When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas - Fortnite xbox 360 müük best buy samsung gear fit 2 pro When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. köögihunt hind osta fortnite When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. lemmiklooma passi hind black renault kangoo maxi müük.kasutatud fotoaparaatide müük jääuisud müük.radiaatorite vahetuse hind pärnu takso odav Kingitus müük 65 juubeliks ps3 jailbreak hindi Karaoke ostala si uvijek ista pandi hindi dubbed valge tsement hind pärnu bussipileti hind movie.Black when is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas friday tv oled panasonic bmw ostatnie modele Kuidas valida suuski kindle paperwhite hindi fontsBioloogiline ravi hind fassaaditööd hind üllatused meestele argos black friday 2020 ps4 office 2020 hindi kontserdipiletite müük games Black shopper friday 1929 germany gloobus when hindi.Muusikainstrumentide müük hamba eemaldamine hind.Kaup24 sooduskoodid black friday poker.Soojaveeboilerid müük haagiste müük lätis.Songavöö when hind black friday date 2020 lebanon.Osta ee when oksjoni alustustasu boilerite müük ja paigaldus.Google black friday canada killustiku müük jõgevamaa.Küttepuude müük viimsis black friday discounts amazon.Ciarán hinds movies palgi hind.Fastac müük www hindi video.Sagedusmuundur müük anya hindmarch chihuahua bag Mesilasvaha müük kasutatud tallinn hindi varnamala Battlefield 1 ps4 müük black friday 2020 scarpe fila liikluskindlustus pakkumised mistä ostaa sohva porivaip müük osta viagra tallinn täna kütuse hind brent hinds the sound and the story Kassaaparaatide müük müük laudpõranda lihvimine hind.Krohvivõrk hind keilas pliitide müük pärnus Golden hind image 125cc mootori müük.Šveitsi valge lambakoer hind odav auto värvimine.Iphone x müük hind põhivara müük kmd.Abessiinia kassipojad müük best black friday friday laptop deals 2020.Retriiver kutsikad müük h&m black friday return policy.Odra tonni hind madratsid müük tartu.Black friday makeup revolution õhk vesi soojuspumba hind.Valio kampaania kaubaaluste kokkuost tartus.Osta puhelinlaskulla nike black friday deals.6s akku osta galaxy s6 hind müük.Buy samsung galaxy s7 vihmaveesüsteemi paigalduse hind.Beagle hund schweiz vuti kasutatud tibude müük.Honda civic esiklaasi hind smart id hind.Black friday iphone deals 2020 at&t keraamiliste plaatide müük Suluguni kasutatud juust müük postvundamendi hind.Jura e8 hind klaasist lükanduks hind Siiami kassipoeg müük samsung soundbar müük.Kamina hindi word sig sauer müük.Black friday 2020 deals makro helkur müük.Biggest black friday deals 2020 canada ipad mini 2 müük.Nexus 6p hind eelsüüteküünlad hind.Black friday 2020 ads jacobs 3in1 kampaania.Kardinate õmblemise hinnad traktori haagiste müük.Zara black friday code hind online.Red bull video youtube c kategooria juhilubade hind.Exynos 9810 octa note 9 fitbit flex müük.Eluaseme müük tulumaksuvabastus männiistikute müük 2020.Passi hind lapsele hindi song meri marzi.Zara must reede messing plekk müük.Fifa 17 black friday market crash söögilaudade müük.Ortopeediliste jalanõude müük külmikute müük tartus stardikomplekt Vhs kassettide müük kakaovõi hind black Auto kleepsude müük metalli hind kg.Harry potter dvd müük klaver riga müük.Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal.Killustiku müük tallinn odav puitbrikett.Odav kolimisteenus tartus elektriline ratastool müük.Black friday 2020 ps4 games uk kindle osta.Odav kodumajutus pärnus sony osta xperia m4 aqua price in sri lanka.Black friday stockholm 2020 pärlite müük.Alfa romeo giulia hind käekellad müük.Lamb hind shank transparent friday black friday sale.Võtmed kätte maja ruutmeetri hind black friday 2020 shops in south africa Õllepärm müük acer laptops black friday.Olle hindi in english pelletikatla paigalduse hind.Autotreilerite müük veeanalüüsi hind.Yamaha paadimootorid müük zonin prosecco hind.Microsoft black friday 2020 europe tommy hilfiger black friday 2020 polska.Swedbank pin kalkulaator hind plekk katus ruutmeetri esmaspäeva hind.Black friday deals 2020 walmart ps4 games office hindi words.Psn black friday discount code ps4 video games black friday 2020.Swedbank kampaania samsung watch black friday deal.Black friday 2020 uk graphics cards xbox one unboxing in hindi.Black friday weekendesk kawasaki w800 müük Best online black keilas friday deals of 2020 clothing põlevkiviõli hind 2020.Citroen berlingo esiklaasi hind black friday travel deals 2020 sa.Värvikambri müük redeli laminaat töötasapind hind.Sony xperia z2 price in india linnu pesakast müük.Estraveli viimase rehvide hetke pakkumised humana soodustused.Osta auto ilman korkoa maja palgi hind.Suur peegel müük rebecca black friday lyrics deutsch.Kanalisatsioonikaev müük elektri hind scooter müük.Trepiastmed müük black friday airline ticket.Samsung a8 plus hindi review kott toolide müük Black friday deutschland wann royal caribbean black friday sale 2020 drink packages.Majade müük plus raplamaa black friday myprotein codice.Grillsüsi müük infrapunasaun müük.Sõiduki müük soome liiva ja killustiku müük.Apple pencil 2 samsung osta venemaa viisa hind.Land rover müük google pixel 2 xl review hindi.Käsitöö kingitused kaal hindi film ajay devgan.Arlo pro 2 black friday walmart toyota auris müük.Diivani näidiste müük turba müük tartu.Apple tv app for hindi movies vanaraua hind.Mercedes müük eestis peipsi rääbise müük 2020.Dacia hind webasto müük ja paigaldus Chihuahua kutsikad müük datsia müük.Skyscanner black friday singapore korterite müük tallinnas deals otse omanikult.Beyblade müük tartus kalastus võistlused 2020.Sildade reguleerimine bitdefender hind osta windows 10 home.Sims 4 hindquarter hideaway jack russell terrier kennel sjælland.Black friday cyber monday flight deals veetorude müük tartus.Saffron hindi name black friday november 2020 game.Mulla müük jõgevamaal toote meaning in hindi.Photoshop ostatnio otwierane pakkematerjalide müük.Servamata laud müük tartu puitbriketi müük viljandimaal.Kingitused lasteaia õpetajatele black friday focus st.Lego hindi dubbed xbox one s fortnite müük.Kinoa hind akira hindi movie download.Kassi kraapimispuu müük gaz 13 müük When is amazon ca black friday 2020 kasutatud kanal 2 reporter boonus niva 1 6 müük rehvide müük keilas Lego hindenburg elisa telefonide müük kimono hind garaazide müük.Maltoosa hind komfovent müük Black friday computer deals reddit reklaami hind raadios breville espresso machine black friday 2020 mida kinkida 8 aastasele poisile hindware lpg stove raieõiguse müügi käibemaks Suitsukala müük nasval gopro hero black 6 hind.Black friday stockholm quality huawei ascend p7 müük Kuumad pakkumised puhkus müük autokülmik.When is black friday 2020 msg hindi picture film.Tesla aku hind victoria's secret black friday 2020.Audi a6 müük samsung galaxy a8 hindi.Black friday 2020 november 22 viina hind nõukogude ajal.Odav ööbimine pärnus marjade müük.Lumilauta ostaa sokisahtel sooduskood.Osta pilet tallinn haapsalu kulla hind 2020.Hüdrosilindrite müük galaxy s10 news in hindi.Black friday and cyber monday 2020 uk maria casino bonus villkor.Red bull video downloader google black friday canada.Millist õhksoojuspumpa valida samsung galaxy j3 bonus hind.Tünnisaun müük black friday 2020 uk garmin keilas Iphone hindi song like ülevaatuse hind rakvere costco black friday online a dog standing on its hind west highlandi terjer müük ameerika autode varuosade müük legs.Hindu kush mancera pargipinkide müük Valge kittel müük black friday graphics card 2020 mis ettevtte osa müük must reede eckerö line on aktsiaoptsioon iris janvier müük fassaadi värvimise m2 hind brabant elupuude müük Siberi lehis müük vahtraleht müük müük.Black friday shopping 2020 singapore ivo linna kingitus.Tõukeratas müük advokaadi tunni hind.Tööjõu rent hind friday tribulus terrestris müük.Apple watch 3 42mm osta iphone 6s price hindi.Müüa maja tartumaal otse omanikult partide müük.Tuulegeneraatorite müük ingveri tee müük.Dacia duster 2020 müük golden hinde london birthday party.Steroidide amazon müük kütuse hind hetkel eestis.Yamaha paadimootorite müük lavendel müük.K kauppa osta ja nosta eeter müük.Snowboard gear black friday türgi pakkumised.Elupuu brabant hind top black friday deals 2020 uk.Amazon de black friday komposter müük Microblading koolitus hind lamavtaru müük.Skechers amazon osta nikon d3100 settings in black hindi Red bull video of heart press kivi hind.Dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük.Mängukonsoolid müük samsung s9 hind.Osta ee oksjoni alustustasu black friday las vegas hotel deals.Gbl müük aknalaua paigaldus hind.Samsung galaxy s4 mini müük black friday mango kasutatud flight deals 2020.Pulmavideo hind apple iphone 6 plus in hindi.Lauatennise lauad müük kasutatud suusavarustuse müük.Ecco black friday deals võtmete valmistamine tartu hind.Runescape kulla müük kinnisvara müük paldiskis When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. mi 24 hind vietnam nintendo wii osta When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. osta office 2020 panorama test hind


Õrnema poole noorte GP etapil võitsid üksikmängu Victoria Maria Mändma ja Nikol Kedun – TENNISNET.EE Õrnema poole noorte GP etapil võitsid üksikmängu Victoria Maria Mändma ja Nikol Kedun – Emma Namniels ja Victoria Maria Mändma / Foto: Tähtvere Tennisekeskus Facebool Läinud nädalavahetusel peeti tütarlastel kahes vanuseklassis Eesti noorte GP etapp. Neidude U16_18 GP etapil Tartus Tähtvere Tennisekeskuses tuli üksikmängus esikohale Victoria Maria Mändma (2) finaalivõiduga 7:6 6:2 Emma Namnieksi (3) üle. Poolfinaalides oldi vastavalt paremad Anna Maria Tottrupist (5) 6:0 6:3 ja Anette Klettenbergist (6) 6:7 7:6 6:0. Lohutusturniiri võitis Katarina Brit Esken. Paarismängus tulid esikohale Grete Gull ja Victoria Maria Mändma Alissia Aleksandra Kivi/Anette Klettenbergi ees – 7:6 64. Kuni 12-aastaste etapp leidis aset Tallinnas Kadrioru Tennisekeskuses. Esimeses grupis alistas Nikol Kedun (1) finaalis Kätrin Reinvaldi (3) 3:6 6:0 6:0 ning teises grupis Darja Temnikova Sofia Kachura 6:4 6:0. Osalejaid oli palju ning seekord selgitati parimad ka III grupis. Esikoht kuulus siin Anne Moedile. Paarismängus kuulus esikoht paarile Marie Johanna Lapimaa/Kätrin Reinvaldile Miriam Ränkel/Kaisa Varuli ees – 6:0 7:5. Lohutusturniiri võitjad: I grupp – Hanka Mühlberg, II grupp – Rebeka Rohumägi, III grupp – Maria-Lili Hunt. Eelmine Roland Garrosi meeste üksikmäng: noored andsid vastulöögi Järgmine Poiste noorte GP etapid peeti Tallinnas ja Käärikul – Grete Gull ja Brit Martin / Foto: Ott Ahonen Ukrainas Irpinis Tennis Europe U14 ...


source: wikipedia

text: "Mina ja Sina" (originaalpealkirjaga "Ich und Du") on Martin Buberi filosoofiline teos, mis ilmus 1923. Tekkelugu Algselt pidi sellest raamatust saama esimene osa suuremas filosoofilises teoses. 1916. aastal visandas Buber järgmise plaani: "I. Mina ja Sina. (1. Sõna, 2. Ajalugu, 3. Jumal). II. Usuelu algsed vormid (1. Maagia, 2. Ohverdamine, 3. Müsteerium, 4. Palve). III. Jumala tundmine ja Jumala Seadus (1. Müüt, 2. Dogma, 3. Seadus, 4. Õpetus). IV. Isiksus ja Kogukond (1. Rajaja, 2. Preester, 3. Prohvet, 4. Reformaator, 5. Üksiklane). V. Vägi ja Riik." See plaan jäi ellu viimata, kuigi Buber käsitles kõiki nimetatud teemasid teistes teostes. Raamat on kirjutatud spetsiifilises keeles. Buberi laused on viimistletud ja aforistlikud. Ta just nagu mediteerib, et taibata inimestevahelise suhtlemise saladust. Eelkäijad Buber nimetab oma eelkäijana Mina-Sina-suhte universaalsuse mõistmisel Ludwig Feuerbachi, kelle meelest tõeline dialektika ei ole mitte üksildase mõtleja monoloog iseendaga nagu Hegelil, vaid Mina ja Sina vaheline dialoog. Feuerbachi järgi on filosoofia ainsaks, universaalseks ja kõrgemaks objektiks inimene. Buberi meelest viib inimese jumalikustamine Feuerbachil aga välja pseudomüüdilise konstruktsioonini, mis transtsendentse Jumala asendab aseainega. Buberi sõnul on inimene omaette lihtsalt inimene, aga inimene koos inimesega (Mina ja Sina) on Jumal. Mina ja Sina suhtest räägib ka Wilhelm von Humboldt. Tema on Minast lihtsalt erinev, lihtsalt mitte-Mina. Ent Sina on Minale vastandatud Tema. Mina ja Tema põhinevad vastavalt sise- ja välistajul, Sina aga kätkeb valiku spontaansust. Sina on mitte-Mina, mis ei laiene kogu olevale, vaid piirdub tegevusega, milles ühiselt osaletakse. Tema ei ole mitte üksnes mitte-Mina, vaid ka mitte-Sina. Sõprus, armastus ja igasugune vaimne ühtsus sünnivad Teise ja Mina ühendusest, mida vahendab keel. Nii kehalisuses, tajus kui ka mõtlemises püüdleb inimene Minale vastava Sina poole. Ferdinand Ebner ütleb teoses "Sõna ja vaimsed reaalsused" (1921), et inimese üksindust maailmas saab ületada üksnes Mina-Sina-suhe Jumalaga. Jumal on tõelise Mina tõeline Sina. Inimese Mina leiab konkreetsuse suhtes Jumalaga. Buber heidab Ebnerile ette, et too ei suuda avastada Sina inimeses. Ka Franz Rosenzweig räägib raamatus "Lunastuse täht" (1921) Minast ja Sinast. Mina ja Sina suhe on suhe Jumala ja loodu vahel. Selle suhte olemasolu sõltub jumaliku armastuse olemasolust. Kui armastav hing kuuleb suletud iseduse üksinduses Jumala kutset "Kus sa oled?", siis hinge vastus "Siin ma olen" ongi Mina. Keel on Jumala ilmutuse sümbol: Jumala teed ei ole inimese teed, Jumala mõtted ei ole inimese mõtted, ent Jumala sõna on ka inimese sõna. Sõnas avanev tõde teeb inimese teadlikuks sidemest kogu maailmaga. Lunastust ei vaja üksnes inimene, vaid kõik olev. Armastusest Jumala vastu sünnib armastus ligimese vastu, mis muudab maailma Meie kõikainsuseks. Rosenzweig kritiseeris Sina ja Selle teravat vastandust Buberil, leides, et Selle maailma eitamine viib kultuuriväärtuste eitamisele. Judaistlikud motiivid ... Teos koosneb kolmest osast. Kokkuvõte Esimene osa "Maailm on inimesele kahetine, nii nagu kahetine on inimese hoid. Inimese hoid on kahetine, nii nagu kahetised on alussõnad, mida ta saab lausuda. Alussõnad ei ole üksiksõnad, vaid sõnapaarid. Üks alussõna on sõnapaar Mina-Sina. Teine alussõna on sõnapaar Mina-See; sealjuures võib sõna See asemel olla ka sõna Tema, ilma et alussõna sellest muutuks. Nõnda on ka inimese Mina kahetine. Sest alussõnas Mina-Sina ei ole Mina seesama mis alussõnas Mina-See. Alussõnad ei väljenda midagi, mis oleks olemas väljaspool neid, vaid lausutuna panevad nad aluse olemasolule. Alussõnu lausutakse olemusega. Kui lausutakse Sina, siis lausutakse ka Mina sõnapaarist Mina-Sina. Kui lausutakse See, siis lausutakse ka Mina sõnapaarist Mina-See. Alussõna Mina-Sina saab lausuda üksnes kogu olemusega. Alussõna Mina-See ei saa iialgi lausuda kogu olemusega. Pole olemas lihtsalt Mina, on ainult Mina alussõnas Mina-Sina ja Mina alussõnas Mina-See. Kui inimene lausub Mina, mõtleb ta emba-kumba. Kui ta lausub Mina, on kohal see Mina, kumba ta mõtleb. Ka siis, kui ta lausub Sina või See, on kohal Mina emmast-kummast alussõnast. Olla Mina ja lausuda Mina on üks. Lausuda Mina ja lausuda emba-kumba alussõna on üks. Kes lausub alussõna, läheb sõnasse sisse ja püsib seal. Inimolendi elu ei püsi üksnes sihiliste tegusõnade ringis. Ta ei koosne üksnes tegevustest, millel on miski objektiks. Ma tajun midagi. Ma aistin midagi. Ma kujutlen midagi. Ma tahan midagi. Ma tunnen midagi. Ma mõtlen midagi. Kõik see ja muu taoline ei ole mitte ainus, millest inimolendi elu koos seisab. Kõik see ja muu taoline kokku on aluseks Selle riigile. Aga Sina riigi alus on teine. Kes lausub Sina, sellel pole miskit objektiks. Sest kus on miski, seal on teine miski, iga See piirneb teise Seega, ja See ongi ainult seeläbi, et piirneb teiste Seedega. Kus aga lausutakse Sina, seal miskit pole. Sina ei piirne. Kes lausub Sina, sellel pole miskit, sellel pole mitte midagi. Aga ta püsib suhtes." Kogemine, teadasaamine, tegeleb asjade pealispinnaga ega vii meid asjade endiga kokkupuutesse. "Maailm kui teadmiskogemus kuulub alussõna Mina-See juurde. Alussõna Mina-Sina paneb aluse suhte maailmale." Suhte maailmal on kolm sfääri: elu loodusega, elu inimestega ja elu vaimsete olenditega. Kreatuurid ei jõua meieni ning "meie Sina-ütlemine neile jääb keele lävele pidama". Suhtes inimestega on Sina andmine ja vastuvõtmine vastastikune ja keeleline. Suhe vaimsete olenditega on küll "pilve sisse mähitud", kuid ilmutab end, "on keeletu, aga loob keelt". Kuuldamatule kutsele vastame mõtte ja teoga. Kõigis neis kolmes sfääris oleme suhtes igavese Sinaga. Suhe on vastastikkus. Oma suhtes puuga kohtun ma puu enesega kui tervikuga, mitte puu hinge ega drüaadiga. "Kui ma ütlen inimesele alussõna Mina-Sina, siis ei ole ta asi asjade seas ega koosne asjadest. Ta täidab taevalaotuse, kõik muu elab tema valguses. Inimest, kellele ma ütlen Sina, ma ei koge. Aga ma olen temaga suhtes, pühas alussõnas. Alles siis, kui ma sealt välja astun, kogen ma teda jälle. Kogemine on Sina-kaugus. Suhe võib püsida ka siis, kui inimene, kellele ma Sina ütlen, oma kogemuses seda ei kuule. Sest Sina on rohkem, kui See teab. Sina teeb rohkem, ja temaga juhtub rohkem, kui See teab. Siia ei ulata pettus: siin on Tegeliku Elu häll." Kunst sünnib siis, kui inimene oma olemusega ütleb alussõna Mina-Sina vormile, mis tahab inimese läbi teoseks saada. See olemustegu kätkeb ohvrit ja riski. Ohverdatakse võimaluste lõputus. Risk seisneb selles, et kui ma ei pane mängu oma tervikolemust, siis teos puruneb või purustab minu. Vaimuvormi, mis tahab teoks saada, ei ole mul võimalik teada saada ega kirjeldada, vaid ma saan ta üksnes teoks teha. Ja ometi on see vorm selgem kui kogu kogemuse selgus. Ta on mulle ligi, kuigi mitte objektina. Ta toimib minule nii nagu mina talle. "Loomine on ammutamine, leiutamine on leidmine. Vormimine on päevavalgele toomine." Ma viin vormi Selle maailma. Ometi saab teda Sinana näha. Sinalt ei saada midagi teada, ja temast ei teata midagi muud kui kõike. Sina tuleb mulle vastu armust, otsimisega teda ei leia. Aga see, et ma talle alussõna ütlen, on minu olemuse tegu. See kohtamine on ühtaegu valitud olemine ja valimine. Alussõna Mina-Sina saab lausuda üksnes kogu olemisega. Koondumine ja sulandumine kogu olemuseks ei saa kunagi toimuda minu läbi ega saa kunagi toimuda ilma minuta. "Minaks saan Sina najal; Minaks saades lausun Sina." "Kogu tegelik elu on kohtamine." "Suhe Sinaga on vahetu. Mina ja Sina vahel ei ole mõistelisust, eelteadmist ega fantaasiat; ja mälu ise teiseneb, sest ta kukub eraldatusest terviklikusse. Mina ja Sina vahel ei ole eesmärki, himu ega ennetust; ja igatsus ise teiseneb, sest ta kukub unistusest ilmingusse. Igasugune vahend on takistus. Ainult seal, kus igasugune vahend on lagunenud, leiab aset kohtumine." Suhte vahendituse ees muutub kõik vahendatu tähtsusetuks. Pole enam tähtis seegi, kas minu Sina on juba on teiste Minade See või võib minu olemusteo läbi selleks alles saada. Sest piir ei lähe tegelikult mitte kogemuse ja mittekogemuse, antu ja mitteantu, olemise maailma ja väärtuste maailma, vaid oleviku ja objekti vahelt. Tõeline olevik on vaid niivõrd, kui on ligiolu, kohtumine, suhe. Olevik sünnib vaid Sina ligiolevaks saamise kaudu. Alussõna Mina-See Minal ei ole olevikku, vaid üksnes minevik. "Teiste sõnadega: seni kuni inimene rahuldub asjadega, mida ta kogeb ja kasutab, elab ta minevikus, ja tema hetkel puudub presents. Tal ei ole muud kui objektid; objektid aga seisnevad olnuses." Olevik on ligiolev ja ligijääv; objekt ei ole kestvus, vaid seisak. Ei aita põgenemine ideede maailma. "Ideed ei trooni meie peade kohal, nagu nad ka ei ela meie peades; nad liiguvad meie seas ja astuvad meile ligi..." Vahetu suhe on vastasolevale toimimine. "[k]unsti olemustegu määrab protsessi, milles vormist saab teos." Kohtumine täidab vastasoleva, nii et see saab asjade maailmas lõputult edasi toimida, saades Selleks ja jälle Sinaks. Ta kehastub ruumitu ja ajatu oleviku voost olelusse. Inimesele toimimise puhul peetakse olemusakti enamasti ekslikult tundeliseks. Tunded saadavad armastust, kuid ei konstitueeri seda. Need tunded võivad olla väga erinevad. "Tundeid "omatakse"; armastus toimub. Tunded elavad inimeses; aga inimene elab oma armastuses." Armastus ei ole Mina küljes, Mina sisu ega objekt, vaid on Mina ja Sina vahel. Kes seda ei tea, see ei tea, mis on armastus, kuigi ta omistab oma tunded armastusele. Armastus on maailmalik toimimine. Armastuses nägija ees on inimesed argiaskeldusest lahti, tegelikud ja Sinad, eksklusiivsuses, mis aitab, tervendab, kasvatab, ülendab, lunastab. "Armastus on Mina vastutus Sina ees: selles seisneb see, mis ei saa seisneda mitte mingis tundes, kõikide armastajate võrdsus, pisimast suurimani ja õndsas turvalisuses olijast, kelle elu on armastatud inimese elus otsustatud, eluajaks maailma ristile lööduni, kes suudab ja julgeb tohutut: inimesi armastada." Filosoofiateosed 1923. aasta kirjandusteosed Saksa kirjandus


99x116 cm valge/mänd Artikli number: 802.538.09 150x200/50x60 cm kollane 80x Ø25 cm mitmevärviline Keerates voodi ümber, muutub see madalast voodist kõrgeks. Kõrgus narivoodi all: 83 cm Maksimaalne paksus, madrats: 12 cm Brutokaal: 27,30 kg Netokaal: 26,29 kg Pakendi netokaal: 56,6 l Netokaal: 20,67 kg Pakendi netokaal: 51,3 l Maksimaalne kaal viitab staatilisele kaalule, teisisõnu kaalule, mis voodil on siis, kui seal istute või lamate. Sobib KURA voodikattega. Kõrged voodid ja narivoodite ülemine voodi ei sobi alla 6-aastastele lastele, kuna sealt kukkudes võivad tekkida vigastused.. Selleks, et hoida ära lapse pea kinnijäämist ja vältida tõsiseid vigastusi, tuleb hoida voodi seinast alati vähemalt 6,5 cm või rohkem kui 23 cm kaugusel. Kui voodit kasutatakse narivoodina, soovitame seda alates 6 aastastele. Madal KURA voodi on ideaalne väikestele lastele. Kuid see on muudetav kui teie laps kasvad. Keerake see tagurpidi ja sinna alla jääb ruumi mängimiseks. Kaks täiskasvanut saavad kergelt voodi üles tõsta. Baldahiin sobib nii kURA madalale kui ka kõrgele voodile. Kes ei unistaks magada taeva all? Toodet on võimalik kasutada ümbertöötlemiseks või energia tootmiseks, kui selline võimalus sinu riigis olemas on. Taastuv materjal (puit). Männipuit, Liim, Läbipaistev akrüüllakk Puitkiudplaat, Akrüülvärv, Kleepkile KURA ümberpööratav voodi 90x200 valge/mänd


source: CulturaX

text: Komisjoni presidendi kandidatuuri hääletamine [KEY NOT FOUND : global.you-are-here] : rootUudisedUudised 2009SeptemberKomisjoni presidendi kandidatuuri häälet... Seitsmeteistkümne EP delegatsiooni esime... Piima hind: rohkem tuleb ära teha, ütlev... SWIFT: uus ELi-USA leping räägitakse jär... Selgusid Sahharovi preemia kandidaadid Saadikud toetasid Barroso kandidatuuri k... Barroso komisjoni presidendiks kandideer... President Buzek rõhutas "ühise" Euroopa... Avaistung: kolm volinikku said heakskiid... Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX 2009... Komisjoni presidendi kandidatuuri häälet... Täiskogu uudiskiri - Strasbourg 14.- 17.... Barroso soovitab ambitsioonikat partner... Pärast seda kui Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat José Manuel Barroso pöördub teisipäeval saadikute poole avaldusega, otsustab täiskogu kolmapäeval, kas toetada Barroso kandidatuuri komisjoni presidendi kohale järgmiseks viieks aastaks. Barroso kõneles täiskogule eelneval nädalal kõikide fraktsioonidega, tutvustades oma töökava. Ehkki Barroso nimetati ametlikult kandidaadiks juulis, lükkas parlament hääletuse edasi, sest sooviti, et Barroso selgitaks oma plaane. Volinikukandidaadid Esmaspäeval hääletatakse Algirdas Semeta (eelarve), Pawel Samecki (regionaalpoliitika) ja Karel De Guchti (areng ja humanitaarabi) Euroopa Komisjoni liikmeteks nimetamise ettepanekut. Kandidaadid tutvustasid parlamendikomisjonidele oma plaane ja vaateid septembri esimesel nädalal.


text: Delfi (vanakreeka keeles Delphoi (Δελφοί) [delph'oi], uuskreeka keeles Delfoí (Δελφοί) [delf'i], ladina keeles Delphi [d'elfi]) oli Vana-Kreeka linn Phokises. Linnas asus Apolloni pühamu, kus tegutses Delfi oraakel. Delfi asub Parnassose mäe lõunanõlvadel. Vana-Kreekas peeti Delfit maailma keskpaigaks. Delfi oraakli kuulsus levis väljapoole kreeka maailma. See andis Delfile rahvusvahelise positsiooni erinevalt Olümpiast, mis oli rahvuslikum pühamu. Apolloni peatemplis oli palju varakambreid ja monumente. Apolloni altari ja templi juurde viis Püha Tee. Delfis olid ka teater, staadion ja buleuteerion. Apolloni pühamust ida pool on Kastaalia allikas ja allikamaja, kus külastajad end puhastasid. Allikast kagu pool on väiksem Athena Pronaia (Marmaria) tempel. Iga nelja aasta tagant peeti püütiamänge, mis olid üks neljast suurest atleetilisest ja draamapidustusest Vana-Kreekas. Püütia, vanemaealine Apolloni preestritar oli antiikmaailma kuulsaim ja austatuim oraakel. Linna nimi ja legendid. Varasemast ajast on teada nimed Pytho ja Python (hiljem olid need kasutusel Delfi sünonüümidena). Nime Pytho kasutati nii linna kohta kui ka piirkonna kohta, kus linn asus. Vana-Kreekas seostati seda nime sõnaga pythō 'mädanen': legendi järgi on nimi tuletatud mao mädanemisest. Nime Python seostatakse maoga (python), võib-olla seoses kalju kujuga. Legend sellest, kuidas Apollon hilisema Delfi kohas tappis lohe Pythoni, on arvatavasti hilisem. Pärast lohe tapmist otsustas Apollon legendi järgi rajada sellesse kohta pühamu. Ta nägi kaugel Kreeta kaubalaeva. Kohe hüppas ta hiigeldelfiini kujul merre ning meelitas laeva Krissa sadamasse. Kui kreetalased olid maale läinud ning ehitasid Apollon Delphiniose altarit, ilmus Apollon neile jumalikult kauni noorukina ning kuulutas neile, et nad ei lähe enam kunagi kodumaale tagasi, vaid nendest saavad tema preestrid. Ekstaasis järgnesid kreetalased Apollonile tema pühamusse ning asutasid Delfi linna. Väljaspool linnamüüri, kõige kõrgemas kohas, oli oraakel koos templirajatistega. Pythoks nimetati peamiselt seda osa linnast. Kastaalia allikas niisutas selle kõrgendiku jalamit, millel Pytho asus. Oraakel ise asus koopas, mida hüüti Pythion. Koopa avastas karjane, kes sattus sealt väljuvast aurust ekstaasi. Teise versiooni järgi avastasid selle kitsed, kes kogesid auru mõju sellest üle hüpates. Kaljulõhe kohale, mis asus templi sees, paigutati püha kolmjalg, millel istus preestritar püütia. Ta pidi uimastavate aurude mõjul ekstaasi sattuma, et tuua kuuldavale oma ennustused. Delfi nime aioolia kuju on Belphoi, mis esineb peamiselt raidkirjadel. Raidkirjadel esinevad ka nimed Derphoi ja Dolphoi. Kohalik kuju on Dalphoi, mis esineb müntidel kuni 4. sajandi keskpaigani eKr. Alates Vana-Kreeka klassikalisest ajajärgust on kõige tavalisem nimi Delphoi. Legendi järgi tuleb nimi kas Apolloni poja Delphose nimest või delfiinist (delphis), kelle kuju Apollon Delfi asutamisel võttis. Vaata ka Omphalos Välislingid Vana-Kreeka linnad Vanakreeka mütoloogia Kreeka muistised UNESCO maailmapärandi nimistu objektid Kreekas


E102 - Tartrasiin | E-ained | - Hinnainfo.ee E100 Kurkumiin E101 Riboflaviin (vitamiin B2), riboflaviin-5 ́fosfaat E102 Tartrasiin E104 Kinoliinkollane E110 Päikeseloojangukollane E120 Karmiin, karmiinhape, Cochineal E122 Asorubiin, karmoisiin E123 Amarant E124 Erkpunane 4R, Ponceau 4R E127 Erütrosiin E128 Punane 2G E129 Võlupunane AC E-aine nimetus Tartrasiin on kollane toiduvärv, mis annab toidule või joogile kollase värvuse. Tartrasiin hoiab ära võimaliku värvuse kao valguse, temperatuuri ja õhu mõjul. Tegemist on asovärviga ja valmistatakse sünteetiliselt. Tagasi e-ainete nimekirja


Viru Lyon - Restoranid - VisitTallinn 21.11.2017Suursündmused juubeliaastal 2018 20.11.2017Selgusid gastronoomiakonkursi Hõbelusikas 2017.a. võitjad 07.11.2017Tallinn saavutas Euroopa Innovatsioonipealinna konkursil teise koha Lyoni à la carte menüü on väga rikkalik, põnevate eel-ja pearoogade ning magustoitudega. Menüüst leiab juba tuntud prantsuse toite klassikalises võtmes, aga ka huvitavaid ja kaasaegsemaid maitsekooslusi. Joogikaart on väga rikkalik. Esindatud on erinevate Prantsuse piirkondade veinid, aga ka teiste maade parimad veinid. Suvel on avatud avar ja hubane terrass. "Excellent café and restaurant" 5. november 2017, by Tobson We visited twice in the same day: first we had some tea in the afternoon and then we came back for a light meal in the evening. Lyon serves well for both purposes. They have great and friendly staff... Loe lähemalt "Superb food, but very slow and unattentive service" 19. oktoober 2017, by JullyTheTraveller Visited Cafe & Restaurant Lyon in Viru Center for the first time. The place looks nice and cozy. Having sat down, for some time there was no staff to be seen around. Although some tables were... Loe lähemalt 11. oktoober 2017, by KapaKohila Large choice of great smoothies. Service was very polite, but quite slow on Saturday. You can enjoy breakfast menu even midday. Loe lähemalt


text: Romaani keeled (harvemini ladina keeled või uusladina keeled) on tänapäevased keeled, mis arenesid 3. ja 8. sajandi vahel välja vulgaarladina keelest. Need on indoeuroopa keelkonna itali keelte alamrühm. Kuus enimräägitavat romaani keelt emakeelena kõnelejate arvu järgi on hispaania (489 miljonit), portugali (250 miljonit), prantsuse (77 miljonit), itaalia (67 miljonit), rumeenia (24 miljonit) ja katalaani (4,1 miljonit). Itaalia keel on ladina keelele lähim riigikeel, millele järgnevad hispaania, rumeenia, portugali ja kõige lahknevamana prantsuse keel. Võttes arvesse kõiki romaani keeli, sealhulgas rahvus- ja piirkondlikud keeled, on sardi, itaalia ja hispaania keeled koos kolm ladina keelest kõige vähem eristuvat ning oksitaani keel on ladina keelele lähemal kui prantsuse keelele. Kõik romaani keeled on aga üksteisele lähedasemad kui klassikalisele ladina keelele. Maailmas on enam kui 900 miljonit romaani keelt emakeelena kõnelejat, peamiselt Ameerikas, Euroopas ja Aafrika osades. Suurtel romaani keeltel on ka palju muukeelseid kõnelejaid ja neid kasutatakse laialdaselt lingua francana. See kehtib eriti prantsuse keele kohta, mis on laialt levinud kogu Kesk- ja Lääne-Aafrikas, Madagaskaril, Mauritiusel, Seišellidel, Komooridel, Djiboutis, Liibanonis ja Põhja-Aafrikas (väljaarvatud Egiptus, kus see on vähemuskeel). Kuna sellistele nähtustele nagu keeled, mis eksisteerivad pidevalt, on raske määrata jäiki kategooriaid, on hinnangud tänapäevaste romaani keelte arvu kohta erinevad. Näiteks Dalby loetleb 23, lähtudes vastastikuse arusaadavuse kriteeriumist. Järgnev hõlmab neid ja täiendavalt praeguseid elavaid keeli ning ühte surnud keelt, dalmaatsia keelt: iberoromaani: portugali, galeegi, asturleoni/miranda, hispaania, aragoni, ladino; oksitaaniromaani: katalaani/valentsia, oksitaani (lenga d'oc), gaskooni; galloromaani: prantsuse/langues d'oïl, frankoprovansaali (arpitaani); retoromaani: romanši, ladiini, friuuli; galloitaalia: piemonte, liguuri, lombardi, emilia, romanjooli; italodalmaatsia: itaalia, toskaana, rooma, korsika, sassari, sitsiilia, naapoli, dalmaatsia (hääbus 1898. aastal), veneetsia (klassifikatsioon vaidlustatud), istrioti; sardi; idaromaani: rumeenia, aromaani, meglenorumeenia, istrorumeenia. Romaani keelte loend (mittetäielik) Romaani keeled on ladina keelest arenenud indoeuroopa keelte rühm, mille hulka kuuluvad: alhamia keel aragoni keel arani keel aromuuni keel astuuria keel bislama keel cajuni keel dalmaatsia keel emiilia keel estremenju keel fala keel frankoprovansi keel friuuli keel galeegi keel haiti keel hispaania keel ehk kastiilia keel istrorumeenia keel itaalia keel juudiitaalia keel juudiprantsuse keel juudiprovansi keel kabuverdianu keel katalaani keel keskprantsuse keel korsika keel ladiini keel ladiino ehk espanjool leoni keel liguuri keel lombardi keel Mauritiuse kreoolkeel meglenorumeenia keel miranda keel moldova keel Monaco murre mozaraabia keel napoli keel oksitaani keel papiamento keel piemonte keel pikardi keel portugali keel prantsuse keel Réunioni kreoolkeel romanja keel romanši keel rumeenia keel Saint Lucia kreoolkeel sardi keel seišelli keel sitsiilia keel tšavakano keel Vahemere lingua franca vallooni keel vanaprantsuse keel vanaprovansi keel veneti keel Vaata ka Idaromaani keeled Romaani keeled


Itaallaste leiutatud kooretarretis, mille põhikomponentideks on vahustamata koor ja naturaalne vanill. Lisandina kasutatakse ka tsitruselisi, ingverit või marju.


text: Henri Hérouin [anr'ii eru'ään] (sündinud 1876, surmaaeg teadmata) oli Prantsuse vibulaskja. Hérouin võitis 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis kaks esikohta: harjutustes Championnat du Monde (au Berceau) (31 silma) ja Au Cordon Doré (50 m). Mõlemad harjutused toimusid 28. mail. Võistlus oli avatud kõigile. Harjutuses Championnat du Monde osales ainult 2 võistlejat. Vaata ka Vibulaskmine 1900. aasta suveolümpiamängudel Prantsusmaa sportlased Vibulaskjad Sündinud 1876 Surmaaeg puudub


c) osaline ei omanda heitkoguste vähendamise ühikuid, kui ta ei täida artiklites 5 ja 7 ettenähtud kohustusi;


Kaja Kallas: olen käinud üheksas protsendis Eesti koolidest - Delfi Eesti 22.mai 2018 11:59 Kaja Kallas valitakse väga suure tõenäosusega laupäeval toimuval üldkogul Reformierakonna juhiks Toetus Ratasele järgmise peaministrina nullis Kallase eduseisu (234) 21.05.2018 FOTOD | Kaja Kallas Reformierakonna volikogul: me oleme kinni jäämas keskmise sissetuleku lõksu (182) 19.05.2018 EKRE läheb riigikogu valimiskampaaniat tegema tühja rahakoti ja professionaalse abita (176) 17.05.2018


22. Ettevõtteid tuleb motiveerida investeerima uurimis- ning arendustegevusse, rõhu asetusega rakendusuuringute toetamisele ning informatsiooni ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutuselevõtmisele.


Hetkel müügis 37 339 raamatut Kokku 4397 raamatut lisamise järjekorras, 88 leheküljel Kirjastus: Военное Издательство, 1987 (Эволюция военного искусства) Atentaadid ja lavastused Leninist Jeltsinini Autor: Nikolai Zenkovich N. Zenkovichi raamat toob avalikkuse ette Venemaa ja seejärel N. Liidu kõige pikantsemad saladused, jutustab kallaletungikatsetest ja atentaatidest kõigile Nõukogude riigijuhtidele, alates Leninist kuni Jeltsinini. Paljudest terroriaktidest saab lugeja teada esmakordselt, kuna seda laadi inform... Metsalise märgi all. Punane paradiis: ühe epohhi kroonika Mitmete ajalooromaanide autori Edgar V. Saksa jutustus esimesel nõukogude aastal (1940/41) Eestis toimunust ning inimestest, kes uude korda uskusid ja sellega kaasa läksid ning nende saatusest. Väljasaatmised, loomavagunid, nimetud hauad - peamiselt “tänu” massiküüditamistele on Siberil eestlaste kollektiivses mälus peamiselt negatiivne tähendus. Kuid Siber tähendab palju muudki. Tohutud lumeväljad, läbipääsmatud metsad, majesteetlikud mäe... Autor: Edward Norman Käesolev ülevaade ei anna ammendavat kirjeldust katoliku kiriku minevikust ega konventsionaalset “kirikuajalugu”, vaid analüüsib kiriku kohta maailmas, tema seoseid moraali ja poliitikaga kõikjal, kus kristlased on püüdnud oma usu järgi elada, ning kiriku kokkupuuteid ühiskonnaga kõig... Professor Klaasseni teos on mõeldud sütitama Eesti lugejate hulgas laiemat huvi Tõusva Päikese Maa ajaloo ja kultuuri vastu, pakkudes ammendava valiku teemasid Jaapani minevikust ja olevikust. Raamatu peatükkides peatub autor lähemalt Jaapani mütoloogial ala... Ajamatkad Soome lahe saartel. Aksil, Malusitel, Naissaarel, ... Kirjastus: Sentinel, 2009 Lood Naissaare, Osmussaare, Suursaare ja mitmete väikesaarte ajaloost. Inglise üks tuntumaid ja teenekamaid sõjaajaloolasi John Keegan, kelle loomingust on varem eesti keeles ilmunud ka raamat Esimesest maailmasõjast, annab oma uues raamatus põhjaliku ülevaate Teise maailmasõja ajaloost. Kronoloogiliselt üles ehitatud teos p... Ladus ja elav jutustus Iirimaa ajaloost kaheteistkümnendast sajandist kuni tänapäevani. Raamatus käsitletud olulisemate teemade hulka kuuluvad gaeli kultuuri areng, inglaste sissetung, sajandite jooksul toimunud usulised konfliktid, võitlus autonoomia saavutam... Külalised merelt. Eesti Vabariiki aastail 1920-1939 külast... Autor: Charles Gerndorf Ülevaade käsitleb välismaa sõjalaevade, samuti riigipeade (Soome, Poola) ja Rootsi kuninglike külaliste ametlikke ja sõprusvisiite Eesti Vabariiki aastatel 1920–1939. Vaatluse all on ka sõbralike riikide sõjalaevade õppe-eesmärgilised sõidud meie vetes... 1943. aasta suvel valmistus Saksa armee idarindel uueks suureks pealetungiks. Rünnak oli suunatud Kurski eendile, kus sakslased Nõukogude väekontingendi ümber piirasid ja valmistusid andma otsustavat hoopi, mis oleks Nõukogude Liidu võitlusvõimetuks muutnud.... Ajaloo suurim lahing Stalin, Hitler ja meeleheitlik võitlus... Raske, verine Moskva lahing, ehkki vähem tuntud kui Stalingradi ja Kurski lahingud, muutis II maailmasõja käiku. Käesolev teos käsitleb valdkondi eesliinil, kohtumisi Stalini ja tema kindralite ning Hitleri ja tema kindralite vahel, sõjaaegset rahvusvahelist ... Sõnasse püütud minevik Autor: Priit Raudkivi ja Marten Seppel Tegemist on pühendusteosega ühe kõige silmapaistvama eesti ajaloolase, Enn Tarveli auks – ajalooartiklite kogumikuga, mille autorite seas on nimekad uurijad Eestist, Soomest, Rootsist ja Leedust ning teemade ring ulatub ristiusu levitamisest Eestis enne muists... Järvamaa mõisad. Mis kusagil oli ja mis sellest järel on.... Autor: Rainer Alas • Rüütli-, kõrval- ja poolmõisad ning pastoraadid kihelkonniti 2005. a maakonna piirides valdade kaupa • Lühikokkuvõte hoonestusest ja omanikeringist • Heraldilise kirjeldusega aadlisuguvõsade vapid • Asukohakaardid, register • Huvitavat lisalu... Hiiumaa ja hiidlased. Usutuultest tormatud ja piiratud + DVD Raamat “Hiiumaa ja hiidlased - usutuultest tormatud ja piiratud” loob avara ja detailides rikkaliku ülevaate usuliikumiste ja kiriku ajaloost Hiiumaal 13. sajandist kuni Eesti taasiseseisvumiseni. Autor käsitleb teemat usundiloo, pedagoogika, aate ja poliitil... Kaitseliit Nõmmel on oma ajaloo ja saatusega olnud tihedalt seotud Nõmme linna ajaloo ja saatusega. Tedagi on asutatud, likvideeritud, lahutatud Harjumaast ning liidetud Tallinnaga. Raamatus käsitletav periood algab 1917. aastal ning jõuab välja tänapäeva. V... Naistürannid. Julmad naised maailma ajaloost Kes kinnitab, et vaid mehed on võimelised verejanulisteks tegudeks, see eksib küll väga. Käesolev naistürannide valitsemise kroonika esitleb tervet galeriid tavatult julmi naisi, kes ajasid isegi oma ajastu valitsevatele meestele hirmu nahka: amatsoonid, Rooma... See on mahukaim eesti keeles ilmunud ülevaade Jaapani ajaloost. William E. Deali raamat käsitleb Jaapani ajalugu peamiste valdkondade kaupa, rääkides nii sõjandusest, eluolust, usunditest, kultuurist, kunstist ja arhitektuurist tehnikast jt teemadest. Teksti ... Paide vanadel fotodel. Paide in old photographs. Paide auf a... Autor: Rene Viljat Raamatu koostaja René Viljat on elukutselt fotograaf. Selles teoses on ta avaldanud väikese osa 20 aasta vältel kogutud rikkalikust foto- ja postkaardikollektsioonist, mis kajastab Paide arengut 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi keskpaigani. Piraadi päevik. Pealtnägija suurepärane jutustus kapten M... Ükski lugu piraatlusest ei võistle Sir Henry Morgani ja tema bukanjeeride vägitegudega Hispaania ülemvõimu ja Kariibi mere äärsete asulate terroriseerimisel aastatel 1666–1672, mis kulmineerus kurikuulsa Panamá linna hõivamise ja põletamisega. Ilmekas l... Enne ja nüüd. Muuseumi ringreisid Autor: Ene Kuljus, Risto Lehiste, Alar Ojalo, Simmo Priks, Ülle Reimets, Hedi Rosma, Kirsten Simmo, Annely Voitka AegKiri 4 pakub sisukat lugemist nii muusika- kui teatriajaloo vallast, isikute lugusid ja sündmusi Eestimaa eri paikadest. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi rikkalik pärand sõnas ja pildis on taas huvilistele avatud. Korrektuur: Liine Jänes, Hedi Rosma, Kerttu-Liina Tuju, Elle Veermäe Fotod... Rikkalikult illustreeritud ülevaade kõikide teadaolevate Valgamaa territooriumil asunud rüütlimõisate ajaloost ja tänapäevast alates nende esmamainimisest. Raamatus räägitakse ka käsitletava piirkonna mõisatega seotud tuntumatest baltisaksa aadlikest. Lisaks rüütlimõisate register kih... Võsu rahvas ja tema lugu Autor: Mari-Ann Heljas „Võsu rahvas ja tema lugu” on Soome lahe äärse rannaküla (nüüd aleviku) arengulugu läbi sajandite. Käsitletud on Võsu esmamainimist, orjuseaega, talude päriseksostmist, randlase vaba ranna talupojaseisusesse jõudmist, elu Võsul Eesti iseseisvusaastatel, okupatsioonidest ja selle ta... Tuntud ajaloolase ja kirjaniku Simon Sebag Montefiore uues, rikkalikult illustreeritud raamatus on üle saja kaasakiskuva portreeloo ajaloo kõige koletumatest meestest ja naistest, kes tundsid ühtviisi naudingut julmast halastamatusest ja piiramatust võimust, keda rõõmustas valu ja kannatuste ... Ajalugu on eksimuste kataloog ning „Ajaloo halvimad otsused“ heidab valgust neist 50 suuremale. Alates Aadama ja Eeva õunasöömise eksimusest viib autor Stephen Weir teid huvireisile mööda katastroofe, alustades antiikajast ja jõudes välja tänapäevani. Alates Trooja sõjast kuni Gallip... Kui Eestit valitsesid juristid. Välismaise professuuri panu... Autor: Ando Leps Kirjastus: Ortwil, 2009 Välismaise professuuri panus Eesti rahvusest juristide kasvatamisel Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastatel 1889-1938. Eesti juristid poliitikas 1917-1940 ja nende hilisem saatus. Ajalugu. Tsivilisatsiooni koidikust tänapäevani. Täpne ja... See tõeline suurteos käsitleb inimkonna ajalugu ja arengut, uurides võtmesündmusi, pöördelise tähtsusega ideid, poliitilisi jõude, mineviku suurkujusid ja tehnilisi suursaavutusi, mis on muutnud inimkonna lugu. Rikkalikult illustreeritud ja põhjalikult koostatud entsüklopeediline teos ann... Ajaloo ööpoolel. Nõiasabati lahtimõtestamine Ülevaade vara-uusaegse Euroopa nõiakunstist, rahvakultuurist ja veendumuste jõust. Raamat heidab valgust toonasele maailmapildile ja elukorraldusele. Eestlane - sõdur. Estonian man - a soldier Autor: Merike Jürjo Kogumik “Eestlane – sõdur” annab nii sõnas kui ka pildis ülevaate eesti sõdurist 20. sajandil. Selle sajandi jooksul sõdisid eesti mehed Euroopas, Aafrikas ja Aasias ning läksid vaenlasele vastu ka oma kodumaa pinnal. Milline ta siis oli, see eesti sõjamees? Vapper ja visa, kanget eest... Neetud Atlandi ookean. Saksa allveelaevnike saatused Autori põhjaliku uurimistöö tulemusena tutvuvad lugejad mitme kuulsa allveelaevakapteniga: Günther Prien, U-47 legendaarne kapten, kes tegutses Saksa allveelaevade nn. kõrgajal; Peter Zschech - edu puudumise tõttu meeleheitel U-505 kapten; U-515 kapten Werner Henke, kellest sai närvide s... Ristimise läte. Rristimiskivid keskaegsel Liivimaal Kirjastus: Muinsuskaitseamet, 2010 Ristimiskivi oli keskaegses kihelkonnakirikus üks tähtsamaid liturgilisi esemeid, mida kasutati esimese ehk ristimise sakramendi läbi viimisel. Sageli on keskaegsed ristimisnõud ka vanimateks säilinud kirikukunsti teosteks meie pühakodades. Kuigi keskajal oli ristimiskivi olemas peaaegu kõig... 100 türanni. Ajaloo õelamad despoodid ja diktaatorid „Olen korda saatnud palju julmi tegusid ja lasknud tappa loendamatu hulga mehi, teadmata iial, kas see, mis ma tegin, oli õige. Kuid ma ei hooli sellest, mida inimesed minust arvavad.” Diktaatoritest ja nende inimsusevastastest kuritegudest ülevaadet pakkuv külmavärinaid ... Bütsantsi inimene. L'uomo bizantino Rohkem kui tuhat aastat õitses Bütsants ida ja lääne ristteel. Kuid kes olid sealsed inimesed? Mis eristas neid varasematest tsivilisatsioonidest ja millised kultuurilised tunnusjooned tegid neist, vaatamata nende mitmekesisele etnilisele päritolule, genuiinsed bütsantslased. Terve rea detail... Eesti Vabadussõja lugu +CD Hillar Palametsa poolt kirjutatud ja Toomas Kiho poolt toimetatud "Eesti Vabadussõja loos" on vaatluse all neli murrangulist aastat nii Euroopa kui Eesti ajaloos: 1917, 1918, 1919 ja mingil määral ka 1920. aasta algus. Enamik lugusid tugineb dokumentidele, osavõtjate mälestustele, tolleaegses ... Pöörased aastad Euroopa 1900-1914 Alustades tohutute lootustega, mida uue sajandi alguses kehastas 1900. aasta Pariisi maailmanäitus oma sära ja hiilgusega ning lõpetades Habsburgide ertshertsogi laineid löönud mõrvamisega Sarajevos 1914. aastal, toob ajaloolane Philipp Blom meie ette kõnealuse erakordse ajastu kroonika üks... Reisi ajas tagasi viiendasse sajandisse enne Kristust ja vaata Ateenat turisti pilguga. Siin, maailma esimese demokraatliku riigi südames, võid turuplatsil Sokratesega väidelda, rahvakoosolekul poliitikuid küsimustega kiusata ja... Vene impeerium ja Baltikum: venestus, rahvuslus ja modernise... Autor: Tõnu Tannberg ja Bradley Woodworth Kirjastus: Eesti Ajalooarhiiv, 2010 Ajalooarhiivi järjekordsed toimetised on 2009. aastal ilmunud artiklikogumiku «Vene impeerium ja Baltikum: venestus, rahvuslus ja moderniseerimine 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses» teine köide, kus jätkatakse paljurahvuselise Vene impeeriumi äärealade poliitika tutvustamist. ... Kirjastus: Eesti Ajalooarhiiv, 2009 Seekordsed Ajalooarhiivi toimetised üritavad anda oma tagasihoidliku panuse paljurahvuselise Vene impeeriumi äärealade poliitika tundmaõppimisse. Kogumiku «Vene impeerium ja Baltikum: venestus, rahvuslus ja moderniseerimine 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses» kokkupanekul lähtu... Sõja ja rahu vahel II. Esimene punane aasta Autor: Meelis Maripuu ja Enn Tarvel Kirjastus: S-Keskus, 2010 See on teine raamat kümneköitelisest koguteosest. "Sõja ja rahu vahel", mis käsitseb eesti rahva, Eesti riikluse ja eesti meeste saatust Teises maailmasõjas ja seejärel kuni 1956. aastani. Käesolev käide jutustab, mis juhtus Eestiga 1940. aasta juunist 1941. aasta juunini, kuidas käivitati... Tallinna mõisad ja mõisnikud Kui esmapilgul tundub, et Tallinna linnal ei tohiks mõisatega suurt midagi tegemist olla, siis nii see tegelikult pole. Tallinn peidab endas silmale märkamatuks jäävat mõisate ja mõisakultuuriga seonduvat, mille avastamine sarnaneb paljuski peidetud aarde leidmisega. Ajaloo saladused. Müüte, saladusi ja muid pööraseid seik... "Ajaloo saladused" tutvustab lugejale kõige põnevamaid legende või muinaslugusid – kutsuge neid, kuidas soovite –, mis annavad ainest mõtisklusteks meie ajalugu varjatult kujundanud jõududest. Need lood pajatavad müütilistest paikadest, üleloomulikest esemetest, seletamatutest rajatiste... Ajaloo kurikuulsaimad salaühingud Ülevaatlik ja ladusas keeles raamat kõneleb 15 salaühingust, sealhulgas Illuminatist, Ku Klux Klanist ja vanade natside ODESSA-st. Läbi aegade on igasse maailma nurka tekkinud salaorganisatsioone, mis plaanivad vihatud vaenlase hävitamist või mõnda üldsusele vastuvõetamatut tegu. Lugeja sa... Soomepoisid. Võitlus jätkub + CD Autor: Mart Laar, Peep Pillak, Hain Rebas ja Meelis Saueauk Soome armees II maailmasõjas teeninud Eesti vabatahtlike ajalugu 1939-2010. Eesti vabatahtlikke, kes osalesid Soome Talve- ja Jätkusõjas, hakati nende Eestisse tagasijõudmisel augustis 1944 kutsuma soomepoisteks. See nimetus sai üldlevinuks ja on Soome armees II maailmasõja ajal teeninud E... Liivimaa ajaloo lühiülevaade. Livonicae historiae compendi... Autor: Dionysius Fabricius Kirjastus: Johannes Esto Ühing, 2010 Dionysius Fabriciuse „Liivimaa ajaloo lühiülevaade neljas osas aastast tuhat ükssada viiskümmend kaheksa kuni aastani 1610” ilmub eestikeelses tõlkes esimest korda. Selle ajaraamatu autor oli 17. sajandi algul katoliku kiriku praost Viljandis. Teos jutustab üksikasjalisemalt Poola aja sü... Möödunud on üle kümne aasta sellest, kui ilmusid Mati Õuna raamatud „Võitlused Läänemerel. 1941 suvi” ja „Võitlused Läänemerel. 1941 sügis kuni 1942. aasta”. On aeg liikuda sõjasündmuste vaatlusega edasi ja lugu lõpetada. Teie ees on Läänemere-võitluste kolmas ja viimane o... Krügeri mehed. Natside salajane võltsimise vandenõu ja 19... Kaks nädalat pärast Teise maailmasõja algust toimunud kohtumisel, mis jäi saladuseks üle 50 aasta, kiitsid Hitleri tippspioonid ja Natsi-Saksamaa finantsjuhid heaks jultunud vandenõu Inglismaa hävitamiseks: hakata võltsima miljoneid Inglise naelsterlingeid, puistata need Inglismaa kohal all... Pro Patria II 1940-1945. Auraamat Teises maailmasõjas lange... Autor: Aleks Kurgvel ja Herbert Lindmäe Kirjastus: Valge Raamat, 2010 Pro Patria II raamatusse on kantud teadaolevad Teises maailmasõjas langenud, hukkunud ja lahingus saadud haavadesse või haigustesse surnud Eesti vabadusvõitlejad. Iga üksikkirje sisaldab vastavalt andmete olemasolule järgmisi andmeid: perekonna- ja eesnimi, sõjaväelised aumärgid, auaste, te... Lühike maailma ajalugu. Inimkonna lugu esiajaloost kuni tä... Inimkonna lugu esiajaloost kuni tänaseni. Inimkond on käinud pika tee sellest ajast alates, kui meie eellased esimest korda kahele jalale tõusid, kuidas me aga sattusime siia, kus oleme täna? See raamat jutustab meie loo, kuidas konflikti ja intriigi, võimuvõidu ja -kaotuse läbi rajati suu... 1939: Kui me valinuks sõja 1939. aasta sügisel oli Eesti raske valiku ees – kas võtta vastu Nõukogude Liidu poolt pealesunnitud baasideleping või keelduda ja riskida seejärel agressiooniga. Sellise raske valiku ees anti järele. Eesti juhtkonna tegevust on ka nimetatud „hääletuks alistumiseks“. Eesti Vabariigi s...


Tänane kuupäev 26 Aug, 2019 12:17 Postitatud: 02 Mär, 2010 10:51 Ja nüüd on rootsud avalikustanud ka mõned uue põlvkonna tehnilised andmed. http://www.defencetalk.com/swedish-appr ... ecs-24565/ Postitatud: 28 Juun, 2010 12:04 Rootsi parlament otsustas Kockumsilt osta riigi mereväele veel kaks allveelaeva. http://www.defencetalk.com/swedish-parl ... nes-27209/ Postitatud: 30 Aug, 2010 23:33 Hiljaaegu oli kuulda inglaste kaeblemist vene allveelaevastiku suurenenud aktiivsuse üle. Täpsemalt kurdeti vene allveelaevade passimise üle Šotimaal Faslainis asuva Clyde mereväebaasi lähedal, kus olla püütud Vanguard tüüpi allveelaeva sõukruvi signatuuri salvestada. Väidetavalt saadeti korda looma Trafalger tüüpi allveelaev. http://www.postimees.ee/?id=305334 Selgub aga, et venelastel võis sealkandis tihedaks jõlkumiseks veel üks põhjus olla. Nimelt võeti neil päevil sealkandis teenistusse uus allveelaev klassist Astute. http://www.bbc.co.uk/news/uk-england-cumbria-11107028 Postitatud: 31 Aug, 2010 8:09 Tundub suht väike ja kompaktne allveaalus olevat. Postitatud: 22 Sept, 2010 14:37 Veidi siis tavalaevadest taas. Rootslaste Armeevarustuse Agentuur (FMV) on sõlminud lepingu Kockumsiga kahe diisel-stirling mootoriga Gotland-klassi allveelaeva moderniseerimiseks. Nagu teatab Defense Aerospace,viiakse tööd läbi laevadel Uppland ja Halland, Hallandi moderniseerimine peaks lõpema 2011 aastal. Moderniseerimise käigus varustatakse laevad uute navigatsiooni- luure- ja infovahetussüsteemidega. Tuleb märkida, et moderniseerimisel paigaldatav tehnika on suuteline funktsioneerima koostöös süsteemidega, mis on paigaldatud diisel-elektrilistele Södermanland-klassi laevadele. Selle tulemusena suudavad kõik Rootsi laevastiku koosseisus olevad allveelaevad vahetada omavahel infot. 2010 aasta märtsil sai teatavaks, et Rootsi merevägi tellis Northrop Grummanilt viis komplekti inertsiaalnavigatsioonisüsteeme, kuhu kuuluvad uued laser-ketasgüroskoobid ja mõningane muu varustus. Nagu arvatakse, paigaldatakse neli neist allveelaevadele ning üks jääb meeskondade õppeks kaldale. Uued güroskoobid asendavad allveelaevadel vananenuid, pöörleva massiga güroskoope. Tuleb täheldada, et Gotland-klassi allveelaevu peetakse maailma parimateks 2000 aastal toimunud õppustel Atlandi ookeanis "uputas" rootslaste "Halland" hispaania diiselallveelaevaning ka prantsuse ja ameerika aatomiallveelaeva. 2006-2007 võttis "Gotland" osa ameeriklaste õppustest, mille käigus "uputas" USA lennukikandja "Ronald Reagan". Praegusel ajal töötab Kockums Gotlandi baasis välja uue põlvkonna allveelaeva A26 projekti. Gotland-klassi allveelaevad on suutelised diiselmootori abil liikuma kuni 20 sõlme tunnis ning stirlingmootori abil kuni viis sõlme. Allveelaevadele on paigaldatud neli torpeedoaparaati, kaks 400 mm ja kaks 533 mm. http://www.lenta.ru/news/2010/09/22/gotland/ Teema pealkiri: Re: Veidi neljanda ja viienda põlvkonna tavalaevadest. Postitatud: 04 Mai, 2012 16:40 Iisrael sai sakslastelt kätte neljanda allveelaeva, mille nimeks saab "Tanin"(Alligaator) ja mis on ehitatud Type 209 modifitseeritud projekti järgi. Ligikaudu kolmandik laeva maksumusest on kaetud Saksamaa patukahetsusega holokausti eest...Kokku on Iisrael plaaninud kuute laeva. Alligaator läheb laevastiku koosseisu 2013 aastal, enne seda toimuvad katsetused ja osalemine erinavatel õppustel. Dolfiin-tüüpi allveelaevu toodab ettevõte Howaldtswerke-Deutsche Werft. Veeväljasurve on 57 meetri pikkusel ja 6,8 meetri laiusel laeval 1900 tonni. Kiirust on laev suuteline arendama kuni 20 sõlme, sukeldumissügavuseks on antud 200 meetrit, tegevuskauguseks 14 800 kilomeetrit. Autonoomsus 30 päeva. Diisel-elektrilise allveelaeva relvastuseks on kuus 533 mm ja neli 650 mm torpeedoaparaati. Kinnitamata andmetel on allveelaevad suutelised laskma välja ka Iisraeli tiibrakette, mis on varustatud tuumalõhkepeadega. Sellised raketid on suutelised tabama kuni 1500 km kauguselt. Postitatud: 04 Mai, 2012 17:36 Kolm korda võite arvata, miks selliste rakettidega allveelaeva vaja on. Järgmisel hommikul laiutan Netanyahu ajakirjanike ees käsi, ei tea, kes neid Iraani tuumaobjekte öösel ründas, tegu on kahetsusväärne ja Iisrael ei tolereeri seda...... Postitatud: 29 Nov, 2014 16:08 Näikse, et Lõuna-Korea tahab venelasi ka sellest turusegmendist välja pressida... http://vpk-news.ru/articles/22836


text: Hommiku TV | ERR | Digihoidla Avaleht → Infoteinment → Hommiku TV Hommiku TV: Saatejuht Reet Oja (22.09.1991) Saatejuht Reet Oja. Külalisteks Marju Kuut ja Uku Kuut Hommiku TV: Saatejuht Andres Raid (04.04.1999) Hommikuprogramm sisaldab videolõike "Meie Matsi" üritusest, tantsutrupist "Max X", "Conserto contore'st", suurperest, matkalaagrist lumises metsas. Stuudios esineb ansambel "Hetero". Saatejuht Andres Raid Hommiku TV: Kõik saatejuhid (17.06.2001) Kirev hommikuprogramm, kus muuhulgas räägitakse ka tulefestivalist Haapsalus, liha grillimisest, Hiiumaa haldjatest, matkamisest, kalmistutest ja suveüritustest - teemasid arendavad kõik aasta jooksul esinenud saatejuhid: Reet Oja, Katrin Viirpalu, Piret Tanilov, Grete Lõbu, Margus Saar, Riho Västrik, Priit Kuusk. Hommiku TV: Jaapan. Saatejuht Kadi Alatalu (20.11.1994) Saatejuht on Kadi Alatalu. Hommiku TV: Saatejuht Andres Raid 1999 Saatejuht Andres Raidil on stuudiokülaliseks ansambel "Still Alive", solist Kadi Toom, pianist Rein Rannap ja Kaidi Klein. Videolõigud viivad meid USA-sse relvaturule ja Pärnumaale ohvritalle toomist vaatama ja Mustamäe suusakeskusesse... Hommiku TV: Saatejuht Reet Oja. ITA EVER 70 (01.04.2001) Stuudiosaade, intervjuu Ita Everiga, katkeid lavastustest tema osavõtul, saatejuht on Reet Oja Hommiku TV: Saatejuht Marianne Mikko (08.04.2001) Hommiku TV: Saatejuht Piret Tanilov. Kiiremini, kõrgemale, kaugemale (18.03.2001) saate alapealkiri: kiiremini, kõrgemale, kaugemale Hommiku TV: Saatejuht Mark Soosaar (28.01.2001) Kirev hommikukava, kus räägitakse juttu Järsumäe Virvega , Siiri Sisaskiga, Arvo Ihoga, Margarita Voitesega, Lembit Sootsiga ja näidatakse Mongoolia elu. Saatejuht on Mark Soosaar. Hommiku TV: Saatejuhid Reet Linna, Marko Reikop (28.05.2000) Hommiku TV salvestus-otse-eeter toimub Kristiine kaubanduskeskuses, kus saatejuhtidel Marko Reikopil ja Reet Linnal on hulgaliselt kutsutud külalisi ja esinejaid. Alustab Eve Viilup, kes tutvustab ETV laste laulustuudio tegemisi ning tüdrukud esitavad laulu "Rahalaul"...


Keraamika töötuba II Eesti KunstiakadeemiaAvatud akadeemiaKeraamika töötuba II Juhendajad: Eesti Kunstiakadeemia keraamika eriala magistrandid Kristel Ojasuu ja Eve Hintning keraamika osakonna 3D-meister Lauri Kilusk, kes on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia keraamika eriala bakalaureuseõppe (2002) Aeg: 11. mail 2019 kl 10–17


Narva pensionär, kes üritas po 1ff8 es valerahaga maksta ning hiljem teatas, et võltsitud rahatähe sai ta postkontorist koos pensioniga, lootis pääseda tingimisi karistusega, ent kohus ei kinnitanud sellekohast kokkulepet. Tänavu aprilli algul jäi Taissa (70) ühes Narva kaupluses müüjale vahele, kui ta püüdis võltsitud 500kroonisega kauba eest maksta. Kui müüja oli võltsrahast keeldunud, pöördus pensionär mõne aja pärast politseisse valekaebusega, teatades, et oli sama päeva hommikul ühest Narva postkontorist koos pensioniga valerahatähe saanud. Selle tagajärjel sai Taissa kaks kriminaalsüüdistust - võltsitud raha käibelelaskmise katse ning teadvalt valekaebuse esitamine. Prokurör ja süüdistatav sõlmisid kokkuleppe, mille kohaselt oleks naine võltsraha kasutamise eest saanud 2500 ning valekaebuse esitamise eest 2000 krooni suuruse rahalise karistuse. Kuna seadus lubab katta väiksema karistuse karmimaga, jäänuks tema karistuseks 2500 krooni, mis kokkuleppe järgi aga kahanenuks sama hästi kui olematuks, sest süüdistaja-süüdistatav jõudsid ühele nõule, et seegi karistus peaks olema tingimisi mõistetud. Kohus aga ei aktsepteerinud sellist karistust. Taissat karistati 2002. aastal uimastitega seotud kuriteo eest - ta sai kolm kuud tingimisi vangistust. Kohus tõdes, et isikut, keda on varem vangistusega karistatud, ei saa karistusest tingimisi vabastada, ning saatis Taissa kriminaalasja prokuratuurile tagasi. PR Reede, 19.10.2007


Kangidega kauplust külastanud kaake karistati(6) Kodaniku teatele kiiresti reageerinud Jõhvi politsei tabas kaks alkoholijoobes noormeest, kes lõhkusid kauplust. Eile määras kohus noormeestele arestipäevad. Kolmapäeval kella 2.42 ajal teatati Ida prefektuuri juhtimiskeskusesse, et Kohtla-Järvel Estonia puiesteel asuva kaupluse juures toimetavad kaks noormeest. Politsei sõitis kiiresti sündmuskohale ning tabas kaupluse juurest mõlemad noormehed, kellel oli käes metallkangid, teatas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja. Alkoholijoobes noormehed olid jõudnud ära lõhkuda kaupluse ukselingi ja akna ees olevad trellid. 19-aastased alkoholijoobes noormehed toimetati menetlustoiminguteks Jõhvi politseijaoskonda. Eile toimunud kohtuistungil tunnistasid poisid osaliselt oma süüd. Politsei kohtuväline menetleja taotles neile aresti ning kohtunik määras ühele noormehele karistuseks kaheksa ja teisele noormehele 10 päeva. Jõhvi politseijaoskonna välijuht Andres Visnapuu ütles, et õigusrikkujad tabati tänu linnakodaniku tähelepanelikkusele. Kiire reageerimine aitas ära hoida kauplusesse sissemurdmise ja suurema materiaalse kahju tekitamise.


Eesti ruumiandmete infrastruktuurRuumiandmete infrastruktuur (RRI) tagab, et riigi hallatavad geograafilist asukohta omavad andmed ehk riiklikud ruumiandmed oleks kättesaadavad ja usaldusväärsed. Eestis on palju riiklike andmekogusid, mis sisaldavad ruumiandmeid: Eesti topograafia andmekogu, maaregister, ehitisregister, teeregister, keskkonnaregister, aadressiandmete süsteem jne. On väga oluline, et need ruumiandmed oleksid kvaliteetsed, hästi kirjeldatud ja kergelt leitavad. Tehnoloogiad Regulatsioonid ja kokkulepped RRI rajamise eesmärk on täidetud siis, kui erinevate ruumiandmete kooskasutatamine tekitab olulist lisaväärtust. See aga tähendab, et pakutavad andmed ja andmeteenused peavad vastama kindlatele standarditele. Ruumiandmed peavad olema üheselt mõistetavad, st semantiliselt kirjeldatud; peavad sisaldama ühtse struktuuriga metaandmeid. Kõike eelnevat reguleeritakse maailmas ja ka Eestis erineval tasemel regulatsioonidega alates seadustest ja lõpetades soovituste, koostöökokkulepete ning juhendmaterjalidega. Eestis reguleerivad vastavat valdkonda ruumiandmete seadus ja avaliku teabe seadus, INSPIRE direktiivi rakenduseeskirjad ning erinevad määrused, arengukavad ning raamistikdokumendid. Maa-amet 2017: Kõik õigused kaitstudMustamäe tee 51, 10621 TallinnTelefon: +372 665 0600


Isiksused | Õhtuleht KOMMENTAAR: Gunnar Press, 23. august 2004, 00:00 Vene sõudekoondise peatreener Aleksandr itov on kaks meetrit pikk ja äärmiselt jutuhimuline. Omadused sõlmuvad, kui ajakirjanikud Jüri Jaansoni treenerit Igor Grinkod, itovi head sõpra, küsitlevad. Esiteks ulatub itov rahulikult üle Grinkod piirava inimmüüri vaatama. Teiseks arvab ta täpselt teadvat, miks kanalil üks või teine asi sünnib. «Olgu, mister itov, kui te kõike teate, siis miks pole Venemaal enam sellist ühepaadisõudjat, nagu oli kunagi kolm olümpiakulda võitnud Vjateslav Ivanov?» Mister itov tulistab: «Sest meie sõudmises pole isiksusi! Meil on inimmaterjali, et paate komplekteerida, aga isiksusi pole.» Õhtul tähistavad eestlased internetikohvikus isiksus Jüri Jaansoni medalit. Isiksus Jaan Talts ei püsi vagusi, ta otsustab SL Õhtulehele selgitada, kuidas Gerd Kanterit tuleks materdada. «Te leiate talle jälle mingi õigustuse!» ründab 32 aasta tagune heas vormis olümpiavõitja. Okei, hinde kaks saab Kanter niikuinii. Aga mil moel ja mille eest teda klobida? Looderdas treeningul? Jama, treenis hullemini, kui keegi jaksaks! Võttis võistluse eel viina? Jama, ta on täiskarsklane! «Ma ei tea, mille eest, aga õigustada ei saa!» vastab Talts. Ja jõuab sinna, kus me praeguse kirjatööga tüürime: et Kanter, kui ta mitu suurvõistlust järjest mõtlemist korda ei saa, pole õige isiksus. «Kuule, Jaan, kui mälu ei peta, jäid sa 1966. aasta MMil tulemuseta. Kas ajakirjandus pidanuks su siis tingimusteta lolliks ja mitteisiksuseks tunnistama?» Talts vaatab siinkirjutajat kaaluvalt: kas tuleks vastu lõugu anda või proovida mõnd muud varianti? «Tookord võeti koondise juhtkond minu põrumise pärast maha. Tohtinuks ma ise tõstetavad raskused otsustada, olnuks kõik korras!» kostab isiksus. Tema hinges saab lahing läbi: «Vaata, ma lihtsalt pean iga asja kohta midagi karmi ütlema!» Õigupoolest on need isiksused õnnehetkil lapsed nagu me samas olukorras kõik. Indrek Pertelson, kelle judopronksi päev varem õnnistati, saabub kohvikusse. Jaanson tunneb külalisest tõelist rõõmu, upitab Pertelsoni sülle. Vana tuttav Soome ajakirjanik, Andrus Veerpalu fänn, sammub töntsilt kõrvalasuva hotelli poole. Ühe Saku õlle nõustub lahendama. «Kui Sievinen poolfinaali ei saanud ja Karjalainen vasara kvalifikatsioonis välja kukkus, marssisime pubisse, kõik koos,» kirjeldab ta suure spordirahva kannatusi. «Otsustasime olümpiamängude lõpuni pubisse jäädagi, aga need kuradid panid ukse kell kolm lukku. Mis teil viga, teie koondises on mehed...»


Alus- ja põhihariduse võrgu kujundamine on kohalike omavalitsuste vastutus. Riik, omavalitsused ja teised koostööpartnerid on arengukavas kokku leppinud selged suunad: - Alushariduse ning I ja II kooliastme tagamine lapsele võimalikult kodu lähedal; - Kolmanda kooliastme koondumine valla/linna piirkondlikesse keskustesse; - Keskhariduse õppekohtade tagamisel võtab riik suurema vastutuse. Jätkub koostöö kohalike omavalitsuste ja eraüldhariduskoolide pidajatega. Need suunad loovad eelduse, et tagatud on õppija arengu toetamine ja kestlik haridusvõrk üle Eesti. Tasakaalu loomine koduläheduse, kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse sisulise tähenduse osas on iga kohaliku omavalitsuse ja kogukonna oluline eesmärk. Demograafiliste muutustega arvestamine Eesti koolivõrk on üles ehitatud aegadele, mil sündimus oli üle 25 000 lapse aastas. Nüüdseks on õpilaste arv 20 aasta taguse ajaga vähenenud umbes 40%. Statistikaameti demograafiline prognoos näitab Eesti rahvastiku vananemist ning noorte osakaalu jätkuvat vähenemist. Prognooside kohaselt on 2030. aastal Eesti üldhariduses sama palju õpilasi kui praegu, aga seejärel hakkab arv vähenema. Võrreldes 20 aasta tagusega õpib üldhariduskoolides täna ca 50 000 õpilast vähem. Joonis: 5.-19. aastaste arvu muutus 2022 VS 2035. Allikas: Statistikaamet Viimase kümne aasta jooksul on üldhariduskoolide õpilaste arv vähenenud kolmandikes omavalitsustes. Kui valdavalt on omavalitsustes vajadus õppekohti vähendada, siis Harjumaa ja Tartu kuldse ringi omavalitsustes on tarvis õppekohti juurde luua - 2/3 sünde on täna Harju- ja Tartumaal. 5.-19. aastaste laste 3FB0 ja noorte arv on aastaks 2035 pooltes maakondades 20-30% väiksem, suurim kahanemine, ca 37% toimub Ida-Virumaa laste ja noorte arvus. Õppija arengut toetav õpikeskkond Vastutus õppija arengut toetava õpikeskkonna kujundamisel on üldhariduskooli pidajal, valdavalt kohalikul omavalitsusel. Omavalitsus teeb otsused koolivõrgu tuleviku kujundamisel, seab arengueesmärgid muutuseid juhtivale koolijuhile ja kujundab koostöös koolijuhiga väärtuspakkumise nüüdisaegset õpikäsitust rakendavale õpetajale. Suurimad väljakutsed õppija arengut toetava õpikeskkonna loomisel seisnevad vastutuse selgel jagunemisel, kvalifitseeritud õpetajaskonna ning järelkasvu tagamisel ja haridustaristu kaasajastamisel. - Kuigi koolivõrgu korrastamise protsess on olnud soovitust aeglasem ning seda on takistanud ebaselge vastutus üldkeskhariduse korraldamisel, on kohalike omavalitsuste ja teiste partneritega koostöös haridusvõrku korrastatud juba kümme aastat. Nüüd on vaja ka seadusandlikul tasandil võtta vastu otsus, kes vastutab üldkeskhariduse õppekohtade tagamise eest. Selge vastutus loob omavalitsustele võimekuse keskenduda eelkõige kvaliteetse alus- ja põhihariduse, noorsootöö ja huvihariduse korraldamisele ning võimaldab riigil kaasata keskhariduse õppekohtade tagamisse halduslepingute alusel osad kohalikud omavalitsused ja vajadusel ka eraõiguslikud juriidilised isikud. - Kui võrrelda tänaseid hariduskulusid prognoosiga 2035. aastaks, siis kulude kasv ühe maakoolis õppiva õpilase kohta on Eestis praegu suurim Euroopa Liidus. Eesti Hariduse Infosüsteemi 2021. aasta andmetele oli 140 munitsipaalomandis koolis õppekohtade täituvus alla 50%, piltlikult öeldes tähendab see, et ühe õppuri kohta on pinda 2-3 toalise korteri jagu (32-54 m2). Seega seisavad täna paljud haridustaristud pooltühjana, vajavad suuri investeeringuid ning nende pidamine käib omavalitsustel üle jõu. Haridusvõrku korrastades vähenevad hoonete ülalpidamiskulud ning pidaja saab enam panustada õpetajate, tugispetsialistide ja koolijuhtide töö- ja palgakorralduse väärtustamisse. - Rohkem kui kolmandik õpetajatest jõuab kümne aasta pärast pensioniikka või on pensionieas juba praegu. Uute kvalifitseeritud õpetajate nappus on eriti terav maapiirkondades, mis võib edaspidi süvendada maa- ja linnakoolide vahelisi kvaliteedilõhesid. Oludes, kus mitmel pool on õpetajate järelkasvu nappus, töötab ca 40% õpetajates osakoormusega. Haridusvõrgu korrastudes töötavad koolides kvalifitseeritud õpetajad, kes saavad pühenduda täistööajaga õpetamisele ja panustada kooli arengusse. Töötasu ja koostööl põhinev õpikultuur motiveerib noorte õpetajate järelkasvu. Riigi ja omavalitsuste tegevused ja koostöö tulemused Haridusvaldkonna arengukava ellurakendamise toimetulek sõltub riigi ja kohalike omavalitsuste koostöös ja võimekusest. Otsuseid on vaja teha 15 aasta perspektiivis ning lähtudes keskvalitsuse poolt suunatud toetusmeetmete kokkulepetest. Senised tegevused eespool nimetatud väljakutsetega toimetulekuks üldhariduses toimuvad koolivõrgu programmi raames, mida viiakse ellu koostöös kohalike omavalitsustega. Haridusvõrgu arengukonverents "HaridusLood" 2023 Eesti Linnade ja Valdade Liit korraldab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Ida-Viru Ettevõtluskeskusega haridusvõrgu arengukonverentsi "HaridusLood". Konverents toimub 24. novembril 2023 Jõhvi kontserdimajas. Konverentsil saavad sõna õiguskantsler Ülle Madise, endine haridus- ja teadusminister ja haridusekspert Jaak Aaviksoo, regionaalarengu ja haridusvõrgu uurija Rivo Noorkõiv jpt. Eelregistreerimine on avatud SIIN Vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele on saavutatud eesmärk, et 2023. aastaks on õppetööd alustanud kokku 24 riigigümnaasiumi, sh igas maakonnas vähemalt üks. Riigigümnaasiumid asutatakse omavalitsustesse, kus on kokku lepitud koolivõrgu korrastamise kava - millised kohaliku omavalitsused koolid jätkavad ja mis kujul ning milline on riigigümnaasiumi roll selles omavalitsuses või piirkonnas. Lisaks arvestatakse rajatava kooli mõju piirkonnale, tema jätkusuutlikkust ning majanduslikku otstarbekust. Lisaks arvestatakse rajatava kooli mõju piirkonnale, selle jätkusuutlikkust ning majanduslikku otstarbekust. Riik tegeleb järjepidevalt riigigümnaasiumite kvaliteedi edendamise ja hindamisega. Näiteks on sõlmitud riigigümnaasiumite kvaliteedikokkulepe, milles on toodud riigigümnaasiumite tegevuse aluspõhimõtted, direktori, õpetaja ja õpilase pädevus ja vastutus ning kvaliteedinäitajad. Nii haridusvaldkonna arengukava, erinevad eksperdid sh OECD, aga ka Riigikontroll on soovitanud omavalitsustel ümber kujundada avalike teenuste pakkumiseks vajalik taristu, sh optimeerida haridustaristu kasutust. Aastatel 2014-2023 on programmi tulemusel ellu viidud 34 põhikooli hoonet ja kaasajastatud 4 erikooli projekti, tehniliste efektiivsusnäitajate järgi võib öelda, et kaasajastatud on seega enam kui 105 000 m2 koolipinda ja vähendada ruutmeetreid ligi 100 000 ulatuses. Keskmiselt on munitsipaalkoolidel põrandapinda 13,4 ruutmeetrit ühe õpilase kohta (ilma õpilaskodude ja spordirajatisteta), kuigi ühe kooli jaoks on optimaalne põrandapinna suurus 10 kuni 11 ruutmeetrit.1D16 Seega tuleb omavalitsustel jätkuvalt analüüsida, millised on nende võimalused hariduskulude ja -taristu optimeerimiseks. Sellest tulenevalt saab majanduskuludest vabanenud ressursi suunata enam õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide palgakasvuks ning sisuliseks tegevuseks. Koolimaja pinna vähendamine ja korrastamine annab ka selge majandusliku kokkuhoiu. Joonis: Investeeringud üldhariduskoolide võrku perioodil 2014-2020 (mln€). Allikas: HTM Haridusliku erivajadustega õpilaste õppekorraldus lähtub kaasava hariduse põhimõtetest, mille kohaselt elab erivajadusega õpilane kodus ja õpib koos eakaaslastega elukohajärgses koolis. Riik toetab kohalikke omavalitsusi investeeringutega erikoolide pidamiseks, et tagada hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud õppe kättesaadavus nüüdisaegses õppekeskkonnas. Samuti toetatakse üldhariduskoolide valmisolekut rakendada kaasava hariduse põhimõtteid ja pakkuda erivajadusega õpilasele õppimisvõimalusi kodulähedases koolis ning võimalusel tavaklassis osaliselt või täielikult. Haridus- ja Teadusministeerium alustas 2018. aastal läbirääkimisi kohalike omavalitsustega, et leppida kokku täiskasvanute koolide ümberkorraldamise võimalused tagamaks täiskasvanud õppuritele üldhariduse kättesaadavus nüüdisaegse taristuga kutseõppeasutustes või riigigümnaasiumides. Muudatuste eesmärk on: - vähendada madala haridustasemega täiskasvanute arvu; - pakkuda õppijatele toetavaid meetmeid (nt õpilaskodu), paindlikkust ja täiendavaid valikuvõimalusi (nt kutse omandamine, liikumine ühelt õppekavalt teisele); - pakkuda õpetajatele täistööajaga tööd ja väärikat palka; - lõpetada omavalitsuste tegevuskulude arveldus täiskasvanute õppurite osas. Aastaks 2022 on täiskasvanute üldharidusõppe vastutuse pidamise riigile üle andnud 8 omavalitsust (Haapsalu, Rakvere, Võru, Valga, Paide, Pärnu, Jõgeva, Valga) ning läbirääkimisi on alustatud Narvas, Kohtla-Järvel ja Viljandis. Perioodil 2018-2022 tehti enam kui 50 otsust haridusasutuste ümberkorraldamiseks. Kõige enam ühendati lasteaedu ja põhikoole, mis jätkasid ühe asutusena,, lõpetati gümnaasiumiastme tegevus, riigi pidamiselt võttis omavalitsus üle suuremat tuge vajavate laste põhikoole ning riigile anti üle gümnaasiumiastme pidamine, sh täiskasvanute üldhariduskoolide pidamine. Suleti ka koole piirkondades, kus jätkusuutliku haridusvõrgu otsused jäeti enne haldusreformi tegemata (st koolide sulgemine ei toimunud haldusreformi, vaid laste vähesuse tõttu). Omavalitsuste ja riigi koostöös on jätkatud ühinemisjärgsel perioodil suuremahuliste põhikoolitaristu projektide elluviimist ja riigigümnaasiumide loomist. Kokku on aastatel 2011-2022 kohalikud omavalitsused teinud kokku 300 ümberkorraldamise otsust. Samuti on riik ja omavalitsused teinud koostööd haridusvõrgu arenguga seotud uuringute ja analüüside koostamisel, koolivõrgu programmi ellurakendamisel. - Olulised koostööpartnerid on Eesti Linnade ja Valdade Liit, Eesti Tööandjate Keskliit, Kaubandus- ja Tööstuskoda, Heateo Haridusfond, Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Transpordiamet, eragümnaasiumide pidajad, õpetajate ning koolijuhtide ühendused, erialaliidud jpt. - Eesti Arhitektide Liidu juhend “Muutuv kooliruum” arhitektidele ja koolijuhtidele. - Koolivõrgu analüüside tegemisel on peamised koostööpartnerid kohalikele omavalitsustele konsultatsiooniettevõtted Geomedia ja Cumulus. Vabariigi Valitsuse ja ELVLi eelarve läbirääkimistel on arutatud võimalusi seadusandluse ja riigieelarvelist sihtotstarbelise toetuse kriteeriumide muutmist vaatega 2023+, et motiveerida enam koolivõrku korrastama. Kujundatud on järgmised kokkulepped: - Toetame põhimõtet, et integreerida uue programmiperioodi meetmete vahendeid, et kujundada terviklikud regionaalpoliitilised lahendused (nt kohaliku tasandi haridus- ja kogukonnakeskuste kujunemine). 2021-2027 rahastamise perioodil jätkame koolivõrgu korrastamist toetavate investeeringutega põhikoolide taristutesse. - Määratleme haridusvaldkonna arengukavas selgelt, kelle vastutada on keskhariduse kättesaadavus ja rahastamine. Jätkame läbirääkimisi võimalike muudatuste osas ja toetame keskharidust puudutava õigusruumi kaasajastamist. - Toetame suunda, et pikema perspektiiviga muudatused, st põhihariduse, alus-ja huvihariduse sihtotstarbeline toetus tulubaasi ja keskhariduse vastutus riigile ja koostöö keskhariduse õppekohtade osas KOVide ja eraõiguslike juriidiliste isikutega toimuks samal ajal. Uuringud ja analüüsid Eesti haridusvõrgust Audit kinnitab, et gümnaasiumivõrgu reformimise vajadust on teadvustanud nii riik kui ka omavalitsused. Riigikontroll soovitab otsustada, milline valitsemistasand vastutab üldkeskhariduse pakkumise eest. Oluline on kokku leppida ühe vastutajaga süsteemile ülemineku korraldus, tõsta gümnaasiumivõrgu arendamise keskmesse üldkeskhariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse ühtsete nõuete tagamine ning luua detailne gümnaasiumivõrgu korrastamise plaan.OECD analüüs „Nutikas kahanemisega kohanemine Eestis: regionaalne valmistumine demograafiliseks muutusteks“ (OECD 2022) Haridussektori kulud moodustavad ligi poole kõigist omavalitsuste kuludest ja see osakaal kasvab. Rahvusvaheline analüüs toob välja, et võrreldes tänaseid kulusid prognoosiga aastaks 2035, siis kulude kasv ühe maakoolis õppiva õpilase kohta on Eestis peaaegu suurim Euroopa Liidus. OECD soovitab omavalitsuste vahelist koostööd haridusvõrgu kujundamisel ning ülemiste kooliastmete koondamise jätkamist, et tagada maapiirkonna koolides õpetajatele täiskohaga töö ning suurem tugi alustavatele õpetajatele. Koos demograafiliste trendidega avaldavad õpetajate järelkasvu vajadusele mõju ka koolivõrgu ümberkorraldused. Audit märgib, et kuigi õpetajate puudus on akuutne, töötab 42% Eesti õpetajatest osakoormusega. Õpetajate koormus erineb märgatavalt kooli suuruse ja asukoha vaates: väikestes koolides ja maapiirkonnas on koormus selgelt väiksem. Täiskoormusega saavad õpetajad töötada suuremates keskustes, kus on pi 576 isavalt õpilasi ja koolivõrk on õpilaste arvu arvestades optimaalne.OECD “Eesti haridussüsteemi ressursikasutuse ülevaade” (OECD 2016) Uuring rõhutab, et koolivõrgu korrastamine peab olema poliitiline prioriteet, mille fookuses on õpilaste huvid. Tegu pole säästmise, vaid kvaliteedi tõstmisega, sest nii õpilastele kui ka õpetajatele on võimalik sel juhul pakkuda paremaid tingimusi. Efektiivsema koolivõrgu loomise eelduseks on kohalike omavalitsuste vaheline koostöö, transporditeenuste arendamine ning taristu ühine kasutamine.Praxise analüüs “Eesti põhikooli- ja gümnaasiumivõrgu analüüs aastaks 2020” (Praxis 2014) Uuringu alusel prognoositakse, et 2020. aastal võiks Eestis olla 352 1.‒9. klassilist põhikooli, mis on enam kui 150 kooli võrra praegusest vähem, ja kuni 100 gümnaasiumi, s.o praegusega võrreldes kolmandiku võrra vähem. Koolivõrgu korra 3FB8 stamise otsuseid on küll tehtud, kuid prognoositust oluliselt aeglasemas tempos. Kasulikud materjalid Juhendid - HTMi ja ELVLi juhendmaterjal omavalitsustele “Mida arvestada haridusvõrgu ümberkorraldamise otsuseid tehes?” avaneb uues vahekaardis (2016) - Prognoosidele tuginev faktileht alla 100 õpilasega gümnaasiumite kohta avaneb uues vahekaardis (2021) - Elukestva õppe strateegia vahehindamine: koolivõrgu korrastamine avaneb uues vahekaardis (2019) - HTMi ülevaade “Võrdne ligipääs kvaliteetsele haridusele ja tõhus hariduskorraldus. Koolivõrk ja erakoolide rahastamine” avaneb uues vahekaardis (2016) Koostöö - ERR arvamusartikkel Piret Sapp: haridusvõrgu otsused on omavalitsuse võimekuse mõõdupuuks (2023) - HTMi, ELVLi ja IVEKi koostöös valminud faktileht "Miks on haridusvõrgu muudatused vajalikud?" (2023) - Kuula taskuhäälingu "Sõnu ei söö" haridusvõrgu teemalist saadet (2023) - Seireraport “Viis aastat haldusreformist” avaneb uues vahekaardis, ptk 1.7 Haldusreformi mõju omavalitsuste haridus- ja noorsootöö korraldusele (2022) - HTMi ja ELVLi Õpetajate töö- ja palgakorralduse kaasajastamise käsiraamat avaneb uues vahekaardis (2021) - Haridusvõrgu analüüse aitavad teostada koostööpartnerid Geomedia avaneb uues vahekaardis, Cumulus avaneb uues vahekaardisja Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskus avaneb uues vahekaardis - Statistiliste andmetega saab tutvuda Haridussilm.ee avaneb uues vahekaardis ja Minuomavalitsus.ee avaneb uues vahekaardis - Haridus- ja Teadusministeeriumi 2013-2022 tellitud või läbi viidud uuringud Saada oma tagasiside, küsimus või ettepanek Viimati uuendatud 13.06.2023


Muuseumijuht: ma ei tea kedagi, kes teaks kedagi...(22) Ülehelikiirusel läbiviidav riiklik muuseumireform näeb ette, et Eesti maakonnamuuseumidest saaks üks suur riiklik liitmuuseum. Saaremaa muuseumi direktori Endel Püüa sõnul on selle plaani vastu kõik 15 maakonnamuuseumi. “Ma ei tea kedagi, kes teaks kedagi, kes seda plaani toetab,” ütles Endel Püüa nii linnavolikogus kui ka eile Oma Saarega vesteldes, vastates küsimusele, et kas mõni maakonnamuuseum seda plaani ka toetab. Kultuuriminister Laine Jänes ütles Oma Saarele, et kuna maakonnamuuseumide roll ja positsioon kohtadel on väga erinev, siis soovitakse, et see oleks ühtlaselt tugev igal pool. “Me ei näe ette mitte ühegi muuseumi kaotamist, pigem vastupidi — tahame nende positsiooni tugevdada,” väitis Jänes. Põhimõtteliselt näeb uus kava ette seda, et kõik maakonnamuuseumid hakkaksid edaspidi kuuluma nn Eesti Maamuuseumisse, kus emamuuseumiks saab Eesti Vabaõhumuuseum ja liitmuuseumi asub juhtima vabaõhumuuseumi direktor. “Ainuke ühine nimetaja on see, et kõikide sel viisil liidetud muuseumide hooned asuvad vabas õhus,” märkis Saaremaa muuseumi direktor. Endel Püüa arvates ei hakka liitmuuseum täitma maakonna muuseumi funktsioone. Muuseum on Saaremaa kontekstis kindlasti aga üks olulisemaid kultuuri- ja teabekeskusi.


PureGloss® huuleläige @ www.janeiredale.ee Snow Berry Pink Smoothie Beach Plum Sangria Red Currant Crabapple Soft Peach Iced Mocha Raspberry Pink Candy Candied Rose Cosmo Sugar Plum Kir Royale White Tea Hot Cider Martini Koostisosad Triisostearyl Citrate, Persea Gratissima (Avocado) Oil, Moringa Oil/Hydrogenated Moringa Oil Esters, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil, Jojoba Esters, Moringa Pterygosperma (Moringa) Seed Oil, Euphorbia Cerifera (Candelilla) Wax, Copernicia Cerifera , Triisostearyl Citrate, Persea Gratissima (Avocado) Oil, Moringa Oil/Hydrogenated Moringa Oil Esters, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil, Jojoba Esters, Moringa Pterygosperma (Moringa) Seed Oil, Euphorbia Cerifera (Candelilla) Wax, Copernicia Cerifera Erksad pigmendid koos toitvate naturaalsete õlide ja puuviljaekstraktidega ilsavad su huultele imelise pehmuse, väljanägemise ja maitse.


fotojaht – Külauudised Loe edasi: MÄRKA VEEOHTU JA OSALE FOTOJAHIL Vanemuine otsib foto- ja videojäädvustusi 70ndate aastate Tartust Sügishooajal on Vanemuise suure maja lavale jõudmas draamanäitlejate muusikaline lavastus “Minu veetlev Tartu”, kus on mõte kasutada 1970-1980tel tehtud fotosid, slaide ja videojäädvustusi Tartu linnast. Loo toob lavale Vanemuise draamajuht Tiit Palu. Seoses sellega on teatril palve linnakodanikele: kui teil on toredaid kaadreid 70ndate aastate Tartust ja tartlastest (linnavaated, tuntud inimesed, sündmused, perepildid Tartu taustal jne), siis võtke Vanemuise teatriga ühendust! Kõik kasutusele minevad materjalid kopeeritakse ning tagastatakse omanikele. Kõik, kelle fotosid või salvestisi lavastuses kasutatakse, saavad tänuga kirja lavastuse kavalehele ning lisaks loosib teater välja pääsmed etendusele! Materjalide saatmise tähtaeg on 9. juuni 2014. Materjale saab saata postiga: Vanemuise 6 Tartu või e-kirjaga aadressil sven@vanemuine.ee Postitatud 01/05/2014 Autor Pille IvaskRubriigid Eesti,Tartu linn,TartumaaSildid fotojaht,teater Vanemuine,videoklipid Muuseumiöö Soera talumuuseumis Muuseumiööl, 18. mail korraldatakse Soera talumuuseumis nii kirbuturg kui ka fotojaht, saab kuulata haldjalugusid ning osaleda metsamatkal. Kell 15.00 – 18.00 toimub Kirbuturg. Kevad on suurpuhastuse aeg ning on paras aeg oma kapid korda teha. Kõik, mis seisab kodus kasutult ja kogub tolmu haara ühes. Kirbuturg tähendab muidugi seda, et hinnad on kirbu suuruses. Kirbuturul oma kauba müümiseks on vajalik eelnev registreerimine telefonil 5135971 (Liisi) või 55514125 (Kersti). Samal ajal Kirbuturuga toimub fotojaht, mille käigus tuleb leida üles põnevad kohad Soera Talumuuseumi õuel ning jäädvustada need oma fotoaparaadi või telefoniga. Laste jaoks on terve Kirbuturu toimumise aja avatud väike meisterdamisnurgake. Kell 17 saab kuulata Palade Loodushariduskeskuse Kivimitemajas salapäraseid ja maagilisi Hiiumaa haldjalugusid. Kõik külastajad on peale haldjalugude kuulamist oodatud Kivimimaja verandale teed jooma. Kell 18 toimub koos retkejuhiga väike jalutuskäik Soera radadel, mis saab alguse Soera elumaja eest. Lisaks on terve õhtu läbi võimalik aidas nautida näitust “Hiiumaa kirikindad ja kindakirjad”. Muuseumi külastamine on sel õhtupoolikul kõigile tasuta. Uksed on avatud kuni kella 20-ni. Muuseumiöö Soera Talumuuseumis toimub koostöös Palade Loodushariduskeskusega. Postitatud 09/05/2013 Autor Aado KuhlapRubriigid Eesti,Hiiumaa,Pühalepa valdSildid fotojaht,haldjalood,kirbuturg,muuseumiöö


text: Valu pärast urineerimist pärast raseerimist, Häbemeluu valutab Sügelus ja ärritus pärast raseerimist: miks tundub, kuidas vabaneda - Vaha Tõmmates mitte väga tugev valu allosas kõhu Valu pärast urineerimist pärast raseerimist, Põletustunde põhjused pärakus Kas alguses oli valus? Mul ju perearst ei avastanud uriinist midagi ja valus pole mul kordagi olnud pissida. Sellisel asjal peab mingi konkreetne põhjus olema ju, ei saa ju olla, et 2 nädalat tagasi õhtul tekis nn närvilise põie sündroom ja vsjoo:D B, sa vist ei läinud alguses tükk aega oma murega uroloogile? Ja soovitan sul minna kindlasti mõne teise uroloogi juurde ka, kui üks arst ei oska aidata, siis see ei täheda, et teine ja kolmas spetsialist seda teha ei saa: Mina langesin eile jälle masendusse ja töinasin õhtul, aga peame ikka tugevad olema, küll meie põied korda saavad:! Aga see tuleviku teema enda arvates stress ei ole, v. Lugesin ja uurisin, et alguses võibki nii olla, aga ei läinud kuidagi üle. Alguses üritasin ise ennast aidata põieteede ja uroseptiga, siis läksin perearsti juurde. Seal tehti uriini kiirtest ja kirjutati nitrot, kuu aja pärast oli jälle sama jama, siis kirjutati berlocidi, siis uuesti berlocidi, samal ajal ühegi külvi proovi vastust ei kuulnud ja kiirtest oli ka korras, aga mul ikka vaevused. Selle peale öeldi, et läheb üle:D Päris läkski, varsti olid jubedad valud alaseljas, alakõhus. Ise tasudes saab igale poole ka väljaspool järjekorda ja väljaspool plaanilist vastuvõtuaega. Litter, www. Selliste märkide ilmnemine ei salli viivitust, veel vähem enesega ravimist. Olukorra edasilükkamine toob kaasa patoloogia ülemineku kroonilisele vormile, kui ravi on vajalik. Seetõttu külastavad nad patoloogiast vabanemise esimesel etapil kliinikut ja määravad selliste sümptomite põhjused. Miks on urineerimisel ebamugavustunne Murettekitavate sümptomite ilmnemisel on vaja mõista, et pole juhus, et naise kehas on nakkusprotsess. Naine võib nakatuda mitte ainult läheduse ajal, vaid levitab nakkuse ka oma partnerile. Millised haigused põhjustavad sagedast valulikku urineerimist ja kuidas ravida? Mitteinfektsioosse iseloomuga valud tekivad provotseeriva teguri mõjul: hüpotermia, kehakaalu tõstmine, kliimamuutused, liigne füüsiline koormus, vigastused, tasakaalustamata toitumine. Hoolimata asjaolust, et need põhjused ei ole seotud infektsiooniga, peate kiirustama arsti juurde - kivid ja kasvajad muutuvad ähvardavaks teguriks, kui nad lubatakse kiireloomulises meditsiiniasutuses ja mitte plaanipäraselt. Parem mitte lasta sel juhtuda. Eraldi tahaksin mainida, et kipitamise põhjus suguelundite piirkonnas ja ebamugavustunne intiimses piirkonnas on häbemetäid. Muidugi pole Nakkuslikud patoloogiad Nakkushaigused põhjustasid igal ajal muret nii arstidele kui ka patsientidele. Neid leidub nii kusepõies kui ka ureetras. Ebamugavust tekitavate ainete loetelu on muljetavaldav - streptokokid, Escherichia coli, Staphylococcus, Klebsiella. Punetus võib tekkida karvade eemaldamise protsessi või aftershave'i toodete kasutamise tõttu. Ärahoidmine Prognoos Nii meeste kui ka naiste tavaline kosmeetiline probleem on sissekasvanud juuksed. Mõelge selle põhjustele, tüüpidele, tüsistustele ja ravimeetoditele. Pseudofollikuliit on väike moodustis. Parandage probleem Kui te leiate ärrituse pärast raseerimist, võite küsida nõu naistelt või proovida probleemi ise lahendada. Spetsiaalsed tööriistad kõrvaldavad ebamugavustunde. Mõningatel juhtudel aitab beebikoor eemaldada punaseid laike ja koorimist. Soovitused: Aluspesu peab olema valmistatud looduslikust materjalist. Sünteetilised ained tekitavad kubeme piirkonnas sügelust. Aloe-mahl või selle koostisosa aitab kõrvaldada ebamugavustunde. Võite kasutada kreemi "Päästja" või "Tervendaja". Tsingi salv kõrvaldab tõhusalt ebamugavust. Kui nahk ei lõika sügelust, on soovitatav konsulteerida dermatoloogiga. Ebameeldivad sümptomid võivad viidata seenhaiguste esinemisele. Arst määrab ravikuuri ja määrab ravikuuri. Salvid, mis sisaldavad hormoonid, võivad iseseisvalt seisundit halvendada. Kui punetus ei kao ja sümptomid levivad suguelunditesse, võtke kohe ühendust spetsialistiga. Ennetavad meetmed Hügieeniprotseduuride järgimine vähendab naha põletiku riski pärast raseerimist. Ebameeldivad sümptomid on kergem ennetada kui ravi alustamine. Teatavate soovituste järgimine takistab probleemi: Enne protseduuri alustamist tuleb soovitud piirkond pesta. Ärge tehke protseduuri kuiva nahaga. Kasutage spetsiaalseid pehmendavaid geele ja kreeme. Razor peab olema puhas ja tera peab olema terav. Pärast viimistlemist ärge hõõruge raseeritud piirkonda pesupesaga. Ärge kasutage alkoholi sisaldavaid tooteid. Kuidas menetlust teostada Vastavus raseerimismeetodile aitab vältida soovimatut ärritust: Vaht ja raseerimisgeel peaksid olema tundlikule nahale. Lihtne seep kuivatab epidermise tugevalt. Soovitav on, et habemenul oleks mitu tera. Kavandatav koht tuleb veega niisutada, et pehmendada juukseid. Tuleb masendus peale nii. Uroloogilt kuulsin, et pidamatuse pärast ei pea muretsema, sest see püsiv ärritus võib anda äkilist kusetungi ja vahel sellega lihtsalt kaasneb pidamatuse tunne, kuna kusetung on väga järsk. See pidavat olema ravitav ja mööduv. Samas kui põiemure on siis tuleb juua väga palju ja pole vaja kinni hoida, las käibki võimalikult palju vedelikku põiest läbi, puhastab ja äkki uhab ka bakterid välja:D Miia Eriti hulluks läheb asi õhtul, imelikul kombel magamist ei sega ja isegi öösel korra ärkvel olles ei anna mingeid vaevusi. Laske sellel aurutada minutit, et juuksed muutuksid pehmemaks ja kergemini eemaldatavaks. Pidage meeles, et mida rohkem on vaja hoida nahal, et eemaldada soovimatud karvad, seda rohkem te epiteeli kahjustate, põhjustades põletikku. Kandke kogu piirkonda vahu või geeli. Oodake 5 minutit. Juuksed raseeritakse kasvu suunas. Vastasel juhul võite põhjustada tugevat ärritust. Loputage ülejäänud vaht või geel sooja veega, peske pind rätikuga või salvrätikuga, kandke niisutajat või tundlike nahatüüpide parandamiseks. Haridus Ülikool: Kiievi riiklik kaubandus- ja majandusülikool. Aasta: Intiimses kohas pärast raseerimist tundub sügelus ja põletustunne, põhjustades üldist ebamugavust. Seepärast kaalume täna tõhusaid meetodeid, et vältida soovimatute karvade eemaldamist bikiinipiirkonnas punetuse ja vistrikeste ilmumist. Me ütleme kohe, et intiimne ala - naiste bikiinid - on tingitud õrnast tundlikust nahast, millele kõvad karvad kasvavad, ja depilatsiooniprotseduuri ajal on vaja eemaldada mitte ainult karvad, vaid ka epidermise ülemine kiht. Seetõttu kannatab see intiimne piirkond pärast seda, kui raseerijaga on raseeritud. Kuidas vabaneda naha ärritusest kubeme piirkonnas, punetus ja sügelus? Miks on ärritus pärast raseerimist intiimses bikiinipiirkonnas? Peamised põhjused, mis põhjustavad naha ärritust ja sügelust intiimses kohas, on järgmised: nüri razor tera; vale raseerimismeetod; liiga tundlik nahk. Ebameeldivad ja mõnikord väga valulikud tunded toovad õiglase soo esindajatele üldise ebamugavustunde ja mõnikord isegi tõsise naha põletiku. Tuleb märkida, et raseerimist saab läbi viia ainult siis, kui ärritus on täielikult eemaldatud. Kui põhjuseks on bikiinipiirkonna liiga tundlik nahk, siis on parem kasutada teisi karvade eemaldamise meetodeid, näiteks vaha või depilaatori abil. Kasvanud juuksed Naha põletiku ja punaste löövete ilmnemise üheks põhjuseks on juuste kasv. See ilmub juba teisel päeval pärast protseduuri. See on tingitud intiimse ala ebakorrektsest depilatsioonist, mis seisneb raseerija liigutamises juuste kasvu suunas. Häbemekarv valutab Nende manipulatsioonide tulemusena nihkub karvanääpsu naha alla ja juuksed jäävad selle alla, ilma väljumata. Mida teha ja kuidas vabaneda ärritusest pärast raseerimist intiimses bikiinipiirkonnas Kui raseerija on ainus vastuvõetav karvade eemaldamise tööriist, et vältida enne raseerimist ebameeldivaid tagajärgi, kaaluge järgmist: Hankige kvaliteetne habemenuga. See peaks olema piisavalt terav. Mõned naised soovitavad meeste masinate kasutamiseks intiimseid kohti. Nende labad võimaldavad nahka ravida kõige ligipääsmatumates kohtades. Ühekordselt kasutatavad pardlid sobivad ainult jalgadele. Pärast kasutamist kuivatage masin ja vahetage seda regulaarselt. Roostes ja nüri tööriistad ei rase juukseid välja, vaid rebivad need üles ja katkestavad, põhjustades folliikulite ümber valu ja punetust. Valmistage nahk enne raseerimist kerge puhastus- või dušigeeliga. See eemaldab rasvase ladestumise ja pehmendab karvu. Pärast raseerimist ärge hõõruge nahka kõva pesupesaga ja ärge kasutage alkoholi sisaldavaid tooteid.


source: fineweb

text: Eesti hobuse aretajatel on tööd kuhjaga(1) Eesti hobuse kehaehitus on sageli selline, et teda on raske ratsahobusena kasutada. Hobuste aretusse valimisel ning paaridevalikul tuleks seetõttu eriti hoolikas olla. Eesti tõugu hobustel on juba kehaehitusest tulenevalt tasakaalukese esiotsale suunatud ning esiots on võrreldes tagaosaga kiitsakas. Saduldamisel tekivad sellest probleemid. Esimese otsa madalamal asetsemine tingib ettepoole langeva joonega selja. Rinnakorv on sageli väga ümar ning tirib sadulavöö kaenlasse. Selg on lisaks langevusele ka pudelikujuline ehk ettepoole kitsenev. Sellisele seljale sadulat asetades ei ole tal madala turja korral mitte mingit pidepunkti, mis sadulat ette liikumast takistaks. Sadula liikumise katkestab alles abaluu. Abaluule suruv sadul piirab kogu hobuse esijalgade liikuvuse ning põhjustab olulisi pingeid. Kas aretusega on võimalik neid vigu vältida? Loe eesti hobuse blogi, saad teada.


text: Belgia (ametlikult Belgia Kuningriik) on riik Lääne-Euroopas. Belgia naabrid on Holland põhjas, Saksamaa idas ning Luksemburg ja Prantsusmaa lõunas. Belgia looderannikul on Põhjameri. Belgia pindala on 30 688 km2 ja rahvaarv on 11,4 miljonit. Pealinn ja suurim linn on Brüssel; teised suuremad linnad on Antwerpen, Gent, Charleroi ja Liège. Belgia on parlamentaarne föderaalne konstitutsiooniline monarhia. Riigi institutsionaalne korraldus on piirkondlike eripärade ja mitme ametliku keele tõttu keerukas. Kolm piirkonda on Flandria põhjas, Valloonia lõunas ja Brüsseli pealinnapiirkond. Brüssel on väikseim, kõige tihedamini asustatud ja SKP järgi kõige rikkam piirkond. Belgias on kaks suurt keelekogukonda: hollandikeelne (Flandria), mis hõlmab 59% rahvastikust ja prantsuskeelne (Valloonia), mis hõlmab 40% rahvastikust. Väike saksakeelne kogukond, mille suurus on umbkaudu 1% rahvastikust, asub Valloonia idaosas. Belgia sai ametlikult sõltumatuks Madalmaade Kuningriigist 4. oktoobril 1830. Iseseisvuspäevana tähistatakse 21. juulit, mil Léopold I sai 1831. aastal esimeseks Belgia kuningaks. Belgia on NATO üks asutajariike 1949. aastal ja Euroopa Liidu eelkäija üks asutajariike 1957. aastal. Riik Belgia on föderaalriik ja konstitutsiooniline monarhia. Riik jaotub neljaks keelekogukonnaks: flaami (hollandikeelne), vallooni (prantsuskeelne) ja saksa kogukond ning kakskeelne pealinn. Piirkonnad on Flandria, Valloonia ja Brüsseli pealinnapiirkond. Belgia praegune kuningas on Philippe I, ametliku kõnetlusvormeliga Tema Majesteet belglaste kuningas. Haldusjaotus Belgia jaguneb kolmeks piirkonnaks, mis omakorda jagunevad 589 vallaks. Belgial on kümme provintsi: Flandria piirkonna provintsid Antwerpeni provints (keskus Antwerpen) Limburgi provints (Hasselt) Flaami Brabandi provints (Leuven) Ida-Flandria provints (Gent) Lääne-Flandria provints (Brugge) Valloonia piirkonna provintsid Hainaut' provints (Mons) Vallooni Brabandi provints (Wavre) Namuri provints (Namur) Liège'i provints (Liège) Luxembourgi provints (Arlon) Pealinna Brüsseli piirkond provintside hulka ei kuulu. Belgia jaguneb 43 haldusringkonnaks ja 27 kohturingkonnaks. Ajalugu Reini jõest lõunas asuvad Madalmaade territooriumid kuulusid Rooma Impeeriumi ajal Gallia Belgica provintsi koosseisu ning seal elutsesid erinevad germaani hõimud, lõuna pool aga gaulid, kes aja jooksul segunesid germaani hõimudega. Keskajal olid Põhjamere ääres Madalmaad, Calais'st põhja pool Saksamaa erinevate vürstiriikide ja piiskopkondade osa (Ost-Fryslan) ning kuulus Brabanti ja Burgundia hertsogi ja Saksa Rahva Püha Rooma Riigi valduste hulka. 14. ja 15. sajandil omandasid Burgundia hertsogid Philippe Julge ja Charles Südi abielude kaudu Flandria (Belgia) ja Hollandi (Burgundia Madalmaad). Saksa kuningas Karl V järglased ei suutnud friislasi ja Gelderseni maid alistada ja maad vallutada. Maa-ala vallutasid ja ühendasid alles Habsburgide dünastia esindajad 1540. aastal. 16. sajandil Madalmaade majanduslikus arengus kujunesid välja piirkondlikud erinevused: Põhja, rannikuäärsetes provintsides Hollandis ja Zeelandis oli arenenud kaubandus ja meresõit. Lõunamaades, mandriosas: Flandrias ja Brabantis, oli arenenud manufaktuuritööstus. Pärast Madalmaadel toimunud Felipe II vastast Madalmaade ülestõusu, eraldus Madalmaade põhjaosa Lõuna-Madalmaadest, 1579 moodustasid Madalmaade põhjapoolsed protestantlikud provintsid Utrechti liidu, milles lubasid üksteist toetada sõjategevuses katoliku Hispaania vastu. Seda lepingut peetakse ka tänapäevase Hollandi riigi asutamiseks. 26. juulil 1581 kuulutati välja Hollandi Vabariik. 1584. aastast alates juhtis Madalmaade vabadusvõitlust Oranje Mauritz, 1609. aastal sõlmiti rahu Itaalia ja Madalmaade vahel. Lõplikult kuulutati Holland iseseisvaks Kolmekümneaastane sõja lõpetanud Vestfaali rahuga. Pärast Kaheksakümneaastast sõda (1568–1648) saavutas Holland lõpliku iseseisvuse. Lõuna-Madalmaad valitsesid aga Hispaania Habsburgid (1579–1713) ja Austria Habsburgid (1713–1794) ning Napoleon I annekteeris alad (1794–1815) Prantsuse revolutsioonisõdades. Napoleoni sõdade lõpu järel võitjariikide korraldatud 1815. aasta Viini kongressi otsusega liideti Holland ja Lõuna-Madalmaad (ligikaudu tänapäevane Belgia) ühendati konstitutsioonilisse monarhiasse Madalmaade ühendatud kuningriik, kuhu kuningas Willem I tuli Oranje-Nassau dünastiast. Madalmaade ühendatud kuningriik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik moodustasid Oranje-Nassau dünastia võimu all personaaluniooni. 1830. aasta Belgia revolutsiooni tulemusel pürgisid belglased iseseisvusele Madalmaade ühendatud kuningriigist. 21. juulil 1831. aastal sai Léopold I, Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast esimeseks Belgia kuningaks. 2. augustil tungisid Hollandi väed Belgiasse. Rahutused kestsid 8 aastat, kuid 1839 sõlmisid 2 riiki lepingu, kus tunnustati Belgia iseseisvust. Suurbritannia maadeuurija Henry Morton Stanley retked Kongo alal olid äratanud belglaste kuninga Léopold II huvi Kesk-Aafrika vastu. Aastal 1876 korraldas kuningas Léopold II Brüsselis geograafiaalase konverentsi, kuhu kutsus kokku geograafe, filantroope ja valitsejaid kogu Euroopast. Tal õnnestus osalejaid veenda, et tuleb luua Rahvusvaheline Aafrika Ühing (International African Association), millest sai tegelikult Léopoldi tööriist Kongo allutamisel. Majandus Belgias on tööjõulisi 5,07 miljonit. Töötus on 7,9% ja 15,2% elanikkonnast elab alla vaesuspiiri. Riigis on selgelt tajutav vastuolu rikkama Flandria ja vaesunud Valloonia vahel. Enne teist maailmasõda oli tööstuslik Valloonia jõukam kui Flandria, kuid pärast sõda ja rasketööstuse allakäiku on Valloonia vaesunud, töötus on seal suurem. See on üheks flaami separatismi põhjuseks. 2007. aasta andmeil oli SKP ühe inimese kohta Flandrias 28 286 eurot ja Valloonias 20 191 eurot. Väliskaubandus Belgia suuremad ekspordiartiklid on masinad ja varustus, kemikaalid, viimistletud teemandid, metall ja metallitooted ning toidukaubad. Belgia tähtsaimad ekspordipartnerid on Saksamaa 19,58%, Prantsusmaa 17,71%, Holland 11,84%, Suurbritannia 7,21%, Ameerika Ühendriigid 5,37%, Itaalia 4,77% (2009). Belgia suuremad impordiartiklid on toorained, masinad ja varustus, kemikaalid, teemandid, ravimid, toidukaubad, transpordivarustus ning õlitooted. Belgia tähtsaimad impordipartnerid on Holland 17,93%, Saksamaa 17,14%, Prantsusmaa 11,69%, Iirimaa 6,26%, Ameerika Ühendriigid 5,74%, Suurbritannia 5,07%, Hiina RV 4,09% (2009). Rahvastik 2011. aasta 31. detsembri seisuga elas Belgias 11 071 483 inimest. 97% elanikkonnast elab linnades. Sündimuskordaja on 10,1 promilli ja suremuskordaja 10,5 promilli (2010. aasta seisuga). Suuremad linnad Meedia Kuna Belgias kehtivad ametliku riigikeelena nii hollandi, prantsuse kui ka saksa keel, on ka kogu Belgia meediasüsteem üles ehitatud kolmekeelsena. Belgias on 21 tasulist päevalehte, millest kõige suurema trükiarvuga hollandikeelne ajaleht on De Standaard ja prantsuskeelne Le Soir. Belgias on 25 telekanalit. Flandrias on kõige populaarsem telekanal Een, mille vaadatavus oli 2008. aastal 31,7%. Valloonias on kõige vaadatum RTL-TVI (19,3%). Vaata ka Belgia Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgia linnade loend Belgia lennukompaniide loend Belgia jalgpallikoondis Merovingid ja Merovech Eestlased Belgias Eesti Selts Belgias Eesti suursaadik Belgias Eesti-Belgia suhted Viited Välislingid belgium.be Belgia föderaalvalitsuse Belgiat tutvustav portaal Brüsseli kaart Kas Belgia liigub ikkagi kaheks lagunemise suunas?, Eesti Päevaleht, 17. juuli 2008 Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid