusi Saksamaal kõneldavast standardkeelest (näiteks "jaanuar" on kõrgsaksa keeles Januar, kuid Austrias Jänner). Esineb arvukalt kohalikke dialekte, mille rääkijatel võib olla raskusi üksteisest arusaamisega. Üldiselt on Austrias levinuim baieri dialekt, millest omakorda eristatakse kahte alamdialekti: keskbaieri, mida räägitakse peamiselt Alam- ja Ülem-Austrias ning Salzburgi ja Burgenlandi põhjaosas. Sellest omakorda eksisteerib Viini dialekt, mida väljaspool Viini peaaegu üldse ei räägita, ka linna ümbritseval Alam-Austria liidumaal ei tunta paljusid Viini väljendeid. Steiermargis, Kärntenis, Tiroolis ning Salzburgi ja Burgenlandi lõunaosas räägitakse rohkem lõunabaieri dialekti. Vorarlberg on eriline, kuna seal domineerib alemanni dialekt. Võõrkeeltest on enim levinud inglise keele oskus, mida emakeelena räägib 0,7%, kuid õpitud keelena u 40% elanikkonnast. Kärtneri ja Steiermargi liidumaal on ametlikuks vähemuskeeleks sloveenia keel, Burgendlandi liidumaal ungari keel. 2015. aasta seisuga räägib emakeelena türgi keelt 183 000, serbia keelt 177 000, inglise keelt 58 600, bosnia keelt 34 900, poola keelt 30 600, albaania keelt 28 200, tšehhi keelt 17 700, araabia keelt 17 600, rumeenia keelt 16 900, pärsia ja itaalia keelt kumbagi 10 700, prantsuse keelt 10 200 ja hispaania keelt 9980 inimest. Austria kodakondsuse taotlemisel naturalisatsiooni korras on nõutav saksa keele oskus B1-tasemel. Rahvused Ajalooliselt tavatseti pidada austerlasi etnilisteks sakslasteks, kuid see suhtumine muutus esimese maailmasõja järel ning veelgi enam pärast teist maailmasõda. Traumaatilised sõjalis-poliitilised sündmused ja soov distantseeruda natsismist viisid katseteni luua omaenda eristuv identiteet ning tänapäeval ei pea enamik austerlasi ennast sakslasteks. Ajalooliselt on Austrias elanud suured sloveeni ja horvaadi (Kärtneri liidumaal) ning ungari kogukonnad (Burgenlandi liidumaal), keda 1955. aasta Riigilepinguga tunnustatakse kui vähemusrahvustena. Kärtneri liidumaal võib kohati leiduda vähemusrahvuste ja saksakeelse enamuse vahelisi pingeid, mida 1990. aastatel ja 2000. aastate esimesel poolel võimendas FPÖ Religioon Põhja- ja Kesk-Saksamaalt lähtunud reformatsiooni järel kujunesid Austria ja Baierimaa 16.–17. sajandil vastureformatsiooni tuumikaladeks. Habsburgide monarhia nägi ennast kui katoliikluse kaitsjaid ning kehtestas ranged seadused selle mõju taastamiseks ja levitamiseks. Olud hakkasid leevenema seoses 18. sajandi valgustusega. 1781. aastal andis keiser Joseph II tolerantsuspatendi, mis võimaldas teistele konfessioonidele piiratud tegevusvabaduse. Usuvabadus deklareeriti konstitutsioonilise aktiga 1867. aastal, millega ühtlasi tunnustati rooma-katoliku kiriku kõrval ka ortodoksi (kreeka, serbia, rumeenia, vene, bulgaaria) ja protestantlikke (luterlased, kalvinistid) kirikuid, samuti juute. Pärast Bosnia ja Hertsegoviin annekteerimist 1912. aastal tunnustati ametlikult ka islamit. Tänapäeval käsitletakse kirikuid kui juriidilisi isikuid, mis alluvad riiklikule seadustikule. Kokku on Austrias 14 ametlikult tunnustatud kirikut ja religioosset kogukonda ning 10 registreeritud uskkonda. Ajalooliselt on olnud mõjukaim katoliku kirik, ehkki alates 20. sajandi teisest poolest on aktiivsete usklike arv pidevalt vähenenud. Jaanuari 2011 seisuga moodustasid registreeritud katoliiklased 64,1% ja protestandid 3,8% elanikkonnast (20. sajandi lõpul vastavalt 74% ja 5%). Traditsiooniliselt maksavad Austria kristlased kirikumaksu (Kirchenbeitrag), mis moodustab umbes 1% nende sissetulekust. Ligikaudu 340 000 inimest, peamiselt sisserännanud Türgist, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Kosovost, kuulub erinevatesse islamikogudustesse. Ortodoksi kiriku liikmeid on umbes 180 000 (peamiselt serblased). 20 000 inimest kuulub Jehoova tunnistajate kogudustesse. 20% rahvastikust ei tunnista ühtki religiooni. Austria juudi kogukond vähenes 1938. aasta 200 000-lt umbes 4500-ni teise maailmasõja järel. Umbes 65 000 Austria juuti hukkus holokaustis ning 130 000 emigreerus. Suurem osa praegusest juudi kogukonnast rändas sisse teise maailmasõja järgsetel kümnenditel, peamiselt Ida-Euroopast ja Kesk-Aasiast. Religioosselt aktiivseid juute leidub praegu umbes 8100. Haridus Üldhariduse andmine on osalt liidumaade, osalt föderaalvalitsuse pädevuses. Koolikohustus kestab 9 klassi, tavaliselt 15.–16. eluaastani. Eelharidus (Kindergarten) on enamikus liidumaadest tasuta ning seda võimaldatakse soovi korral kõigile lastele 3. ja 6. eluaasta vahel. Lasteaias käimine pole kohustuslik kuid enamik vanemaid näeb seda lapse haridustee tavapärase osana. Igale lasteaiarühmale on ette nähtud kvalifitseeritud õpetaja ja abiõpetaja. Algharidus (Volksschule) kestab 4 aastat. Oluliseks peetakse tugevat sidet õpetaja ja õpilaste vahel, seetõttu töötab sama õpetaja klassi kogu algkooli vältel. Rõhku pannakse lugemis-, kirjutamis- ja arvutusoskusele. Kogu klass järgib ühtset õppeprogrammi. Õpilased töötavad individuaalselt, projektiõpe on vähem levinud. Antakse kodutöid. Seoses vanemate suurenenud tööhõivega korraldab aina enam koole lastele tundide-eelset või -järgset järelevalvet. Sarnaselt Saksamaaga on põhikoolis võimalik valida kahe suuna vahel, vastavalt õpilase huvidele ja kalduvustele. Akadeemiliselt võimekamatele mõeldud gümnaasiumi lõpul tuleb sooritada küpsuseksam (Matura), mis on eelduseks õpingute jätkamiseks ülikoolis. Keskkool (Hauptschule) valmistab õpilasi ette kutsehariduseks, kuid ka kõrgemaks tehnika-, ettevõtlus- või muuks hariduseks. Viimased eeldavad samuti Matura sooritamist. Mõned koolid (Gesamtschule) kombineerivad gümnaasiumi- ja keskkooli suunda. Varase võõrkeeleoskuse huvides õpitakse mõnedes koolides osa aineid inglise keeles. Rohked kodutööd ja sagedased eksamid on gümnaasiumis tavalised. Järgmisse klassi pääsemise (aufsteigen) eelduseks on rahuldavad hinded. Koolivaheaja lõpus saab uuesti sooritada varem ebaõnnestunud eksameid, mille tulemusest oleneb, kas õpilane jätkab järgmises klassis või peab kordama eelmist (sitzenbleiben), vahel korduvalt. Pärast kahe esimese gümnaasiumiklassi läbimist valitakse edasiseks suunaks nn tavaline gümnaasium (suurem humanitaaria osakaal) või reaalgümnaasium (suurem reaalteaduste osakaal). Austria kõrgharidussüsteem on kättesaadav igale õpilasele, kes on sooritanud Matura. Teatud erialadel (nt meditsiin) võidakse nõuda sisseastumiseksameid. Alates 2001. aastast kehtib avalik-õiguslikes ülikoolides kohustuslik õppemaks (Studienbeitrag) 363,36 eurot semestri kohta. Euroopa Liidust pärit välisüliõpilastele on õppimine Austria ülikoolides nominaalaja vältel õppemaksuvaba, pärast selle ületamist rakendub sama õppemaks mis Austria tudengitel. Kultuur Muusika Endise suurriigina panustasid Austria võimud oluliselt kultuuriellu, kõige enam muusikakultuuri. Alates 16. sajandist hakkas Viin kujunema Euroopa mastaabis kultuurikeskuseks. Sel ajal sai barokne õukonnamuusika mõjutusi slaavi ja ungari rahvamuusikast. Kasutuse võeti uusi instrumente, muuhulgas lauto. Habsburgide soosing aitab Viinil 18. ja 19. sajandil omandada Euroopa muusikapealinna maine, eriti klassikalise muusika vallas. Wolfgang Amadeus Mozarti sünnikoht Salzburg kuulus tollal iseseisvasse piiskopkonda Saksa-Rooma riigi koosseisus, kuid oli kultuuriliselt tihedasti seotud Austriaga. Nii Mozart kui ka Ludwig van Beethoven veetsid suure osa oma elust Viinis. Austrias sündisid ja töötasid ka heliloojad Joseph Haydn, Michael Haydn, Franz Liszt, Franz Schubert, Anton Bruckner, Johann Strauss vanem ja Johann Strauss noorem. Samuti tegutses seal nn teine Viini koolkond (Arnold Schönberg, Anton Webern, Alban Berg). Austria praegune hümn, mille meloodia autoriks peetakse Mozartit, võeti kasutusele pärast teist maailmasõda, asendamaks traditsioonilist hümni, mille autor oli Joseph Haydn. Austrian Herbert von Karajan oli 35 aastat Berliini Filharmooniaorkestri peadirigent. Teda peetakse üheks 20. sajandi väljapaistvamaks dirigendiks, kes mõjutas tugevasti klassikalise muusika arengut alates 1960. aastatest kuni oma surmani. Ajalugu Esiajal oli Kesk-Euroopa suures osas asustatud keldi hõimudega, kes organiseerusid omavahel lõdvalt seotud pealikuvõimuga valdusteks. 1. sajandil pKr vallutasid roomlased keldi kuningriigi Noricumi ja muutsid selle oma impeeriumi provintsiks. Praeguses Ida-Austrias asuv Petronell-Carnuntum oli umbes 400 aasta vältel tähtis sõjaväelaager ja Ülem-Pannoonia provintsi keskus. Hiilgeaegadel võis seal elada kuni 50 000 inimest Pärast Rooma riigi langemist asustati Austria alad baieri, slaavi ja avaari hõimude poolt. 788. aastal vallutas piirkonna Karl Suur, kes liitis selle Ida-Frangi riigiga. Järgnesid kolonisatsioon ja ristiusustamine. Tänapäeva Austria tuumikalad, tollal tuntud kui Marchia orientalis, läänistati 976. aastal krahv Leopold Babenbergile. Esimene kirjalik allikas, mis sisaldab nime Austria/Ostarrichi, viitabki Babenbergide valdustele. 1156. aastal antud Privilegium Minusega muudeti Austria hertsogkonnaks. 1192. aastal omandasid Babenbergid ka Steiermargi. Nende meesliin lakkas hertsog Friedrich II surmaga aastal 1246. Lühikeseks ajaks haaras pärijata jäänud Austria, Steiermargi ja Kärtneri hertsogkondade üle kontrolli Böömi kuningas Ottokar II. 1278. aastal sai ta Dürnkruti lahingus lüüa Rudolf I Habsburgi vägedelt. Habsburgidest sai Austria valitsev dünastia kuni esimese maailmasõja lõpuni. Keskaeg Alates 14.–15. sajandist hakkasid Habsburgid koondama enda kätte naaberalasid. 1438. aastal valiti Austria hertsog Albert V oma äia Sigismundi järglaseks Püha Rooma keisri troonil. Sellest ajast alates jäi keisrivõim Habsburgide kätte (ühe lühikese erandina 18.sajandil). Samal ajal koondus Haburgide kätte ka alasid, mis asusid Austriast eemal. 1477. aastal abiellus keiser Friedrich III ainus poeg ertshertsog Maximilian Burgundia riigi pärija Mariaga. Selle abielu kaudu omandasid Habsburgid Madalmaad. Maximiliani ja Maria poja Philip Ilusa abielu Kastiilia ja Aragoni pärija Joannaga tõi Habsburgidele Hispaania koos selle valdustega Itaalias, Aafrikas ja Uues Maailmas. 1526. aastal, pärast Mohácsi lahingut, omandas Austria Böömi kuningriigi ning selle osa Ungarist, mis jäi välja Türgi sultani võimu alt. Türklaste edasitung Balkanilt tõi kaasa pidevad kokkupõrked kahe impeeriumi vahel. Lõuna-ja Ida-Austriasse toimus mitukümmend sissetungi rüüstamise, põletamise ja orjade võtmisega. 17.–18. sajand 1683. aastal kaitsesid mitme Euroopa riigi ühendväed Poola kuninga Jan Sobieski juhtimisel edukalt Viini türklaste eest. Leopold I valitsusajal (1657–1705) jooksul omandas Austria järk-järgult kontrolli kogu Ungari üle (lõplikult Karlowitzi rahuga 1699). Järgmise keisri Karl VI ajal seisid Habsburgid silmitsi meesliini hääbumisega ning pidid loobuma mitmetest varasematest pretensioonidest. Vastutasuks Pragmaatilise sanktsiooni tunnustamise eest (millega sai keisri pärijaks vanim tütar Maria Theresia) pidi Austria loovutama erinevaid territooriume ja eesõigusi. Samal ajal algas seoses Preisimaa esilekerkimisega Austria-Preisi vastasseis ja konkurents ülemvõimu pärast Saksa aladel. Koos Venemaa ja Preisimaaga osales Austria Poola esimeses ja kolmandas jagamises (vastavalt 1772 ja 1795). 19. sajand Prantsuse revolutsiooni järel osales Austria Prantsusmaa-vastases koalitsioonis. Napoleoni keisriks kroonimine ja tema sõjaline edu Euroopas viisid Püha Rooma riigi likvideerimiseni 1806. aastal. Seda ennetades rajas keiser Franz II aastal 1804 oma pärusvaldustest Austria keisririigi (Austria keisrina Franz I). Austria kuulus koalitsiooni, mis kukutas 1814. aastal Napoleoni ja lõpetas sõjad Prantsusmaaga. Järgnenud Viini kongressil 1815 kuulus Austriale kui ühele Euroopa suurvõimule juhtiva roll. Samal aastal asutati Austria eesistumisel Saksa Konföderatsioon. Saksa alade lahendamata sotsiaalsed, poliitilised ja rahvuslikud vastuolud viisid revolutsioonide laineni 1848. aastal. Selle järel võeti poliitiline suund Saksamaa ühendamisele, mis võinuks teostuda kas Suur-Saksamaa või Suur-Austria kujul. Uus kroon pakuti Preisi kuningale Friedrich Wilhelm IV-le, kuid Austria ei soovinud loovutada oma saksakeelseid alasid moodustatavale Saksa impeeriumile ega lakata pretendeerimast juhtpositsioonile Saksa maade seas. Lisandus tüli Schleswig-Holsteini pärast. 1866. aastal viis see Austria-Preisi sõjani, mis lõppes Austria jaoks kaotusega Königgrätzi lahingus. Austria oli sunnitud lahkuma Saksa Konföderatsioonist ning jäi edaspidi Saksamaa poliitikast eemale. Vastukaaluks lüüasaamisele reorganiseeriti keisririik 1867. aastal Austria-Ungari kaksikmonarhiaks (Austria keiser Franz Joseph I sai samal ajal ka Ungari kuningaks). Lisaks austerlastele ja ungarlastele hõlmas riik arvukalt slaavi rahvaid (horvaadid, tšehhid, poolakad, russiinid, serblased, slovakid, sloveenid, ukrainlased), lisaks mitmed Itaalia ja Rumeenia alasid. Seadusi avaldati kaheksas eri keeles ning asjaajamine ja koolide õppetöö toimusid rahvuskeeltes. Sellele vaatamata raskendasid paljurahvuselise impeeriumi valitsemist rahvuslikud liikumised, millele võimud olid sunnitud vastama salapolitsei tugevdamisega. 20. sajand 1908. aastal okupeeris Austria Türgile kuuluva Bosnia ja Hertsegoviina. Rahvuslikud ja poliitilised pinged Balkanil viisid troonipärija Franz Ferdinandi atentaadini Sarajevos 1914, mida juhtivad Austria poliitikud kasutasid ära Serbiale sõja kuulutamiseks. See viis omakorda esimese maailmasõja puhkemiseni. Aastatel 1914–1918 hukkus enam kui miljon Austria-Ungari sõdurit ning sõja tulemusena lakkas impeerium olemast. Oktoobris 1918 moodustasid keiserliku Austria Reichsrat'''i austerlastest liikmed Saksa-Austria Ajutise Rahvuskogu (Provisorische Nationalversammlung für Deutschösterreich), mis moodustas valitsuse (Staatsrat). Uus valitsus keeldus osalemast Itaaliaga peetavatel kõnelustel vaherahu sõlmimiseks, jättes seeläbi vastutuse sõja lõpetamise eest ainuüksi keiser Karl I-le ja tema administratsioonile. 11. novembril 1918 (samal päeval, mil lõppes sõda liitlaste ja Saksamaa vahel) avaldas keiser uue ja vana valitsuse nõuandel proklamatsiooni, millega tunnistas rahva õigust valitsemisvormi valikul ning loobus riigiasjades osalemast. Hoolikalt sõnastatud dokumendis ei maininud keiser troonist loobumist. Järgmisel päeval kuulutati välja Saksa-Austria riik (Staat Deutschösterreich), mille eesmärgina nähti ühinemist Saksamaaga Sõjajärgne olukord Kesk-Euroopas fikseeriti Saint-Germaini rahulepinguga 1919. aastal (Austria jaoks) ja Trianoni lepinguga 1920. aastal (Ungari jaoks). Rohkem kui 3 miljonit saksa keelt rääkivat endist Austria alamat leidsid ennast elavat vähemustena uutes rahvusriikides (Tšehhoslovakkias, Jugoslaavia, Ungari, Itaalia) väljaspool Austria vabariiki. Böömimaa (Sudeedimaa) ja suur osa Tiroolist läksid rahulepinguga vastavalt Tšehhoslovakkiale ja Itaaliale. Rahulepinguga keeldusid liitlased Saksa-Austria ühendamisest Saksamaaga, kartes viimase liigset tugevnemist. Liitlaste nõudmisel muudeti ka riigi nimi 1919. aasta lõpul Austria vabariigiks (Republik Österreich). Suures osas jäi püsima Austria impeeriumiaegne piir Serbia, Horvaatia ja Sloveeniaga (mis hiljem moodustasid Jugoslaavia). Sõdadevaheline periood ja teine maailmasõda 1922. aastal garanteeris Rahvasteliit Austriale antavaid rahvusvahelisi laene oma inflatsiooni ohjeldamiseks, riigipankroti vältimiseks ja majanduse taastamiseks. Senine rahaühik kroon asendati šillingiga (suhtega 10 000:1) 1925. aasta rahareformi käigus. Aastatel 1925–1929 nautis Austria majandus lühikest õitseaega, mil stabiilset šillingit nimetati kujundlikult Alpi dollariks. Uus tagasilöök tuli seoses USA börsikrahhiga 1929. aastal (nn must teisipäev). Esimene Austria vabariik kestis kuni 1933. aastani, mil kantsler Engelbert Dollfuss kehtestas Itaalia fašismiga sarnaneva autokraatliku režiimi. Toonased suurparteid, sotsiaaldemokraadid ja konservatiivid, omasid mõlemad paramilitaarseid üksusi. Sotsiaaldemokraatide Schutzbund kuulutati pärast pööret illegaalseks, kuid kodusõja puhkemise tõttu ei saadud seda laiali saata. 1934 keelati sotsiaaldemokraatliku partei tegevus, paljud selle liikmed vangistati või emigreerusid. Mais 1934 kehtestasid nn austrofašistid uue konstitutsiooni (Maiverfassung), mis tugevdas Dollfussi võimu. Vt Austria Liitriik. Dollfuss tapeti 25. juulil 1934 natside riigipöörde katse käigus. Tema järglane, kantsler Kurt Schuschnigg suutis Austria iseseisvust mõnda aega alal hoida. 12. märtsil 1938 võtsid Austria natsid üle valitsuse, samal ajal kui Saksa väed riigi okupeerisid. Päev hiljem, 13. märtsil 1934 kuulutati ametlikult välja Austria liitmine Saksamaaga (Anschluss). 10. aprillis toimusid parlamendivalimised Reichstagi referendum (osalesid üksnes Natsionaalsotsialistliku partei kandidaadid). Ühtlasi kujutasid valimised endast referendumit, mis pidi tagantjärele kinnitama Austria liitmise Saksamaaga ühtseks Suursaksa riigiks (Kolmas Reich). Ametlike tulemuste järgi oli osalusprotsent 99,5%, kellest 98,9% vastasid jaatavalt. Iseseisvuse kaotanud Austria nimetati ümber Ostmarkiks, 1942. aastal Alpi-Doonau Ringkonnaks (Alpen-Donau Reichgaue). Kohe algas spontaanne juutide tagakiusamine, millele peagi anti ka seaduslik õigustus. Mitmed prominentsed natsipartei liikmed (Adolf Hitler, Ernst Kaltenbrunner, Arthur Seyss-Inquart, Franz Stangl) olid päritolult austerlased. 13. aprillil 1945, pisut enne Kolmanda Reichi kokkuvarisemist, langes Viin Nõukogude vägede kätte. 27. aprillil 1945 kuulutasid kolme partei (sotsiaaldemokraadid, konservatiivid ja kommunistid) esindajad iseseisvusdeklaratsiooniga Austria Suur-Saksamaa koosseisust eraldanuks. Samal päeval kinnitati Stalini eelneval heakskiidul ametisse ajutine valitsus eesotsas kantsler Renneriga. Ühtlasi taastati varasem, Dollfussi-eelne konstitutsioon. Ehkki osa Lääne- ja Lõuna-Austriast oli endiselt Saksa vägede kontrolli all, loetakse 27. aprilli Austria Teise vabariigi asutamise päevaks. Aastatel 1939–1945 hukkus umbes 260 000 austerlast. Holokaustis hukkunud Austria juutide arvu hinnatakse 65 000-le, sõja eel riigist põgenenuid oli umbes 140 000. Hilisemad valitsused on tunnistanud tuhandete austerlaste osalemist tõsistes sõjakuritegudes. Teise maailmasõja järel Sarnaselt Saksamaaga jagati ka Austria liitlaste vahel okupatsioonitsoonideks. Pealinn Viin asus Nõukogude tsoonis. Kuna lääneliitlased tunnustasid Renneri valitsust (pärast mõningaid kahtlusi, et tegemist on Stalini marionetiga), välditi riigi jagamist kaheks, nagu toimus Saksamaal. Austriat käsitleti kui liitlaste poolt Natsi-Saksamaa okupatsioonist vabastatud maad. Järgnesid aastaid kestnud läbirääkimised liitlastega, mida mõjutas vahepeal alanud Külm sõda. 15. mail 1955 sõlmiti Austria valitsuse ja liitlaste vahel Austria riigileping, millega taastati Austria täielik iseseisvus. 26. oktoobril 1955, pärast kõigi liitlasvägede lõplikku väljaviimist, deklareeris Austria parlament riigi neutraalsust rahvusvahelistes konfliktides. Teise vabariigi poliitiline süsteem tugineb 1945. aastal taastatud konstitutsioonile. Seda iseloomustab põhimõte, et kõige tähtsamad poliitilised ametikohad jagunevad Sotsiaaldemokraatliku ja Rahvapartei liikmete vahel (Proporz). Arvestatavate huvigruppide (töölised, ettevõtjad, farmerid jt) esindajatega konsulteeritakse kogu seadusandliku protsessi vältel, mis garanteerib vastuvõetud seaduste laialdase konsensuse. Alates 1945. aastast on Austrias valitsenud kas nn Suur Koalitsioon (konservatiivid ja sotsiaaldemokraadid) või nn Väike Koalitsioon (üks eelnimetatutest koos mõne väiksema erakonnaga). Ühe partei enamusvalitsus on olnud aastatel 1966–1970 (konservatiivid) ja 1970–1983 (sotsiaaldemokraadid). Aastatel 1986–1992 oli Austria president Kurt Waldheim, endine Wehrmachti luureohvitser. Talle ametiajal esitatud kahtlustused sõjakuritegudes käivitasid intensiivse diskussiooni Austria natsimineviku üle. Gorbatšovi võimuletulekuga Nõukogude Liidus kadus vajadus hoida rangelt neutraalset positsiooni ida ja lääne vahel. 1987. aastal algasid kõnelused Austria lähenemise üle Euroopa Ühendusele. 1994. aastal toimunud referendumil pooldas 67% osalenutest Austria ühinemist Euroopa Liiduga alates 1. jaanuarist 1995. Riigi sõjalise koostöö ja rahvusvahelistesse sõjalistesse organisatsioonidesse kuulumise suhtes on peamised parteid eri meelt: sotsiaaldemokraadid (Sozialdemokratische Partei Österreich, SPÖ) ei välista seda, kuid konservatiivid (Österreichische Volkspartei, ÖVP) eelistavad neutraliteedi jätkumist. 1998. aastal oli Austria Euroopa Liidu eesistujamaa, 1999. aastal liitus euroalaga. Samal ajal osutus valimistel edukaks Euroopa Liidu vastaseid jm parempoolseid meeleolusid koondanud Austria Vabaduspartei (Freiheitliche Partei Österreich FPÖ), mis oli aastatel 2000–2004 valitsuskoalitsioonis konservatiividega. Vaata ka 1999. aasta Austria parlamendivalimised 2002. aasta Austria parlamendivalimised 2006. aasta Austria parlamendivalimised 2008. aasta Austria parlamendivalimised 2010. aasta Austria presidendivalimised Austria jalgpallikoondis Austria meediasüsteem Austria lennukompaniide loend Austria välismaateenistus Austria Eurovisiooni lauluvõistlusel Austria jalgpalli kõrgliiga Austria veinid Eestlased Austrias Austria näitlejate loend Eesti suursaadik Austrias Eesti-Austria suhted Viited Kirjandus Beller, Steven, A Concise Histort of Austria. Cambridge: Cambridge University Press. 2006. Brook-Shepherd, Gordon, The Austrians: a thousand-year odyssey. New York: Carroll & Graf Publishers, Inc. 1998. EWEA Staff, Cumulative installed capacity per EU Member State 1998 – 2009. European Wind Energy Association. 2010. Johnson, Lonnie, Introducing Austria: a short history. Riverside (Calif): Ariadne Press. 1989. Piir, Milvi Martina, Austria identiteediotsinguil Euroopa Liidus. Diplomaatia 137/138, (veebruar) 2015. Rauchensteiner, Manfred, Der Sonderfall. Die Besatzungszeit in Österreich 1945 bis 1955. Wien: Heeresgeschichtliches Museum / Militärwissenschaftliches Institut. 1985. Thaler, Peter, The Ambivalence of Identity: The Austrian Experience of Nation-Building in a Modern Society. West Lafayette (IN): Purdue University Press. 2001 Wallace, Ian (ed,), German-speaking exiles in Great Britain. Amsterdam: Rodopi. 1999. Wheatcroft, Andrew, The Habsburgs. Embodying Empire.'' London: Penguin Books. 1996. Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid


text: Redutseerija on keemias element, mis redoksreaktsiooni käigus loovutab elektrone ja O-a aste suureneb. Vaata ka Oksüdeerija Redoksreaktsioon Keemia Keemilised reaktsioonid