Elu uues maailmas: Hullumeelne nadal Ja meie elu laheb aina ponevamaks ja seiklusterohkemaks :) Mulle ei meeldi esmaspaevad ja selle nadala esmaspaev oli minu vastu ylikarm. Yks hullemaid paevi mu elus, peale selle paeva, kui mu vanaema suri. Ma voin vist ennast varsti selgeltnagijaks tituleerida, sest ma nagin ( kartsin, aimasin ? ) seda koike ette. Et see ei ole hea mote jatta auto aeda soojenema hommikuti ja et yks paev paneb keegi selle pihta. Ja nii lakski. Kusjuures me just mehega arutasime, et peame jatma vaid autovotme ette ja uksed puldiga kinni. Aga ei, lootsime hea onne peale, mis meid alt vedas ja taiega. Mees oli just lainud last kooli viima ja ma veel sattisin ennast valmis, kui kuulen, et naabrite koerad agedalt hauguvad, tavaliselt ikka lahen vaatama, nagu harjumusest, kui nad vaga kovasti larmavad. Ja mis ma naen, keegi tagurdab mu autoga ja kui ma uksest valja tormasin, soitis ta mu nina alt labi ja oligi lainud. Esimene instinkt oli hakata karjuma ja autole jargi joosta, kuid kaugele sa sokkides ja t-sargis talvel ikka jouad. Tormasin tuppa ja valisin 911 ja karjusin neile nutuse haalega, et mu auto varastati ara, samal ajal helistasin mehele mobiilile. Politsei tuli kohe, kuid tundus vaga uimane, minu reaktsioon oli, et miks kogu linna politsei minu autot ei otsi ja jalita :) Politsei arvas, et varsti on auto kaes tagasi, et keegi tahtis kuhugi soita ja kasutas juhust. Soitja oli noor musta nahavarviga naisterahvas. Ja nii lakski. Kuid enne, kui sain politseist telefonikone jargmine varahommik, et mu auto on leitud, olin ennast ribadeks narveldanud ja mehega pool paeva mooda getourkaid tiirutanud ja meeleheitlikult mu autot otsinud. Koige hullem oli, et neil on mu votmed. Maja votmed vahetasime kohe ara. Kuid autolukkudega laheb rohkem aega. Nyyd ma nagu sytel, nii kui naabrite koerad haalitsevad, torman koeraga valja, koer on ka juba haires ja muudkui haugub. Nii et jargmisest nadalast laheb mu auto remonti ( kuna oli ka paar kriipsu ja molki ) ja olen umbes nadal ilma autota. Eks mees peab mind viima ja tooma ja ohtuti olen koduarestis. Amm lubas tulla ka linna lapsi vaatama, kuna neil koolivaheaeg, et ehk ta saab mind ka viia-tuua kui vaja. Loppkokkuvottes siis koik hasti, kuid imelik tunne on sees, kuid ehk teist korda enam nad nii naglad pole, samas siin voib teatud kontingendist koike uskuda. Esmaspaev ja teisipaev ma toole ei saanud, kindlustusega paberimajandus on paras jamamine, onneks nyyd peaks koik korras olema. Meil jah kohe ei vea nende autodega see aasta, just tuli mehe auto parandusest ja nyyd mul see jama. Kuid ma olen onnelik ja vandusin, et kui oma auto katte saan, siis ei ole mul enam yhtegi soovi jouluvanale. Eile laksin toole ja muidugi seal hullumaja, taiesti lolliks nad lainud see aasta, tahavad saada nii palju toodangut valja kui voimalik ja ma upun toosse, laud on lookas paberikuhjade all ja ladu tais tegemata tood... tana toesti tundsin, et mulle aitab, tahan olla ka koduperenaine ja kantseldada lapsi ja teha syya ja koristada. Yks paev ma vist lusika nurka viskan. Plaan oli aasta viimane nadal vabaks votta, aga kus sa sellega, tundub, et jaab ara. Kahju. Mees on tool koik pyhad, nii 24. dets kui 31. dets ja 1. jaanuar, nii et kuhugi minna me poleks saanud niikuinii. 25. dets on ta vaba, siis on siin suur pyha ja rohi ka ei kasva. Meie oleme nagu alati 24-ndal detsembril mehe vanemate ja oega, siis saavad lapsed kinke ja siis veel 25-nda hommikul kohaliku kombe kohaselt ka. Eile just raakisime minu osakonna joulupeol, et me tahistame topelt pyhasid, nii Eesti omasid, kui kohalikke ja lapsed saavad kinke ka kaks korda. Homme on Marleenil koolis klassis joulupidu, tegime igayhele vaikese kommi-nanni kotikese, onneks neil ainult 16 last kokku klassis. Kuigi maksin raha yhele emale, kes kogu opetaja kingi jaoks ja siis lastele tegemiseks, siis tavaliselt jouludeks ja Sobrapaevaks teevad koik lapsed yksteisele ka vaiksed nannikotid, nii et Marleen saab alati hulga nanni. Nagu seda kommi veel vahe oleks. Marleen ei joua oma pakapikkude toodud komme ara syya, nii et tana jai vahele, ytlesin, et pakapikk vaatas, et sul veel eelnevad kommid soomata. Aga lapse vaimustus on kihvt vaadata, kuidas lapsele see on ikkagi nii ponev ja tuleb meelde enda lapsepolv, kus see jouludeaeg oli nii selline kuidagi onnis aeg. Selline muinasjutuline. Enam mul sellist tunnet ei ole, kuid tore on naha, et laps sellest roomu tunneb. Ja joulupeod ei loppe meil veel, laupaeval on eestlaste joulupidu, kus siis saab ka jouluvanale salmi lugeda ja muidugi kingituse ja eestiparast joulutoitu syya. Vanema generatsiooni eestlased korraldavad seda, kuigi nad vist on tydinud, aga noorematele ka yle anda ei taha, neile see nagu auasi. Iga aasta pean ma aru andma, kes ma selline olen, miks siin olen jne. Aga no lapse parast peab minema. Olen vasinud ja tahaksin puhata, eks nais, millal selleks voimalust on. Posted by Nele at 7:05 PM Jaana December 18, 2009 at 9:29 AM Oi, mul hea meel lugeda, et said siiski oma auto kätte! hea, kui saate ka hapukapsast ja verivorsti syya (arvan, et saate). Mis muud, kui vastupidamist ja mõnusat jõulu ootamist :)


6 fakti, mida te poleks Maa lähimatest tähtedest kunagi ette kujutanud | Lunar Explorer 6 fakti, mida te poleks Maa lähimatest tähtedest kunagi ette kujutanud Päikese naabruskond on nii erinev, kui inimesed ette kujutavad. Kuid esimest korda teame, mis see on. Kui vaatad öötaevas tähti, siis ilmuvad need erineva heleduse, värvi ja rühmitusmustriga. Kuid tähte nähes ei saa te kohe teada, kas see on isoleeritud täht või mitme tärniga süsteemi osa, kas see on sisemiselt särav või olemuselt nõrk ja kas see asub läheduses või kaugel. Tead juba esimesest kontrollist alates, kui hele ja mis värvi see tundub. Selgub, et enamik palja silmaga nähtavaid tähti on tegelikult oma olemuselt väga heledad, ebaharilikult sinised ja üsna kaugel. Aga lähimad tähed? Kuigi mõned neist on eredad, läheduses ja kuulsad - nagu Alpha Centauri ja Sirius -, vajavad enamik neist leidmiseks spetsiaalset varustust ja tehnikat. Aastal 1994 moodustas astronoomide meeskond RECONSi, lähitähtede otsimiskonsortsiumi, et uurida Maale lähimaid tähti ja neid tundma õppida. Nad avaldasid just oma viimased tulemused; siin on olulisemad punktid. RECONS teeb kogu taeva suurimaid ja kõige nõrgemaid uuringuid, otsides objekte, mis aasta jooksul erinevatel aegadel vaadates näitavad parallaksi. Kui Maa tiirleb ümber Päikese, muudab see oma positsiooni teiste taeva tähtede suhtes. Nii nagu tundub, et pöial liigub, kui hoiate seda käe pikkusest ja lülitate vasaku silma ja parema poole, liigutage lähimate tähtede asukohta kaugemate tausttähtede suhtes, kui vaatate neid kuuekuulise vahega. Selle parallaksi mõõtmine võimaldab teil otseselt määrata kauguse nende tähtedeni ja “lähimad” on meelevaldselt määratletud 10 parseli (32,6 valgusaasta) piires, mis vastab 0,1 "või suuremale parallaksile. Siin on kuus suurimat leiab siiani. 1.) 10 parasiidi sees on 316 avastatud tähesüsteemi. See on uskumatu edasiminek võrreldes sellega, mida me RECONSi alguses teadsime; teadaolevate tähesüsteemide arv 10 parselli kohta oli ainult 191; see arv on tänapäeval 316. RECONS ja teised läheduses olevaid tähti otsinud meeskonnad on lisanud 125 uut tähesüsteemi, mis tähendab 65% -list tõusu algse näitajaga võrreldes. Lisaks oleme nüüd kõigi nende jaoks täpselt mõõtnud paralleele. Need kõik on olemuselt nõrgad süsteemid, kus ühte järgmistest 125st: 79 domineerivad punased kääbused, 37 pruunide kääbuste poolt ja 9 “muude” kääbuste, näiteks valgete kääbustähtede poolt. Paljudel tähesüsteemidel on mitu liiget; „Domineeriv” tähendab, milline täheklass on süsteemi eredaim ja helendavaim täht. Selle viimase andmeväljaande abil on leviala olnud nii hea, põhjalik ja sügav, et koostöö RECONS on teatanud, et nüüd oleme enesekindlalt leidnud enam kui 90% kõigist tähesüsteemidest 10 parseki piires. 2.) Heledad tähed on äärmiselt haruldased; kõige õhemad tähed on vaieldamatult levinumad. Tärnid, nagu me neid liigitame, on seitsmes erinevas tüübis: O, B, A, F, G, K ja M, mis on paigutatud sinisest ja kuumimast kuni punaseima ja jahedamani. Need tähistavad tähti, mis põlevad vesinikku tuumasünteesi teel tuumas (või raskemateks elementideks). Pruunid kääbused on läbikukkunud tähed, mis pole piisavalt massiivsed, et neist saaks M-klassi tähti, samas kui valged kääbused on Päikesesarnaste tähtede allesjäänud südamikud, mis on kogu oma tuumakütuse põletamisega oma elu juba lõpetanud. Neist 316 süsteemist: Neist 0 domineerivad O-klassi tähed (0%), 0 neist B-klassi tähtede järgi (0%), 4 neist A-klassi tähtede järgi (1,3%), 8 neist F-klassi tähtede järgi (2,5%), 19, sealhulgas Päike, G-klassi tähtede poolt (6,0%), 29 K-tähe poolt (9,2%), 222 M-klassi tähte (66,5%), 37 pruunide kääbuste poolt (11,7%) ja 9 valgete kääbuste poolt (2,8%). See ütleb meile, et tõelistest tähtedest (O, B, A, F, G, K ja M) koosnevatest lähedal asuvatest tähesüsteemidest on ilmatu 82% neist M-klassi tähed: punased kääbused. Meie päike on asjade suurskeemis üsna haruldane. 3.) Lähim O- või B-klassi täht on ilmatu 79 valgusaasta kaugusel. See oleks Regulus, B-klassi tähtede väga nõrgas otsas. Regulus on Leo tähtkuju heledam täht ja on üldiselt taeva 21. heledam täht. O- ja B-klassi tähed on nii haruldased, et nad on nii massiivsed kui ka lühiajalised. Kui olete jõudnud kaugele tähte moodustavast piirkonnast, mis on Päike (olles praegu spiraalide vahel), saavad sellest ainult suhteliselt vanemad tähed, kes asuvad teie naabruses. Regulus, B-klassi madalamas otsas, on elanud umbes miljard aastat ja enne elutsükli järgmisse faasi siirdumist pole enam palju aega jäänud, kuid neljakordse tähesüsteemi osana on see ripub endiselt seal. Kuid selle leidmiseks peate minema mööda 10 parseki, mis ulatub peaaegu 25-ni. 4.) 10 parselli piires pole neutrontähti ega mustaid auke. Ja kui aus olla, peate kummagi neist leidmiseks minema kaugemale kui 10 parselit! 2007. aastal avastasid teadlased röntgenobjekti 1RXS J141256.0 + 792204, hüüdnimega Calvera, ja tuvastasid selle neutrontäheks. See objekt asub suurepärase 617 valgusaasta kaugusel, muutes selle lähimaks teadaolevaks neutronitäheks. Lähimasse teada olevasse musta auku jõudmiseks peate minema kogu tee V616 Monocerotisse, mis asub enam kui 3000 valgusaasta kaugusel. Kõigist 10 parasiidi jooksul tuvastatud 316 tähesüsteemist võime kindlalt väita, et ühtegi neist pole musta augu või neutronitähe kaaslastega. Vähemalt seal, kus me galaktikas asume, on need objektid haruldased. 5.) Praegu on 10 parasiidi kohta teada 56 eksoplaneeti. Hoolimata asjaolust, et 10 parselli hulgas on üle 400 teada oleva tähe, on vaid 26 kinnitust leidnud, et neil on planeedisüsteem. Vana rekordiomanik oli HD 219134, millel oli kuus kinnitatud planeeti ja veel üks kandidaat, samas kui lähim on Proxima Centauri b, kõigest 4,2 valgusaasta kaugusel. TRAPPIST-1 jääb lihtsalt kahe silma vahele; 40 valgusaasta kaugusel on see varju 12 parseci kaugusel. Eelmisel nädalal edukalt käivitunud TESSi üks peamisi ülesandeid on nende tähtede ümber liikuvate planeetide otsimine. Kui see neid leiab, tuvastab ja iseloomustab, saavad tulevased teleskoobid nagu James Webb ja praegu Maa peal ehitatavad 30-meetrised teleskoobid neid jälgida. Kui loodus on lahke, otsib inimkond esimest korda atmosfäärilisi elumärke potentsiaalselt asustatud maailmades teiste tähtede ümber. 6.) Kuid mitu tähesüsteemi on väga levinud. Me nägime seda hõlpsalt 10 parseli piires, kus sellised päikesesarnased tähed võivad olla üksikud, kuid kahekomponendid, trinaarid ja palju muud on üsna tavalised. Meie jaoks lähim tähesüsteem, Alpha Centauri, on kolmesüsteem ja 10 parselli piires on isegi kaks nelikujulist süsteemi, GJ0644 ja Alpha Librae. 316 teadaoleva süsteemi kuuluvate lisatähtede hulgas on üle 100 täiendava tähe, kui arvestada mitut tärni olemusega sellest, mis seal väljas on. Kuid teadlased tahtsid paremini teha ja nii otsustaski RECONS laiendada oma otsinguid viimase kümne aasta jooksul 25 parsekini. Seda tehes leidis 2014. aasta seisuga: 1533 ühe tärni süsteemid, 102 kolmekordset süsteemi, 19 neljakordne süsteem, 4 nelinurkset süsteemi ja isegi 1 seksuaalne süsteem. Seda sekstopsüsteemi Castor on tuntud juba iidsetest aegadest ja see on öise taeva 24. heledaim tähesüsteem vaid 51 valgusaasta kaugusel. See asub enam kui 10 parseki kaugusel, kuid kell 15.7 ainult vaevu. Sealsetes kõige nõrgemates, väikseima massiga süsteemides võib siiski tuvastada 10 parasiidi täpsuse, ja pole mingit garantiid, et see, mida meie läheduses jälgime, vastab keskmiselt galaktikas ja universumis toimuvale. Kuid me läheneme kiiresti piirile, kus ja kuidas saaks puuduvaid tähti leida; RECONS-iga töötavad teadlased on enesekindlalt väitnud, et nad on peaaegu kindlasti leidnud kõik tähesüsteemid. Selle põhjal, mida me nägime, pole Päike ju tüüpiline täht, vaid massiivsem kui umbes 95% Universumi tähtedest. Edasiliikumisel hakkame meie kohaliku naabruskonna puhul vastama mitte ainult tähtede, vaid planeetide ja elu puudutavatele küsimustele. See on põnev aeg uurida kosmose sisemisi ulatusi, sealhulgas ka väljaspool meie päikesesüsteemi. Sajand üldist relatiivsust. II osa: Mis hea on relatiivsus?Küsige Ethanilt: kas universum võiks olla lõpmatu?Kui kaua me elame aastal 2069?Teaduslik viis nõudmisel ideede genereerimiseksProgrammeerimisinnovatsioonid


Nooruse Meridiaan – Humanitaarosakond pealinnas Artikkel / VariaHumanitaarosakond pealinnas Artikkel, avaldatud 31. oktoober 2016, vaadatud 3068 korda, autor Merle Rekaya, Humanitaarosakond Euroopa koolis Autor/allikas: Anni Haandi I veerandi viimasel päeval toimus mõnda aega planeeritud humanitaarosakonna koolitusreis, sedakorda Tallinna põnevatesse koolidesse, et osa saada teistmoodi mõtlemisest hariduses. Kuna iga inimene tajub ümbritsevat veidi erinevalt, siis on järgnevalt võimalik lugeda, milliseid mõtteid koolituspäev meie osakonna inimestes tekitas. Eve Tuisk mõtiskles Tallinna Euroopa koolis oli meil vastas kaks (!) meie kooli vilistlast. Äge on mõelda, et ka Kuressaare Gümnaasium on neid tõeliselt toredaid noori, julgeid, säravaid, ideedega, naeratavaid, inspireerinud ning suunanud. Koolis jäid silma ka „rääkivad seinad“, sest koridorid, klassid, trepikojad – kõik on täis õpilaste kunstitöid, s.t mõtteid ja tundeid. Igaühe arvamus loeb. Tallinna Õismäe Vene Lütseumist meenub eelkõige innukas ja tulevikuvisiooniga õppejuht. Näiteks on sealsed valikained seotud kindla eesmärgiga – õpilased peavad saama suhelda eesti keeles erinevatel kultuurilistel ja ühiskondlikel teemadel. Avatud tunnid on kõigile õpetajatele kohustuslikud ning need on tõeliselt oodatud. Õpetajad on pettunud, kui kuulamas-vaatamas on vaid (!) neli inimest, s.t kooli juhtkond. Hästi meeldis, et samasuguses majas, kus meie töötame, suudavad õpetajad „lõhkuda“ klassiruumi ja korraldada õppetööd nii, et õpilased ei ole tuimad kuulajad, vaid aktiivsed mõtlejad, arutajad, loojad. Päeva nael oli etendus „Teisest silmapilgust“. Kui päeval kuulsime, kuidas Õismäe koolis valmistatakse noori ette astuma eestikeelsesse ülikooli, ühiskonda üldse, siis õhtul tajusime teatris, millised on tegelikult venekeelse elanikkonna lõimumisprobleemid eestikeelsega. See andis päeval kogetule uue varjundi, pani laiemalt teemale mõtlema ja olgem ausad, muutis ka minu arusaamist kogu integratsiooniteemast. Heidi Truu hetked Meil oli ütlemata tore reis, kus kogu osakond sai koos olla. Mis meeldis või eriliselt meelde jäi? Meeldis Tallinna Keskraamatukogu, mis ei ole ainult raamatute laenutamise koht, vaid on muutunud tõeliseks kultuuritempliks. Siia tulevad pärast väsitavat koolipäeva õpilased, et teha koolitöid, kus abistajateks on raamatukogu töötajad. Samas on ka raamatud, mis kutsuvad lugema. Raamatukogu on ka täiskasvanutele mõelnud. Õmblushuvilised saavad ajakirjadest lõikeid võtta ja kasutada koha peal õmblusmasinat. Vanematele inimestele korraldatakse kursuseid, kuidas tulla toime nutitelefoniga. Kõiki neid teenuseid osutavad raamatukogu aktiivsed töötajad. Maret Laurson leidis järgmisi ideid Mulle meeldis Tallina Õismäe Vene lütseumi vastrenoveeritud maja uudne ruumilahendus, mis tegelikult oli sobitatud KG-sugusesse hoonekarpi. Söökla sisehoovipoolse pisukese laiendusega oli ruumikitsikusest jagu saadud ja ruum oli avar ja õhuline. Meie garderoobist on saanud müstiline labürint, aga Õismäe kooli garderoob oli lihtsamast lihtsam täis kuldkollast valgust. Erilised tingimused olid loodud kunstiklassile, kus valgus tuli ruumi lausa kahelt poolt ja vinged olid kodundusklass ning tehnoloogia klass. Koolis oli lift raamatute raamatukokku toimetamiseks, aga vajadusel võivad seda kasutada ka abivajajad ja õpetajad. Koridoride otstesse oli ehitatud (vähemalt B korpuses) WC-de ja pisiruumide arvelt täismõõdulised klassiruumid. Muidugi oli igas klassitoas väga ilus koolimööbel, mis laseb ennast ringi tõsta ja huvitavaid grupitöö võimalusi luua. Koridorides olid ümarlauad, töökohad, mis mõnel pool olid otsekui klasside pikendused. Väga palju oli kasutatud kollase eri toone, mis loob päikselise helge ja kerge tunde. Kooli eesmärk on anda väga tugev keskharidus ja tundus, et eesmärki aitavad täita käsikäes tavaõpe ja huviharidus, mille jaoks sisustatakse suur osa nullkorrusest. Tundus, et veerandi viimane päev oli tõsine koolipäev, sest tervitavaid lapsi tuli kella kahe ajal veel palju vastu. Õppejuhi jutust jäi kõlama, et arutatakse väga palju erinevatel tasanditel koolielu eduvõtmete ja kitsaskohtade üle. Palju tegeletakse metoodikaga. Üks kord nädalas saavad kogu kooli õpetajad ikkagi auditooriumis kokku. Euroopa koolis hakkas silma, et palju õppematerjali oli seintele pandud, Sõnastikud ja raamatud olid klassides riiulitel. Huvitav oli see fakt, et raskemate õpilaste jaoks oli vahetundide ajal võimla avatud ning nendega tegeles kehalise kasvatuse õpetaja (mängisid korvpalli). Euroopa koolis ei tohtinud isegi vahetundide ajal telefoni välja võtta. Lapsed joovad hommikuti õpetajaga teed (5 last klassis). Anu Liigi sügismosaiik Tallinna Euroopa koolist jäi mulje, et neil on seal tööl trobikond noori suhtlusvalmis inimesi ja kadedust äratav hulk meesterahvaid, meilegi kuluks just algklassirüblikutele nood ära. Suurema õpilase joonistatud pilt väiksema lapse pildi eeskujul oli vahva mõte (kui lugeda Meie KG-st sõprusklassi lugu, siis neile sobiks selline projekt vägagi hästi); teine kunstiõpetuse töö fotodega pani mitugi mõtet pähe – võiks nii klassis portreedenäituse korraldada kui näiteks (laste)kirjanike pilte lasta joonistada. Tallinna Õismäe Vene Lütseumis oli mitu sellist ruumi, mis panid samasugust soovima. Aatrium, kus saab esineda ja pidulikumat sündmust tähistada ilma suuremate ümberkorraldusteta, avatud matemaatikaklass ja muidugi rõõmsad värvid ja klaasidega klassiuksed. Tallinna keskraamatukogu pakkus palju põnevat: ruumikasutus ja näitused, eriti meeldisid seina külge kinnitatavad tumbad, mida vajadusel võtta ja pärast tagasi panna. Kõik see moodustab ühe värvika osa sügismosaiigist 2016. Merle Rekaya mõtted Ütlemata inspireeriv oli Euroopa kooli veidi nihkes päevakava. Vaatamata koolikellale olid erinevatel vanuseastmetel eri aegadel nn suur vahetund, kus lapsed käisid söömas ja igal juhul ka õues. Keemiaklass-labor ja kunstiklass olid ruumid, mõjusid loominguliselt, mitte korrektese kontoriklassina. Väga hea meel oli näha, et mõned aastad tagasi külastadud suurepärase sisuga, kuid tol hetkel üsna räämas olekus olnud Õismäe Vene Lütseum on saanud kä välise keskkonna, mis kindlasti nende uuenduslikke mõtteid veel rohkem toetab. Kindlasti ootan lütseumiõpetajate visiiti meie kooli, et nende mõtteid meie maja inimestega jagada. Päeva krooniks oli Vene teatri ja Tallinna linnateatri ühisprojekt, kus etendus aasis mõnuga vene inimeste Eestisse integreerimist ja näitas ametnike otsuste mõju igapäevaelule. Anni Haandi jäi rahule Ma jäin reisiga väga rahule – iseäranis tore oli meie teater, kus tõdesin, et vene keele oskus oleks hea hädavajalik. Väga armsad olid koolid, mida külastasime – Euroopa kool oma armsuses ja lihtsuses ning vene lütseum oma võimaluste rohkuses. Marit Tarkin organiseeris ja tänab Päeva jooksul saime tutvuda väga eriilmeliste, aga siiski meie majja ja igapäevatöösse häid mõtteid toovate koolidega. Euroopa kool töötab ingliskeelsena. Triin Uulma kunstiklass oli tõeline kunstinäitus, erinevad tehnikad, võimalused ja Loovus suure algustähega ja seda oli tegelikult näha kogu majas. Elo Saare on koolis sotsiaalpedagoog, aga mitte ainult, kuna ta töötab Euroopa koolis algusaastatest, siis tutvustasid kolleegid teda inimesena, kes teab ja oskab majas kõike. Kadri Kakkum õpetab välismaalastele eesti keelt, kultuuri ja inimeseks olemist. Mõnes klassis on näiteks vaid 1 õpilane korraga. Kogu majas jäi kõlama mõte, kui oluline on iga õpilane ja kuidas õpilast arvestades tunde planeeritakse ja läbi viiakse. Suur tänu teile Triin Uulma, Elo Saare ja Kadri Kakkum (mõlemad KG 26. lennu vilistlased) sooja ja põhjaliku vastuvõtu eest! Tallinna Õismäe Vene Lütseum on Eesti haridusmaastikul silma paistnud innovaatilise koolina, kus tundide metoodika ja õpetajate professionaalsus on väga olulisel kohal. Seekordne külaskäik oli eriliselt huvitav, sest maja on saanud just värske remondi ja kuna KG on sama tüüpi kool, siis oli huvitav meil kaht maja ja võimalusi võrrelda. Põhjalik ekskursioon koolis ja enda kabinettides töötavate õpetajate toetavad ja soojad naeratused andsid meie külaskäigule värve juurde. Kavas on meie kahe kooli vahelist koostööd jätkata, sest metoodilises mõttes on meil väga palju üksteisega jagada. Suur tänu Nataliale ja Jelenale vastuvõtu eest ja kindlasti jätkub meie koostöö just tunnimetoodika ja võimaluste vahendamise osas! Tallinna Keskraamatukogu direktriss Kaie Holm, meie kooli 8. lennu vilistlane, pani meie koolituspäevale väärika ja imetlusväärse punkti, sest see, kuidas tema raamatukogu on rahvani toonud ja mis võimalusi selleks kasutab, on õppimist väärt. Konkreetselt meie osakond sai mitu päris head ideed, kuidas last lugemiseni viia ja kuidas raamatukogu saab olla armas maja, kuhu juba päris väikesed tahavad väga minna, suurtest rääkimata. Aitäh, Kaie, äkki suudame mõne idee ka saarel ellu viia!


Sotsiaalkaitsesüsteemid – MISSOC Mis on MISSOC? ELi vastastikune sotsiaalkaitsealane infosüsteem (MISSOC) hõlmab üksikasjalikku, võrreldavat ning korrapäraselt ajakohastatavat teavet riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide kohta inglise, prantsuse ja saksa keeles. MISSOC avaldab kaks korda aastas (jaanuaris ja juulis) ajakohastatud teavet sotsiaalkindlustussüsteemide kohta 28 ELi liikmesriigis + Islandil, Liechtensteinis, Norras ja Šveitsis, sealhulgas - võrdlevaid tabeleid, mis hõlmavad 12 peamist sotsiaalkaitse valdkonda: rahastamine, tervishoid, haigus-, rasedus- ja sünnitus-, invaliidsus-, vanadus-, toitjakaotus-, tööõnnetus- ja kutsehaigus-, pere-, töötushüvitised, toimetulekutoetus ja pikaajaline hooldus; - organisatsiooni skeeme ja lühikirjeldusi sotsiaalkaitsestruktuuride kohta 32 osalevas riigis; - lühikirjeldusi füüsilisest isikust ettevõtjate peamiste sotsiaalkaitsemeetmete kohta. MISSOC on samuti vastutav riiklikke sotsiaalkindlustussüsteeme käsitlevate juhiste iga-aastase ajakohastamise eest. Juhisteeesmärk on anda teavet Euroopa piires liikuvatele kodanikele. Kes kasutab MISSOCit? MISSOCit kasutavad: - poliitikakujundajad ja ametnikud; - teadlased ja üliõpilased; - inimesed, kes asuvad teise Euroopa riiki elama või töötama. Kuidas teavet ajakohastatakse? MISSOCi tööd koordineerib Euroopa Komisjon. Komisjoni abistab tema poolt ametisse määratud sekretariaat. Iga MISSOCiga hõlmatud riik määrab oma ministeeriumidest või asutustest ühe või kaks sotsiaalkaitse valdkonna kontaktisikut. Need kontaktisikud ajakohastavad korrapäraselt võrdlevaid tabeleid ja riiklikke sotsiaalkindlustussüsteeme käsitlevaid juhiseid.


source: CulturaX

text: Hillar Lauri koos abikaasa Tiinaga Michael Sittowi näituse avamisel suvel 2018.a. Foto erakogust Läksid Eestisse elama juba 1990-ndate aastate algul, kui taasiseseisvunud Eesti Vabariik oli alles väga noor. Mis Sind sinna viis? Kolisin Eestisse 1991.a. lõpus ja alustasin seal tööd 2. jaanuaril 1992. Ma olen sündinud Torontos ja käinud kahes Toronto ülikoolis, York University ja U of T. Kui Eesti sai taasiseseisvaks, olin mina vandeadvokaat Toronto kesklinnas. Mõtlesin, et olen veel noor mees ja võiksin panustada enda vanemate sünnimaa uude algusesse. Mingil määral rääkisin eesti keelt ja ma teadsin, et mõned Kanada-eestlased olid kolinud Eestisse ja asunud tööle Eesti Välisministeeriumisse. Võtsin kontakti ministeeriumiga ja sain neilt tööpakkumise. Alguses oligi plaan jääda Eestisse aastaks, aga üks asi viis teiseni, aastad läksid ja tänaseks olen Eestis elanud 28 aastat. (Pikemalt EE # 2, 17.01.2020 paber- ja PDF/digilehes)


source: wikipedia

text: Euroopa Parlament (mitteametlikult ka europarlament) on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. Euroopa Parlament on Euroopa Liidu parlamentaarne institutsioon, mis koosneb 1957. aasta Rooma lepingu sõnade kohaselt "Euroopa ühenduseks liitunud riikide rahvaste esindajatest". Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud valivad saadikuid Euroopa Parlamenti üldistel ja otsestel valimistel iga viie aasta tagant, alates 1979. aastast. Seejuures on tegemist ainsa Euroopa Liidu otsevalitava organiga. 2020. aastal toimunud Brexiti järel on Euroopa Parlamendil 705 liiget. Euroopa Parlament asub ametlikult Strasbourgis. Seal toimuvad kord kuus täiskogu nädalapikkused istungjärgud. Parlamendi teised töökohad on Brüssel ja Luxembourg. Kuigi Euroopa Parlament ei saa ise Euroopa Liidu õiguse eelnõusid algatada, vaid hääletab Euroopa Komisjoni esitatud eelnõude üle, on parlament mitmete lepingute kaudu pidevalt mõju ja võimu omandanud. Need lepingud, eriti 1992. aasta Maastrichti leping ja 1997. aasta Amsterdami leping, on Euroopa Parlamendi muutnud pelgalt nõustavast institutsioonist seadusandlikuks parlamendiks, mis sarnaselt rahvuslike parlamentidega teostab võimu. Euroopa Parlamendi volitused Euroopa Parlamendil on kolme liiki põhivolitused: õigus anda seadusandlikke akte rahandusalased volitused järelevalve täidesaatva võimu üle Tavaline seadusandlik menetlus on kaasotsustamine. See menetlus viib Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühisaktide vastuvõtmiseni. Kaasotsustamist kasutatakse töötajate vaba liikumise, siseturu loomise, teaduse ja tehnoloogia arengu, keskkonna, tarbijakaitse, hariduse, kultuuri ja tervise probleemidega seotud küsimuste puhul. Kuigi kaasotsustamine on standardmenetlus, on tähtsaid valdkondi, nagu maksustamisküsimused või iga-aastane põllumajandustoodete hindade ülevaatamine, mille kohta parlament annab ainult oma arvamuse. Euroopa Parlament võtab Euroopa Liidu eelarve vastu iga aasta detsembris järgmiseks aastaks. Kui parlament on eelarve vastu võtnud, kontrollib Euroopa Parlament avalike summade kasutamist oma eelarvekontrollikomisjoni kaudu. Parlamendi president, juhatus, esimeeste konverents President, kes valitakse kaheks ja pooleks aastaks, esindab parlamenti ametlikel üritustel ja rahvusvahelistes suhetes, juhatab täiskogu istungeid ning juhatuse ja eesistujate konverentsi koosolekuid. Lisaks on tema ülesanne jälgida, et peetaks kinni Euroopa Parlamendi kodukorrast, ning tagada kogu institutsiooni ja selle organite korralik toimimine. Juhatus on regulatiivne organ, mis vastutab parlamendi eelarve, haldus-, organisatsiooniliste ja personaliküsimuste eest. Lisaks presidendile ja 14 asepresidendile kuuluvad selle liikmete hulka ka viis kvestorit, kes osalevad liikmete haldus- ja finantsasjade ning põhikirjaküsimuste aruteludel nõuandva häälega. Juhatuse liikmed valitakse ametisse kaheks ja pooleks aastaks. Esimeeste konverents on parlamendi poliitiline juhtorgan, mis koosneb parlamendi presidendist ja poliitiliste fraktsioonide esimeestest. See koostab täiskogu istungite päevakorra, määrab parlamendi organite töö ajakava ja kodukorra ning parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töö lähtealused ja suuruse. Komisjonid ja delegatsioonid Komisjonid Euroopa Parlamendi täiskogu istungite ettevalmistamiseks osalevad liikmed 20 alalises komisjonis. Komisjonid koosnevad 24–76 parlamendiliikmest. Igal komisjonil on esimees, juhatus ja sekretariaat. Lisaks alalistele komisjonidele võib parlament moodustada allkomisjone, ajutisi komisjone konkreetsete probleemide lahendamiseks ja uurimiskomisjone. Komisjonid kogunevad avalikeks aruteludeks Brüsselis üks kuni kaks korda kuus. Parlamendi ühiskomisjonide eesmärgiks on hoida suhteid Euroopa Liiduga assotsieerumislepingute kaudu seotud riikide parlamentidega. Delegatsioonid Parlamentidevahelised delegatsioonid teevad koostööd paljude teiste riikide parlamentidega, seejuures ka Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide parlamentidega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega. Delegatsioone on kokku 41. Liikmete arv delegatsioonides ulatub kaheteistkümnest enam kui 70 liikmeni (parlamentaarsete assambleede puhul). Sekretariaat Parlamendi tööd korraldab sekretariaat, mida juhib peasekretär. Sekretariaadis on ligikaudu 3500 töötajat, kellele lisanduvad poliitiliste rühmituste personal ja liikmete assistendid. Kolmandik personalist töötab keeleteenistuses (suuline ja kirjalik tõlkimine). Peasekretariaat asub Luxembourgis ja Brüsselis. Parlamendi liikmed Parlamendiliikme tööaeg jaguneb Brüsseli, Strasbourgi ja oma ringkonna vahel. Brüsselis osaleb ta parlamendikomisjonide ja fraktsioonide koosolekutel ning täiskogu täiendavatel osaistungjärkudel, Strasbourgis täiskogu 12 osaistungjärgul. Paralleelselt põhitegevusega peab parlamendiliige pühendama aega ka oma ringkonnale. Kohtade jaotus Parlamendikohad jagatakse reeglina proportsionaalselt, vastavalt iga riigi elanike arvule. Igal liikmesriigil on kindel arv parlamendikohti, mis ei või olla suurem kui 99 ja väiksem kui 5. Eestist valitud parlamendiliikmed Eestis toimusid Euroopa Parlamendi valimised esimest korda 2004. aastal pärast liitumist Euroopa Liiduga 1. mail. 2004. aasta valimistel said Eestist kolm kohta SDE (Toomas Hendrik Ilves, Marianne Mikko ja Ivari Padar) ning ühe koha Keskerakond (Siiri Oviir), IRL (Tunne-Väldo Kelam) ja Eesti Reformierakond (Toomas Savi). 2009. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta Keskerakond (Vilja Savisaar (Edgar Savisaare asendusliige, algselt Keskerakond; hiljem Vilja Savisaar-Toomast, Reformierakond), Siiri Oviir (algselt Keskerakond, hiljem parteitu)), ühe koha Reformierakond (Kristiina Ojuland (algselt Reformierakond, hiljem parteitu)), IRL (Tunne Kelam) ja SDE (Ivari Padar) ning üksikkandidaat Indrek Tarand. 2014. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta Reformierakond (Andrus Ansip (volitused lõppesid 1. novembril 2014, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Urmas Paet), Kaja Kallas (volitused lõppesid 5. septembril 2018, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Igor Gräzin)), ühe koha Keskerakond (Yana Toom), IRL (Tunne Kelam) ja SDE (Marju Lauristin (volitused lõppesid 6. novembril 2017, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Ivari Padar (volitused lõppesid 4. aprillil 2019, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Hannes Hanso)) ning üksikkandidaat Indrek Tarand. 2019. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta SDE (Marina Kaljurand, Sven Mikser), kaks kohta Reformierakond (Andrus Ansip, Urmas Paet), ühe koha said Keskerakond (Yana Toom) ja EKRE (Jaak Madison). Pärast Brexitit sai 1. veebruarist 2020 lisakoha Isamaa (Riho Terras). Parlamendi fraktsioonid Parlamendiliikmed jagunevad fraktsioonidesse mitte päritoluriigi või rahvuse, vaid poliitiliste vaadete järgi. Alates 2009. aastast on Euroopa Parlamendi kodukorra kohaselt fraktsiooni moodustamiseks vaja vähemalt 25 parlamendiliiget, kes on valitud vähemalt seitsmest liikmesriigist. Iga fraktsioon valib endale esimehe (või kaks kaasesimeest) ja juhatuse ning moodustab sekretariaadi. Istungitesaalis määratakse parlamendiliikmete kohad liikmete poliitilise kuuluvuse järgi vasakult paremale, vastavalt fraktsioonide esimeeste kokkuleppele. Enne hääletamist täiskogu istungil vaatavad fraktsioonid läbi parlamendikomisjonide koostatud raportid ja teevad muudatusettepanekuid. Fraktsiooni nõupidamisel otsustatakse fraktsiooni kui terviku seisukoht, kuid fraktsiooni liikmed ei ole kohustatud selle järgi hääletama. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusel on Euroopa Parlamendis seitse fraktsiooni: Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon (ERP) (182 liiget) Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis (S&D) (154 liiget) Renew Europe Group (Renew Europe) (108 liiget) Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon (Rohelised/EVF) (74 liiget) Identiteet ja Demokraatia (ID) (73 liiget) Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon (ECR) (62 liiget) Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon (GUE/NGL) (41 liiget) Fraktsioonilise kuuluvuseta liikmed (57 liiget) Kohtade jaotus liikmesriikide vahel Alates 1. veebruarist 2020 jagunevad Euroopa Parlamendi 705 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt: 2014–2020 jagunesid Euroopa Parlamendi 751 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt: 2011–2014 jagunesid Euroopa Parlamendi 754 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt: 2013. aastal liitunud Horvaatia sai 12 kohta ja kohtade koguarv suurenes sellega 766-ni. Vaata ka Euroopa Sotsialistlik Partei Euroopa Parlamendi valimised 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised Europartei Vaba ja Demokraatlik Euroopa Viited Välislingid Euroopa Parlamendi eestikeelne avaleht Euroopa Liidu institutsioonid


source: fineweb

text: Statistikaamet uuris ligi 500-lt transpordiettevõttelt, kuidas muutus mullu nende veetavate reisijate arv või kaupade maht. Uuringust selgus, et Eesti veondusettevõtete liinidel oli mullu 159 miljonit sõitjat, neist 151 miljonit riigisisestel liinidel. Sellega vähenes sõitjatevedu aasta varasema ajaga võrreldes 8 protsenti. Enim mõjutas seda sõitjate vähenemine linnaliinidel, mida kasutas ligi 117 miljonit sõitjat ehk 13 protsenti vähem kui aasta varem. Suur osa ehk ligi 90 protsenti linnaliinide reisijate kaost tuleb uuringu autorite sõnul Tallinna arvelt. Ühistranspordi kasutuse vähenemine on omane kogu viimasele viiele aastale. Statistikaameti juhtivstatistik Piret Pukk ütles, et reisijanumbrite kokkukuivamise taga on tõenäoliselt valglinnastumine. «Veidi linnast väljas olev piirkond ei ole ühistranspordiga väga hästi kaetud. See tähendab, et inimestel tuleb auto osta,» ütles Pukk. Samuti on kohati vähendatud liinide graafikuid ja tõstetud piletihindu, samas püsib ühistranspordi tehniline olukord kehv, ega meelita sõitma. Ühistranspordile ütlevad «ei» ka tööinimesed. Statistikaameti tööjõu-uuringu kohaselt kasutas 2001. aastal ühistransporti 31 protsenti tööga hõivatutest, 2006. aastal 28 ja viimastel aastatel vaid 22 protsenti. Statistikaameti juhtivstatistiku Ülle Pettai sõnul on transpordi kasutamine seotud masuga – kui töötute arv kasvas, vähenes ka ühissõiduki kasutajate hulk. Mullu hakkasid töötajad jälle rohkem bussiga sõitma. «Väike langustrend on aga endiselt - see tuleb isikliku auto kasutamise kasvu arvelt,» kinnitas Pettai. Bussid sõidavad edasi Maanteeameti transpordiuuring kasutab reisijate arvu leidmiseks teistsugust meetodit, kuid tendents jääb samaks. Kui 2009. aastal tehti maakonnaliinidel kõigi maakondade peale 18,8, siis 2011. aastal 18,1 miljonit reisi. Ainukesena on reisijate hulk viimastel aastatel veidi kasvanud Harju-, Järva-, Jõgeva- ja Võrumaal, mujal aga langenud. Samal ajal teevad omavalitsused pingutusi, et bussiliinide maht endisel tasemel hoida. Kui masu põhjas ehk 2008.-2009. aastal tõmbasid omavalitsused busside liinikilomeetritelt rihma koomale, siis mullu tõsteti taas tellimust kõigis maakondades peale Hiiu-, Lääne-Viru, Pärnu- ja Valgamaa. Sõitjate vähenemine paneb kohalike liinide vedajad raskesse seisu ka siis, kui omavalitsus bussidel endises mahus sõita laseb. «Eks see sõitjate arvu vähenemine vastab tõele – meie ju tunnetame siin kogu aeg sellist umbes 3-5 protsendist aastast langust,» ütles Tarbusi direktor Valter Keis. «Õpilasi jääb järjest vähemaks ja kogu see rahvastiku vähenemine peegeldub bussisõitjate arvus.» Ettevõte toob liinile järjest enam pisibusse, et ökonoomsemalt toimida. Vahel on selleks aga liiga hilja. «Reaalsus on see, et kes juba kord on loobunud ühistranspordist ja endale auto soetanud, seda on praktiliselt võimatu ühistransporti tagasi tuua. Näha on, et samas piirkonnas tööle tulijad pigem klapivad ennast kolme-neljakesi auto peale – tuleb odavam, kui eraldi bussipilet osta,» nentis Keis. Kaugliinid omadega plussis Seevastu Sebe juhatuse esimees Kuldar Väärsi reisijate puuduse üle ei kurda. Edu saadab Sebet ühtviisi nii kaugliinidel kui ka Tartu linnaveol. Viimastel aastatel reisib Sebe kaugliinidel igal aastal 7-8 protsenti rohkem inimesi. Ka Võru- ja Ida-Viru maakonnaliinidel suutis Sebe hoida kolmeprotsendilist reisijate hulga kasvu. «Raske öelda,» nentis Väärsi küsimuse peale, miks ettevõtet edu saadab. «Me oleme teenuse kvaliteeti hästi palju panustanud. Lõppkokkuvõttes on küsimus ikkagi selles, et kuidas inimene autost bussi tuua,» leidis ta. Väärsi on veendunud, et ühistranspordi kasutamise kaks kõige olulisemat faktorit on sagedus ja kvaliteet. Alles seejärel hakkab reisija vaatama pileti hinda. «Mida sagedamini käib buss, seda suurema tõenäosusega otsustab inimene auto maha jätta. Buss ei pea olema tuttuus, võib olla ka kümmekond aastat vana, aga kui ta selle võrra sagedamini käib, siis on ta igal juhul parem lahendus.»


Nepalis pole ühendust saadud umbes 40 soomlasega Soome suursaadiku Nepalis Asko Luukkaineni hinnangul pole pärast maavärinat ühendust saadud umbe 40 soomlasega. Soome välisministeeriumi hinnangul on soomlasi Nepalis vähemalt umbes 120. Saatkonna töötajad helistavad inimesi läbi. Piirkonnas viibivate Soome alpinistide kohta informatsiooni praegu ei ole, vahendab Turun Sanomat. Luukkaineni sõnul on järeltõukeid olnud viie-kuue tunni jooksul mitmeid. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71328161


text: August Rei VR III/1 (22. märts 1886 Viljandimaa, Pilistvere kihelkond, Kurla – 29. märts 1963 Stockholm) oli Eesti poliitik ja diplomaat. August Rei oli 1919–1920 Eesti Asutava Kogu esimees, 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929 Eesti Vabariigi riigivanem (August Rei valitsus) ja 9. jaanuarist 1945 kuni 29. märtsini 1963 Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis. Tema surma järel astus Peaministrina Vabariigi Presidendi ülesandeisse Aleksander Warma. Elulugu August Rei õppis Tartu Aleksandri (endises kubermangu-) gümnaasiumis, lõpetas Novgorodi gümnaasiumi, aastatel 1904–1905 ja 1907–1911 õppis ta Peterburi Ülikoolis õigusteadust. Aastatel 1905–1907 osales Rei 1905. aasta revolutsioonis, mille tõttu arreteeriti ja vangistati viieks kuuks. Aastast 1906 toimetas ta Tallinnas sotsiaaldemokraatliku suunitlusega põrandaalust ajalehte Sotsiaaldemokraat. Sotsiaaldemokraadi VSDTP enamlaste kätte minnes alustas aga uue Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Eestimaa Ühenduse Keskkomitee häälekandja Punane Lipp väljaandmist. Aastatel 1912–1913 teenis ta venemaa keisririigi sõjaväes sundaega ja 1913–1914 oli ta Viljandis advokaat. Esimese maailmasõja ajal aastatel 1914–1917 oli Rei suurtükiväeohvitser Tallinnas, Peeter Suure merekindluses ja osales 1917–1918 Eesti rahvusväeosade organiseerimises, olles seejuures Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee abiesimees. Aastatel 1917 ja 1919 oli ta ajalehe Sotsiaaldemokraat peatoimetaja ja 1927–1928 Rahva Sõna peatoimetaja. Aastatel 1917–1919 oli August Rei Maanõukogu liige, 1918–1919 Ajutise Valitsuse töö- ja hoolekandeminister, peaministri asetäitja ja haridusministri kohusetäitja. Asutava Kogu valimistel sai ESDTP 120 kohast 41 ja August Rei valiti Asutava Kogu esimeheks. August Reist kujunes Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei peamine juht ja ideoloog. Oli 1919–1920 Asutava Kogu liige ja esimees, 1920–1937 I, II, III, IV, V Riigikogu liige. Aastatel 1923–1925 Eesti delegatsiooni juht Eesti-Läti piirikomisjonis. Aastatel 1925–1926 II Riigikogu esimees. 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929 oli August Rei, August Rei valitsuse Riigivanem ja 1932–1933, Konstantin Pätsi neljandas valitsuses Eesti välisminister. 1934. aastal esitati Rei Valimiste Peakomitees laiendatud volitustega riigivanema kandidaadiks. Ta kogus 21. märtsiks 4983 toetusallkirja (Riigivanema kandidaadiks ülesseadmiseks oli tarvis koguda 10 000 allkirja). Aastani 1936 oli Rei vandeadvokaat, muu hulgas Ado Birki kaitsja 1927. aastal. 1930–1934 oli August Rei Tallinna linnavolikogu juhataja. Aastatel 1936–1937 oli Rei välisministri abi ja 1938–1940 Eesti saadik Nõukogude Liidus. 1940. aastal Eesti saadikuna Nõukogude Liidus pärast juunipööret ning Eesti okupeerimist ja annekteerimist põgenes ta Riia kaudu Rootsi. August Rei oli 1944. aastal moodustatud Otto Tiefi valitsuses välisminister, 31. detsember 1944 – 9. jaanuar 1945 oli ta Eesti välisminister, Vabariigi Valitsuses eksiilis. Jüri Uluotsa surma järel 1945. aastal sai temast paguluses olev peaminister presidendi kohustustes (1945–1963). Ühiskondlik tegevus 1930–1936 oli August Rei Alliance Francaise’i president ja 1937–1938 Eesti Välissuhete Ühingu abiesimees. August Rei oli Eesti Töölismuusika Liidu ja Tallinna Töölismuusika Ühingu, osaühingu Rahva Sõna, kirjastusosaühingu Täht, sihtasutuse Tallinna Rahvamaja, Tallinna Töölisteatri, Tallinna Töölisspordi Ühingu ja muude ühenduste esimees. 1946–1949 oli A. Rei Eesti Rahvusfondi ja 1947–1963 ka Eesti Rahvusnõukogu esimees. August Rei on kirjutanud ja tõlkinud sotsialistlikke raamatuid, avaldanud mälestused. August Rei suri Stockholmis eksiilvalitsuse istungilt metrooga koju sõites infarkti. August Rei matusetalituse pidas 20. aprillil 1963 Stockholmis Gustaf Vasa kirikus piiskop Johannes Oskar Lauri. Maeti augustis 2006 koos abikaasaga ümber Tallinna Metsakalmistule, Kuulsuste künkale. Tsitaat August Rei stipendium Alates 2008. aastast annab Riigikogu Kantselei välja August Rei parlamendiuuringu stipendiumi. Tunnustus Vabadusrist III/1, millest ta loobus 21. detsembril 1920, võttis vastu 22. märtsil 1936 1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk 1932 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor Isiklikku August Rei abiellus 1917. aastal Therese Lutsuga (16. august 1891 Peterburi – 30. mai 1976 Sköndal), peale selle oli tal Hilda Pärdiga (3. mai 1912 – 10. september 1992 Rakvere) tütar Hilja Rei (sündinud 20. septembril 1938 Tallinnas, saabus Rootsi detsembris 1943, lapsendatud 1. märtsil 1944, algne nimi Hilja Pärt). Ta vend oli ajakirjanik ja poliitik Ferdinand Rei. Vaata ka Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957) Viited Teosed August Rei, "Mälestusi tormiselt teelt". Eesti Päevaleht, 2010, 443 lk, ISBN 9789949452491 Kirjandus Raamat Jüri Ant, "August Rei – Eesti riigimees, poliitik, diplomaat". Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 2012, 360 lk; ISBN 9789985858806 Artikleid A. Rei ajakirjanike küsimuste risttules – tema seisukohad. Stockholms-Tidningen Eestlastele, 4. veebruar 1953, nr , lk 2. August Rei autojuht mäletab: Elukilde Moskva saatkonnast. Eesti Päevaleht, 3. juuli 1992, nr 50, lk 5. Avati mälestuskivi August Reile – bhr.balanss.ee, 24. aprill. 2008. Heino Laagus, "Kunagine riigivanem on väärt mäletamist", Sakala, 23. aprill 2008 Välislingid Ametisseastumise käskkiri (1. leht) Ametisseastumise käskkiri (2. leht) August Rei ametisseasutmise pühalik tõotus 31. detsembril 1944 Täna tähistatakse riigivanem August Rei sünnikoht – Riigikantselei, 23. aprill 2008. Eesti riigivanemad Eesti välisministrid Asutava Kogu liikmed I Riigikogu liikmed II Riigikogu liikmed III Riigikogu liikmed IV Riigikogu liikmed V Riigikogu liikmed Riigikaitse Nõukogu liikmed Tallinna linnavolikogu liikmed Eesti töö- ja hoolekandeministrid Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei poliitikud Eesti saadikud Nõukogude Liidus Eesti juristid Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liikmed EÜS Ühenduse liikmed Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid Tartu ülikooli audoktorid Eestlased Rootsis Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed Metsakalmistule ümbermaetud Sündinud 1886 Surnud 1963


VÄLISUKS ARMAT2-128 86D, ŠAMPANJA TAMM HIND | kaup24.ee e-pood Toote kirjeldus: Välisuks ARMAT2-128 86D, šampanja tamm Kauba ID: 738498 Kauba kaal koos pakendiga: 71.1420 kg Värv: Šampanja tamm Komplektis: 1 lukk, Käepide, Silinder, Ankrud, Otsakorgid, Lävepakk Raam RYD 90, Välisuks Meksika, Välisuks Dedal, Välisuks Tenerifė, Välisuks Temida, Välisuks BASIC B0016 90K, hall, Vällisuks BASIC B0016 90D, hall, Välisuks BASIC B0016 80K, hall, Välisuks BASIC B0016 80D, hall, Välisuks FOLK, Välisuks JAMAJKA, Välisuks JAMAJKA, Välisuks FOLK, Välisuks ARES, Välisuks ARES, Välisuks ANTWERPIA, Välisuks ANTWERPIA, Välisuks NIKE, Välisuks NIKE, Välisuks MARGARET, Välisuks MARGARET, Välisuks KRONOS 2, Välisuks KRONOS, Välisuks MAJORKA, Välisuks MAJORKA, Uks LINIO, Uks AQ-79, Välisuks Nordic, aknata, Välisuks Temida, Välisuks RA-041, Liistud Artens, Piit RYD 80, Välisuks IRYD, Välisuks Arte, Välisuks ARMAT12-116 96K, antiik tamm, Välisuks ARMAT12-116 96D, antiik tamm, Välisuks ARMAT12-108 86D, sekvoia, Välisuks ARMAT12 -116 96D, sekvoia, Välisuks ARMAT12 -116 86K, sekvoia, Välisuks ARMAT12-108 96K, antiik tamm, Välisuks ARMAT12-108 86D, antiik tamm, Välisuks ARMAT2-108 86D, kuldne tamm, Metallist välisuks AQ-01 B, Teraset välisuks AQ-10, erinevad suurused, Teraset välisuks AQ-12, Välisuks Tenerifė, Välisuks Kverko, Välisuks YF-9003, Välisuks QUADRAT, pähkel, Ukseraam Preston, pähkel


Sperma Püksikutel (34)


ELi piirivalveagentuuri juht: mõistetav, et Eesti ei osale Läänemereriikide ja Vene piirivalve ühisõppusel ka Eston Kohveri kinnivõtmise tõttu(20) Euroopa piirivalveagentuuri Frontex juht Fabrice Leggeri vastas Urmas Paeti märgukirjale seoses ELi Läänemere-äärsete riikide kutsumisega osalema koos Vene piirivalvega ühisõppustel Zapad 2015, et mõistab põhjuseid, miks Eesti otsustas õppusel mitte osaleda ning on teadlik, et ka Läti ja Leedu loobuvad osalemisest. Ühtlasi jagas ta oma vastuses muret Eesti kaitsepolitsei ametniku Eston Kohveri röövimise pärast. Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet saatis Euroopa Liidu välisasjade kõrgele esindajale Federica Mogherinile, Euroopa Komisjoni migratsiooni ja siseasjade volinikule Dimitris Avramopoulosele ja Euroopa piirivalveagentuuri Frontex juhile Fabrice Leggerile märgukirja, et Läänemerega piirnevate Euroopa Liidu riikide ja Venemaa piirivalveteenistuste ning Frontexi planeeritav juuni lõpuni kestev ühisõppus Zapad 2015 ei ole praeguses rahvusvahelises olukorras sobilik. Seda ka Eston Kohveri röövimise tõttu, milles osales vähemalt kaudselt ka Vene piirivalveteenistus. Samuti polnuks Paeti sõnul Vene piirivalve osaluseta võimalik sissetung ning võitlejate ja relvade vedu Venemaalt Ukrainasse. Paet soovitas märgukirja adressaatidel ümber hinnata nende õppuste sobilikkus ELi riikidele ja institutsioonidele ning reageerida vastavalt sellele. Leggeri lisas, et Frontexil pole nende õppuste osas suurt koordineerivat rolli. Samas teatas ta, et Soome, Norra ja Poola kinnitasid hiljuti valmidust osalemist piirivalveühisõppustel koos Venemaaga jätkama. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71326881


Talu&Deli toote kvaliteedist! - Talu&Deli Gurmeepood Seekordne postitus on enamasti pühendatud meie Talu&Deli kaupluse tootekvaliteedile. Vestan teile faktiliselt toodete telgitagustest ja üldse sellest kuidas miski letile jõuab. Kinnitage turvavöö ja laske eraanil ennast lummata Esiteks mainin kohe ära, et Talu&Deli letil olevad toidud on tehtud koduköögi printsiibi alusel(kui üldse selline mõiste eksisteerib). Minu mõistuse kohaselt tähendab see, et toidud on tehtud köögis valmis ainut selleks, et neid kohe müüa. Mitte siis päevi hiljem soojendada või külmutada ja siis uuesti müüa. Kõik mis me teeme on tehtud selleks, et kohe letile panna. Eesti suurim toidupoekett Selver reklaamib ennast, kui ”Koduköök’-i, kuid ma ei arva, et kuu aega sügavkülmas olnud viineripirukad või Eesti suurimas massiköögis masinate poolt tehtud salateid võiks nii nimetada. Sildistaksin selle puhtalt massitootmiseks. Loomulikult teisiti nad ei saakski oma 40+ poodi varustada, aga kutsuda end ”Koduköögiks” on piinlik. Võiksin veel pikalt Selveri ja teiste suurte toidukettide telgitagustest rääkida ja klatsida, aga see oleks juba kibestumisakt. Suurim soov oleks, et kõigil toidupoodidel läheks hästi, sest ühel või teisel moel oleme me kõik ühes paadis. Keskendun nüüd meie Talu&Deli poele! Suurem osa meie kulinaariatoodetest valmib meie oma köögis. Igapäevaselt aitab meid ka Lavendli Köök, kes valmistab meie oma retseptide järgi koduseid kotlette ja teisi vigureid. Lavendli köök oli poe taasavamisel meie põhiline tugiisik, sest nende köök on palju suurem, kui meie oma. Seal said meie kokad realiseerida ideid, mis meelel mõlkusid. Nüüd on need meelel mõlkunud ideed üle toodud Talu&Deli kööki. Kokad eesotsas Peetriga alustavad tööpäeva hommikul, mil valmivad pudrud ja omletid ning lõpetavad pärastlõunal. Selle ajaga poolduvad erinevad pajaroad, pastad, lihad jne. Tihti juhtub, et täpselt kell 12, mil algab suurem rahvavool, ei ole kõik valmistoidud(selle ajal veel teismelised) veel ahjugi jõudnud. Töömaht ja klientide arv on lihtsalt nii palju kasvanud, et kogused aina suurenevad ja seeläbi ka köögi väljalaske võime on käeraudadesse aheldatud. Kuna meie Talu&Deli toit valmib alates porru ja kartuli lõikamisest kuni pipra ja tüümiani doseerimiseni käsitsi, siis tahes tahtmata võib toidu maitse päeviti kergelt erineda. Vahel esineb, et porgandi jupid salatites on eilsest suuremad või tatrasalat ”Õnne 13”-likult mage. Inimene pole masin ja sestap õrnu retseptilt kõrvalekaldumisi tuleb ikka ette. Koduköögi miinus ongi mõningane toidu ebastabiilne kavaliteet. Kokad on kindlad piirid ja määrad ette andnud, aga kui köögis Pharell Williams ikka oma ”Happy”t laulab, siis puusaniksud panevad ka käed teises rütmis tööle. Üldiselt pole meile kaebusi peaaegu üldse tulnud ja söök maiseb alati hästi! Toorained oma toitudele leiame läbi mitmete erinevate pakkujate. Tihti tellime köögivilju nõnda, et osa paneme müüki ja osa läheb kohe operatsioonituppa noa alla. Liha tellime täpselt nii nagu saada on. Näiteks Saaremaa lihaveiseid vormistatakse lihaks vaid 2 korda aastas ja pole mingit moodi võimalik seda pidevalt letil hoida. Viimasel ajal oleme üha enam ja enam hakanud sisseostma Ida-Virumaalt päris Sigwari tooteid. Tõesliselt maitsev ja naturaalne kraam. Mulle isiklikult poevad eriti naha vahele nende verivorstid ja täissuitsuvorst! Jaanuarist on plaanis ka meie juustu valikut laialdaselt kasvatada. Eestis on tegelikult palju häid juustufarme ja tehakse pikka paid väärt tooteid küll ja küll. Toorainete kvaliteet, nagu ka meie valmistoitude kvaliteet, võib aeg-ajalt varieeruda. Eriti kehtib see naturaalsete toodetega. Aastaajad on erinevad ja kui miski kasvab kasvuhoonest väljaspool, siis ka sademete hulk ja muud faktorid teevad zonglöörides oma töö. Niisamuti on lihaga. Kui ikka kraanuleid sisse ei toideta, siis mõni farm toidab oma loomi ühtemoodi ja teine tesitmoodi. Ma ei räägi siinkohal, et lammastele antakse plutooniumi ja lõhed saavad Fukushima juurest leitud uraaniumi, vaid seda, et erinevas Eesti paigus on ka erinevad võimalused. Ida-Virumaa kitsed ei söö alati sama toitu mida Saaremaa kitsed jne. Arvestades, et mitte ühelegi toidule me säilitusaineid ei pane, siis on probleemiks ka toidu kiire riknemine. Samas on meil oma kokad ja oma arvestus ning seeläbi ei ole suurkorporatsiooni mentaliteeti, et kõik peab käima täiesti kindlat rada pidi. Meie vaatame kuidas läheb ja seejärel teeme plaanid järgmiseks korraks. Samuti ei proovi me oma tootekvaliteeti peita liigsete maitseainetega. Meie pasteet on võib-olla mõne arust(pole kunagi küll kuulnud) natukene maitsetum, kui mõni teine sort, kuid see-eest pole sinna lisatud ühtki maitsetugevdajat. Minu sakslasest sõber tegi mõned aastad tagasi katse. Ta ei söönud 3 kuud mitte grammigi soola ega pipart ega ka mite ühtegi teist maitseainet what so ever. Ostis kõik asjad täiesti toorelt ja küpsetas kodus magedalt(meie arvamuse kohaselt). Heroiliselt pidaski ta sõna ja suutis pidada vastu. 3. kuu möödudes tegime ühise suure söömingu, kus olid söögid mida me kõik igapäevaselt manustame. Absoluutselt kõik, mis teiste jaoks vahest tundus magegi, oli tema jaoks kaugelt liiga soolane. Lugenuks sellest katsest kuskilt teadusajakirjast, siis ei usuks. Kui aga oma hea ja usaldusväärne sõber on seda sinu silme all teinud, siis ei jää midagi muud üle, kui pea norgus nentida: Meid on maitseainetega ära rikutud! Loomulikult ma armastan soolast sööki edasi, nii et moraal on loodetavasti rohkem teile Meie poodi külastades alati küsige meie super ägedatelt teenindajatelt koostist ja soovitusi. Maitsemeel on neil väga hea ja petma nad teid ei hakka. Kui miski ikka on nende arust liialt pehme,soolane,kõva või turris, siis seda nad teile ka ütlevad. Järgmisel nädalal kirjutan meie jõuludest ja seniks viige ennast jõulumeeleollu!


text: ''Siin on loetletud riigihümne. Adõgee Vabariigi hümn Afganistani hümn Albaania hümn Ameerika Ühendriikide hümn Andorra hümn Angola hümn Antigua ja Barbuda hümn Argentina hümn Armeenia hümn Austraalia hümn Belgia hümn Bhutani hümn Bulgaaria hümn Burkina Faso hümn Burundi hümn Colombia hümn Costa Rica hümn Eesti hümn Ekvatoriaal-Guinea hümn Elevandiluuranniku hümn Gruusia hümn Guinea-Bissau hümn Hiina Rahvavabariigi hümn Hispaania hümn Horvaatia hümn Iirimaa hümn Islandi hümn Jaapani hümn Kameruni hümn Kanada hümn Keenia hümn Kreeka hümn Küprose hümn Leedu hümn Lesotho hümn Lõuna-Korea hümn Läti hümn Makedoonia hümn Malawi hümn Mali hümn Moldova hümn Montenegro hümn Nauru hümn Norra hümn Pakistani hümn Poola hümn Portugali hümn Prantsusmaa riigihümn Rootsi hümn Rumeenia hümn Rwanda hümn Saksamaa hümn Sambia hümn Seišellide hümn Sloveenia hümn Soome hümn Suriname hümn Suurbritannia hümn Svaasimaa hümn Transnistria hümn Trinidadi ja Tobago hümn Ukraina hümn Ungari hümn Vanuatu hümn Venemaa hümn Ajaloolised riigihümnid Armeenia NSV hümn Montenegro Kuningriigi hümn Nõukogude Liidu hümn Valgevene Rahvavabariigi hümn Venemaa Keisririigi hümn "Bože, Tsarja hrani" Saksa DV hümn "Dideba zetsith kurtheuls", endine Gruusia hümn Välislingid "National Anthems, Hymns, Patriotic and Folk Songs" Riigihümnide loend Muusika loendid Riikide hümnide loend


text: Lõuna-Kaukaasia ehk Taga-Kaukaasia on piirkond Suur-Kaukasuse mäestikust lõunas, mis hõlmab Gruusiat, Armeeniat ja Aserbaidžaani. Oli suurema osa 19.–20. sajandist Venemaa (ja Nõukogude Liidu) võimu all. Piirkond on keeleliselt, rahvuslikult ja religioosselt väga kireva koosseisuga. Teda võib lugeda täielikult või osaliselt kuuluvaks Lähis-Itta (aluseks ajalugu), Aasiasse (loodusgeograafia), SRÜ-sse (ajalugu, poliitika) või Euroopasse (poliitika, religioon, kultuur). Suur-Kaukasusest põhja poole jääv Kaukaasia osa kannab nime Põhja-Kaukaasia (ka Ees-Kaukaasia). Loodus Pinnamood Taga-Kaukaasia lääneosas asuvad Kolhethi madalik ja Surami ehk Lihhi ahelik, idaosas Kura-Araksi madalik ning lõunasse jääb Väike-Kaukasus ja Armeenia mägismaa kirdeosa. Loodusressursid Nafta Ajalugu Gruusia ajalugu Armeenia ajalugu Aserbaidžaani ajalugu Taga-Kaukaasia 1917–1918 Taga-Kaukaasia Komissariaat Taga-Kaukaasia Komissariaadi moodustasid novembris 1917 Gruusia esseerid ja menševikud, Armeenia dašnakid ning Aserbaidžaani mussavatistid. Komissariaadi esimees oli 28. novembrist 1917 kuni 26. märtsini 1918 Е. P. Gegetškori. Taga-Kaukaasia Seim 23. veebruar 1918 avatakse Thbilisis Taga-Kaukaasia Seim. Selle esimees oli 8. juunini 1918 Nikoloz Tšheidze. Taga-Kaukaasia Demokraatlik Föderatiivne Vabariik President oli Nikoloz Tšheidze. Vabariik lagunes, kui Gruusia ja tema järel ka Aserbaidžaan ja Armeenia kuulutasid end iseseisvaks. 26. mai 1918: Gruusia kuulutatakse iseseisvaks 28. mai 1918: Armeenia kuulutatakse iseseisvaks 28. mai 1918: Aserbaidžaan kuulutatakse iseseisvaks Taga-Kaukaasia Föderatsioon Taga-Kaukaasia Föderatsiooni kohta (1922–1936 Nõukogude Liidus) vaata artiklit Taga-Kaukaasia SFNV. Vaata ka Põhja-Kaukaasia Kaukaasia


Mõlaga Peksmine (356)


Esietendus 10. märtsil 2019 Vaba Lava Narva teatrikeskuses Laval Mirtel Pohla, Ülle Kaljuste (Eesti Draamateater), Jaak Prints, Laura Kukk (NUKU), Gert Raudsep. Lavastaja Julia Aug (Venemaa) käib juba mitmeid aastaid oma kodakondsuse asjus Eestis kohtu vahet. Selle aja jooksul on olnud mitu kohtuotsust. Mõned protsessid on ta võitnud, mõned kaotanud. Kord on Eesti kodanik ja siis jälle ei ole – üks kohtunik kinnitab kodakondsuse ja teine võtab. Ta on veetnud palju aega Eesti ja Venemaa riigiarhiivides, et leida kohtuasja jaoks vajalikke dokumente. Hiiglama palju pabereid, mille taga on inimeste elud. Imena ilmuvad välja haruldased säilinud fotod. Neile dokumentidele toetudes sündis Julial sisemine virtuaalne dialoog oma vanaemaga. Vanaemaga, kellega ta isa sõnul ja ka fotode järgi, on väga sarnane. Vanaema suri, kui Julia oli kaheksa-aastane. Enne seda jõudis ta Juliale palju õpetada. Näiteks tikkimist, kudumist ning seda, kuidas tikkida mustale kangale värvilisi lilli. Ta õpetas, mida tohib ja mida ei tohi - ei tohi näiteks istuda, käed rüpes. Võib lugeda, kududa, teha koduseid töid ja isegi magada, aga mitte logelda. Kogu oma elu, alates lapseeast, on Julia oma vanaemaga vestelnud ja näinud oma silme ees tema nägu. Just sellest dialoogist, saatusest, fotode põhjal ärganud meenutustest, müütidest, kuivadest arhiivipaberitest, hüpleva käekirjaga tehtud märkmetest ja mälestustest on tekkinud Julial soov rääkida, ühe inimese elust, kes armastab, unistab, elab - jutustada temast nagu tunnistaja. Julia vanaema on see tugev niit, mis seob Juliat oma kodu, Eestiga.


text: Aa on küla Soome lahe ääres Ida-Viru maakonnas Lüganuse valla idaosas 10 km kaugusel Lüganusest. Osa külast, sealhulgas Aa mõisakompleks, asub Põhja-Eesti paekaldal. Küla läbib Tallinna–Narva maantee. Külast läänes asub Moldova, edelas Voorepera, idas Saka ja kagus Kohtla-Järve. Külas on Aa Hooldekodu (asub kunagise Aa mõisa härrastemajas, millel on ka kolmekorruseline juurdeehitis) ja selle kalmistu, liivarannaga supelrand (Aa rand) ja Eesti Metodisti Kirikule kuuluv laager Giideon (varem Aa pioneerilaager). Aas on olnud ka Aa algkool. Nõukogude ajal asus Aa küla kolhoosi Ühisjõud, aastast 1969 Lüganuse kolhoosi territooriumil. Mõisa härrastemaja juurde kuuluvad ka kabeliks restaureeritud paviljon (Aa mõisa kabel) ja looduskaitsealune Aa park (6,5 hektarit). Pargist kirde pool on 8 ha suurune looduskaitsealune Aa männik. Aa külavanem on alates maist 2008 Helmi Sibrits. Eelmine külavanem oli Ilona Lepsalu. Aa küla sai 14. septembril 2019 Eesti ristsõnapealinnaks. Viru Keemia Grupp plaanib külasse miljardieurose maksumusega tselluloositehase rajamist. Nime päritolu Aa küla esmamainiti Taani hindamisraamatus aastal 1242 kujul Hazæ. Esimesena samastas seda kirjapanekut Aa külaga Paul Johansen, kes võrdles seda Soome kohanimega Hakala. Matthias Johann Eisen märkis, et seda kirjapanekut on loetud ka Hacae ja nime algkujuks pidas ta Haka. Samal arvamusel oli Agu Künnap, kes algkujuks konstrueeris (H)a(a)ka. Taani hindamisraamatu kuju oleks ladina keele omastav. Nime lähtekohaks võiks olla (h)aka : (h)aa 'hagu, oks, kaerapööris, sõkal'. Kohanimedes esineb see mujalgi Eestis. Ajalugu Aast on leitud tarandkalme. Aa ümbruses on mitmed kaitsealused kivikalmed ja kultusekivid. Aa küla territooriumil (endise Aa mõisa piiril, härrastemajast 2 km lõuna pool) Tallinna–Narva maanteest ligikaudu kilomeeter lõunas asub soosaarel Alulinna linnamägi. See on künkake soisel heinamaal vaevumärgatavate vallijäänustega. Alulinna seostatakse Alutaguse nimega. Vanim kirjalik allikas, mis Aa (Hazæ [k'aaza] või [k'aaze]) küla mainib, on Taani hindamisraamat (1241). Küla suuruseks märgitakse 13 adramaad ja omanikuna nimetatakse preester Eilardust, kellele Taani kuningas läänistas veel kolm lähedal asuvat küla. Arvatakse, et algul oli plaanis rajada sellesse piirkonda klooster. Igatahes pärandas või kinkis Eilardus need külad hiljem Valkena kloostrile, millele Aa küla kuulus 1426. aastani, mil klooster vahetas nad välja lähemal asuvate külade vastu. Külade vahel ühenduse pidamiseks rajasid mungad tee läbi Aa ja Kohtla vahele jääva soise ala. Keskajal tunti seda Mungateena. Hiljem on küla nimetatud Hacke, Häcke, Haka, Hakala ja Haakülla. Nimesid võib ehk seostada soome keele sõnaga haka ('koppel' või 'haak'). Nimi võib olla pärit põlispõllundusele ülemineku ajast, mil sööti jäetud alepõlde hakati ümbritsema taraga, muutes need ajutiselt kopliteks. Aa mõisa tekkimise aasta on teadmata, aga see pidi toimuma pärast kloostrivõimu lõppemist. 1497 oli mõis olemas ja seda kirjutati kujul Hake. Mõisa saksakeelseks nimeks kujunes Haakhof. Mõis kuulus Lüganuse kihelkonda. Enne Liivi sõda oli Aa üks Narva foogtkonna keskusi. Adam Oleariuse järgi oli Aa ümbruses palju karusid, kes kimbutasid teekäijaid ja kraapisid isegi surnuid haudadest välja. Aa idaosas oli varem Nehatu küla, mida esmamainiti 1650 kujul Nyhatt. Nehatu oli eraldi küla veel 20. sajandi alguses. 1924. aastal pandi kirja järgmine rahvajutt. Aa küla on neli korda ümber paigutatud. Esimene asupaik oli Aa mõisast vähe kirde pool mererannas. Teine asukoht oli Voorepere küla kõrval Aa mäel. Kolmas koht oli pool versta mõisast ida pool ja siis kandis küla Nehatu nime. Sinna on jäänud veski. Umbes 60 aastat tagasi (1860. aastatel) Nehatu küla talud lammutati ja põletati Aa mõisa lubjaahjus ära. 35 aastat tagasi (umbes 1890) tabas moonameeste ja vabadike elukohti sama saatus, ainult elamud viidi üle Varjale. 1930. aastatel oli Aa rannas vaid mõni hoone praeguse asemel. Seal asus piirivalveohvitseride kasiino, hiljem keemiatööstusele kuuluv puhkekodu. Teise maailmasõja ajal olid Aa rannas Saksa sõjaväe allüksused. Sinna taheti ehitada väikekaatrite sadamat, kasutades Nõukogude sõjavange. Ehitus jäi Nõukogude vägede pealetungi tõttu lõpetamata. Aastal 1975 liideti Aa asundus ja Aa küla. Enne 1975. aastat oli praeguse Aa küla struktuur järgmine. Aluküla algas Küti taluga ja kulges piki Tallinna–Narva maanteed umbes 2 km. Edasi minnes Jõhvi poole oli Reite küla, mis sai nime kunagisest mõisa rehest. Kui pöörata Tallinna–Narva maanteelt mere poole (praegu näitab silt Saka mõisale), siis mõlemale poole teed jäi Nehatu küla. Aa männikus paiknes Männiku küla. Rahvastik Elanike arv on olnud: 1967: 267 (koos Aa asundusega) 1979: 277 2000: 190 (2000. aasta rahvaloendus) 2008: 124 2010: 125 2011: 289 (2011. aasta rahvaloendus, koos Aa hooldekodu elanikega), neist 173 eestlased 2012: 117 Legendid Aa külas asub üks lohuga ohvrikivi, mille kohta rahvasuu räägib, et mölder hakanud sellest veskikivi valmistama. Muiste olnud Aa rannas sadam, kuhu mõisahoonest läinud salakäik. Kord tahtnud parunipreili seda käiku pidi oma välismaalasest kallimaga ära põgeneda, kuid vana parun sattunud peale ja müürinud tütre karistuseks elusalt maa-alusesse kongi. Sügisöödel olevat neiu kuju mõisa akendel näha. Mõisa moonamees leidnud Aa männikus sõjaaegse varakambri ukse. Kui mõisnik sellest teada saanud, andnud ta moonamehele suure summa raha ja saatnud ta Saksamaale, et varandust endale saada. Pärimuse järgi olevat Aa küla mitu korda mõisnike tahtel ümber paigutatud. Esmalt asunud küla päris mererannas, sealt veetud ta Voorepere küla kõrvale Aa mäele. Siis olnud ta Nehatu küla nime all Aa mõisast ida pool. Siin asunud ka muistne Nehatu hiis. 1860. aastatel lammutatud seegi küla, moonakate ja vabadike majad veetud Varjale. Vaata ka Aa vald Viited Kirjandus Helmut Joonuks, Olav Vallimäe. "Kohtla-Järve linn ja rajoon", Tallinn 1988. Välislingid Aa Virumaa entsüklopeedias; käesoleva artikli oluline allikas Ida-Viru maakonna külad Lüganuse vald


Sperma Hõõrumine (755)


text: Antoine Lavoisier Lavoisier sündis jõuka advokaadi perekonnas. Tema ema suri noorelt. Ta õppis 1754–1761 Mazarini kolledžis keemiat, botaanikat, astronoomiat ja matemaatikat. Tema haridust mõjutasid valgustuse ideaalid. Seejärel õppis ta Sorbonne'is õigusteadust, kuulas ka loodusteaduslikke loenguid ning lõpetas ülikooli 1764 õigusteadlasena. Ta kuulus ka advokatuuri, kuid juristina kunagi ei praktiseerinud. Sisukord Teadustegevus[muuda | redigeeri lähteteksti] Lavoisier' esimene teadustöö ilmus 1764. 1767. aastal uuris ta Alsace'i ja Lorraine'i geoloogiat. Kõigest 25-aastaselt (1768) valiti ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks tänavavalgustust käsitleva essee eest. 1769 töötas ta välja Prantsusmaa esimese geoloogilise kaardi. Lavoisier' kõige kuulsamad ja tähtsamad tööd käsitlevad põlemisreaktsioone. Ta uuris põlemisreaktsioone, kasutades hermeetiliselt suletavaid nõusid ning kaaludes reaktsiooni lähteained ja saadused. Nende abil näitas ta, et põlemine on ühinemine hapnikuga. Ta demonstreeris ka hapniku rolli roostetamises ning loomade ja taimede hingamises. Koos Pierre-Simon Laplace'iga näitas ta, et hingamise käigus seguneb orgaaniline materjal hapnikuga. Need 1774 tehtud katsed aitasid kummutada keemias üle saja aasta valitsenud flogistoniteooriat, mille järgi põlemise käigus eraldub flogiston. 1780. aastal lõi ta põlemise hapnikuteooria. Ta kordas teiste teadlaste (näiteks Carl Wilhelm Scheele ja Joseph Priestley) katseid, kuid tõlgendas neid uutmoodi, vastavalt põlemise hapnikuteooriale. Lavoisier oli üks keemiliste elementide ja ainete nimede ja liigituse (liht- ja liitained) väljatöötajaid 1786–1787. Tema poolt antud nimetusi käibib tänapäevalgi: hapnik – oxygenium (happe tekitaja), vesinik – hydrogenium (vee tekitaja), lämmastik – nitrogenium (nitraatide tekitaja), azote (elutu). Tema 3-osaline "Keemia algkursus" (1789) oli esimene tänapäevane keemia õpik. Seal oli massi jäävuse seadus, samuti põlemise hapnikuteooria ning eitatud flogistoni olemasolu. Samuti defineeriti seal keemiline element kui aine väikseim osake, mis keemilistes reaktsioonides ei lagune. Niisugustena olid määratletud hapnik, lämmastik, vesinik, fosfor, elavhõbe, tsink ja väävel, kuid samuti valgus ja soojus. Töö[muuda | redigeeri lähteteksti] Alates 26. eluaastast (1769) kuni peaaegu surmani töötas ta eraettevõttes Ferme Générale, mis kogus makse kogu Prantsusmaal. Ta tegutses maksusüsteemi reformimise ja meetermõõdustiku juurutamise nimel, et kogu riigis kehtiksid ühtsed mõõdud. Ta oli ka Kuningliku Panga (praegu Prantsusmaa Pank (Banque de France) nõukogu esimees. Abikaasa[muuda | redigeeri lähteteksti] 1771 abiellus Antoine Lavoisier 13-aastase Marie-Anne Pierette Paulze'ga, Ferme'i kaasomaniku tütrega. Naine oli talle ka assistendiks, tõlkides talle ingliskeelseid raamatuid, näiteks Richard Kirwani "Essee flogistonist", samuti Joseph Priestley uurimusi. Ta kujundas ja kaunistas laboratooriumivarustust. Tema pidudele ja vastuvõttudele kogunesid teadlased oma teooriaid arutama. Pärast mehe surma toimetas ja avaldas ta oma mehe mälestused. Raske on kindlaks teha, milline osa Lavoisier'de loomingust kuulub Marie-Annele, kuid paljugi Antoine Lavoisier' loomingust kannab tema käejälgi. Surm[muuda | redigeeri lähteteksti] Tähtsate ametite pidamise tõttu Antoine Lavoisier giljotineeriti Prantsuse revolutsiooni ajal reeturina 8. mail 1794 ühena 28 ebapopulaarseks muutunud Ferme Générale'i maksukogujast. Vahistamine, kohtupidamine ja hukkamine toimusid samal päeval. Lavoisier' kaitseks astus välja matemaatik Joseph Louis Lagrange, kes kirjutas, et pea võib ühe hetkega küll maha võtta, ent teist sellist pead ei pruugi Prantsusmaal kasvada saja aasta jooksul. Kohtunik vastas, et vabariik ei vaja geeniusi (või, sõltuvalt tõlkest, teadlasi). Kas kehata pea võib olla teadvusel?[muuda | redigeeri lähteteksti] Legend räägib, et Lavoisier tegi viimase teadusliku eksperimendi veel pärast oma surma. Ta pilgutas pärast pea maharaiumist silmi nii kaua kui suutis ja palus hukkamist jälgival sõbral silmapilgutused kokku lugeda. Neid olevat olnud 15–20. Tema kaasaegsed niisugust seika ei maini. See võib olla hilisem väljamõeldis. Seda, kas kehata pea võib olla teadvusel, arutab järgmine ingliskeelne lehekülg. Pärast surma[muuda | redigeeri lähteteksti] Juba poolteise aasta pärast rehabiliteeris Prantsusmaa valitsus Lavoisier' täielikult ning tema lesele tagastati Lavoisier' varandus, mis vahepeal oli konfiskeeritud. Sada aastat hiljem püstitati Lavoisier'le Pariisi mälestussammas, kuid mõne aja pärast selgus, et skulptor oli sellele andud markii de Condorcet' pea, kes Lavoisier' ajal oli olnud Prantsuse Teaduste Akadeemia sekretär. Prantslased ei hakanud rahapuudusel kuju muutma, väites, et kõik parukates mehed on niikuinii ühesugused. Teise maailmasõja ajal sulatati ausammas üles ja seda ei taastatud.


text: Andrija Radović (28. jaanuar 1872 Montenegro, Martinici küla – 1947 Belgrad) oli Montenegro poliitik. Lõpetas keskkooli Montenegros. Edasi õppis inseneriks Itaalias. Oli rahandusminister 6. detsembrist 1905 kuni 11. novembrini 1906. Peaminister, välisminister ning sõja- ja rahandusministri esindaja Prantsusmaal alates 19. jaanuarist kuni 4. aprillini 1907. Rahandusminister alates 20. detsembrist 1915 kuni 29. aprill 1916. Peaminister ja välisminister alates 29. aprillist 1916 kuni 4. jaanuarini 1917. Ta oli ka Montenegro Rahvapartei juht. Lõi aastal 1917 Montenegro Rahvusliku Ühinemise Komitee. Edasi oli Podgorica Suure Rahvuskogu Esimees, mis hääletas Serbiaga ühinemise poolt 26. november 1918. Oli ka Serbia-Horvaatia-Sloveenia Kuningriigi Pariisi Rahukonverentsi delegatsiooni liige. Valiti Konstitutsiooni Assamblee esimeheks, Demokraatliku Partei esindajana. Demokraatlike Saadikute Klubi asepresident. Monopolide Direktoraadi liige alates 1921 ja Rahvuspanga kuberner Belgradis. Avaldatud tööd Montenegro ja Serbia ühinemine (Genf 1917) Le Montenegro, son passé et son avenir (Montenegro, tema minevik ja tulevik; Pariis 1918) Question de Scutari (Shkodëri küsimus; Pariis 1919) Välislingid http://www.mfa.gov.yu/History/MinistriCG/ARadovic_e.html (allikas; portree) Montenegro inimesed Sündinud 1872 Surnud 1947