text: Funktsioon ehk kujutus on matemaatikas binaarne seos, mis seob ühe hulga iga elemendi üheselt määratud elemendiga teisest hulgast (need kaks hulka võivad ka kokku langeda). Varem on funktsioonide all mõistetud peamiselt arvude hulkade vahelisi kujutusi. Funktsiooni mõistel on keskne koht peaaegu kõikides matemaatika harudes ja kvantitatiivseid meetodeid kasutavates teadusharudes. Funktsiooni mõistele on lähedased teisenduse ja operaatori mõiste. Definitsioon Funktsioon on "masin", mis teisendab mis tahes korrektse sisendi üheksainsaks väljundiks. Näiteks f(x)=x−1 teisendab iga arvu, mis ei võrdu nulliga, selle arvu pöördarvuks. Selles näites ei ole arv 0 korrektne sisend. Formaalne definitsioon seose kaudu Formaalselt võib funktsiooni f sisendväärtuste hulgalt X võimalike väljundväärtuste hulka Y (kirjutatakse f: X → Y) defineerida binaarse seosena X ja Y vahel, mille puhul on täidetud järgmised tingimused: f on täielik: iga x puhul hulgast X eksisteerib y hulgast Y, nii et x f y (x on y-ga seoses f), see tähendab iga sisendväärtuse puhul on vähemalt üks väljundväärtus hulgast Y. f on funktsionaalne: kui x f y ja x f z, siis y = z. see tähendab iga sisendväärtuse puhul on ainult üks võimalik väljundväärtus. Seda definitsiooni saab lühemalt väljendada nii: funktsioon hulgast X hulka Y on otsekorrutise X × Y alamhulk f, mille korral iga elemendi x puhul hulgast X on hulgas Y niisugune üheselt määratud element y, et järjestatud paar (x, y) on hulga f element. Kõnepruuk ja tähistused Iga sisendväärtuse x korral määramispiirkonnast tähistatakse vastavat üheselt määratud väljundväärtust y kõigi võimalike väljundväärtuste hulgast avaldisega f(x). Seda olukorda kirjeldatakse teiste sõnadega veel järgmistel viisidel: hulga X igale elemendile x on üheselt vastavusse seatud hulga Y element y, mida tähistatakse f(x) muutuja y on muutuja x funktsioon muutuja y sõltub muutujast x Ajalugu Matemaatikas võttis termini "funktsioon" kasutusele Leibniz (aastal 1694), et rääkida kõveraga seotud suurustest, näiteks kõvera tõusust. Tänapäeva matemaatilises kõnepruugis öeldakse, et funktsioonid, mida Leibniz vaatles, on diferentseeruvad. Mittematemaatikud puutuvad kõige sagedamini kokku just selliste funktsioonidega. Sääraste funktsioonide puhul saab rääkida piirväärtustest ja tuletistest. Mõlemad mõõdavad sisendväärtuste muutusega kaasnevat väljundväärtuste muutust. Need konstruktsioonid on aluseks matemaatilisele analüüsile. Sõna "funktsioon" kasutas hiljem (18. sajandi keskel) Leonhard Euler argumentidega avaldiste ja valemite kohta, näiteks f(x) = sin(x) + x3. 19. sajandil hakkasid matemaatikud kõiki matemaatikaharusid formaliseerima. Karl Weierstrass pooldas matemaatilise analüüsi rajamist aritmeetikale, mitte geomeetriale, mistõttu Euleri definitsiooni eelistati Leibnizi omale (vaata matemaatilise analüüsi aritmetiseerumine). Funktsiooni mõiste laiendamine võimaldas matemaatikutel uurida sääraseid veidraid matemaatilisi objekte nagu pidevaid funktsioone, mis ei ole kuskil diferentseeruvad. Algul peeti neid lihtsalt teoreetilisteks kurioosumiteks ning veel 19. ja 20. sajandi vahetusel nimetati neid monstrumiteks. Hiljem leiti, et sellised funktsioonid on kasulikud Browni liikumise taoliste füüsikaliste nähtuste modelleerimisel. 19. sajandi lõpupoole hakkasid matemaatikud katsuma formaliseerida kogu matemaatikat hulgateooria abil ning püüdsid iga matemaatilist objekti defineerida hulgana. Tänapäeval kasutatava formaalse definitsiooni andis funktsioonile Peter Gustav Lejeune Dirichlet. Dirichlet' definitsiooni järgi on funktsioon seose erijuht. Enamiku praktiliste rakenduste puhul ei mängi erinevused Euleri ja Dirichlet' definitsiooni vahel peaaegu mingit rolli. Funktsiooni uurimine ja liigitamine Ühe muutuja funktsioonid Kui igale muutuja x (argumendi) väärtusele mingisugusest piirkonnast X on vastavusse seatud üks muutuja y(funktsiooni) kindel väärtus piirkonnast Y, siis muutujat y nimetatakse muutuja x funktsiooniks. Funktsioone saab esitada: tabelina {| class="wikitable sortable" |- ! x !! y |- | 1 || 2 |- | 2 || 4 |- | 3 || 6 |} graafikuna analüütiliselt ilmutatud kujul ilmutamata kujul funktsiooni parameetrilisel esitusviisil Funktsiooni liigitamine Funktsiooni nimetatakse paarisfunktsiooniks, kui korral Funktsiooni nimetatakse paarituks, kui korral Funktsiooni nimetatakse perioodiliseks, kui leidub selline reaalarv , et korral Funktsiooni nimetatakse kasvavaks, kui kahe mis tahes argumendi korral, rahuldavad tingimust , on . Funktsiooni nimetatakse monotoonselt kasvavaks, kui kahe mis tahes argumendi korral, rahuldavad tingimust , on . Funktsiooni nimetatakse kahanevaks, kui kahe mis tahes argumendi korral, rahuldavad tingimust , on . Funktsiooni nimetatakse monotoonselt kahanevaks, kui kahe mis tahes argumendi korral, rahuldavad tingimust , on . Pöördfunktsioon Pöördfunktsiooni saame, kui vaatleme funktsiooni muutujat muutuja funktsioonina . Pöördfunktsiooni graafiku saame funktsiooni graafiku peegeldamise teel sirge suhtes. Kõigil funktsioonidel ei leidu pöördfunktsiooni. Funktsiooni pidevus Funktsioon on pidev punktis , kui leidub , leidub ja Funktsioon on pidev piirkonnas X, kui funktsioon on pidev selle piirkonna igas punktis. Piisav tingimus selleks on Liitfunktsioon Kui kõigepealt rakendada argumendile x funktsiooni f: X → Y ja seejärel rakendada tulemile funktsiooni g: Y → Z, saame liitfunktsiooni, mida nimetame funktsioonide f ja g kompositsiooniks ja märgitakse nii: g o f: X → Z. See funktsioon on defineeritud järgmiselt: (g o f)(x) := g(f(x)) mis tahes x korral hulgast X. Oletame näiteks, et lennuki kõrgus ajahetkel t on antud funktsiooniga h(t) ning et hapniku kontsentratsioon kõrgusel x on antud funktsiooniga c(x). Siis (c o h)(t) on funktsioon, mis kirjeldab hapniku kontsentratsiooni lennuki ümber ajahetkel t. Kui Y⊂X, siis saab rääkida funktsiooni f kompositsioonist iseendaga; mõnikord märgitakse seda nii: f 2. (Sel juhul ei peeta silmas funktsiooni väärtuse korrutist iseendaga nagu näiteks avaldises cos2 x.) Määramispiirkond ja muutumispiirkond Funktsiooni f sisendväärtuste hulka X nimetatakse funktsiooni f määramispiirkonnaks. Funktsiooni f muutumispiirkond on tegelike väljundite hulk {f(x) : x on määramispiirkonna element}. Informaatikas määravad funktsiooni (alamprogrammi) määramispiirkonna argumentide andmetüübid ning võimalike väärtuste hulga tagastusväärtuse andmetüüp. Seega on muutumispiirkond ja võimalike väärtuste hulk piirangud, mis funktsiooniga algusest peale seostatakse. Funktsiooni graafik Funktsiooni f graafik on kõikide järjestatud paaride (x, f(x)) hulk, kus x on määramispiirkonna X element. On teoreeme, mida on kõige lihtsam sõnastada ja tõestada graafiku mõiste kaudu, näiteks kinnise graafiku teoreem. Kui X ja Y on reaalsirged, siis see definitsioon vastab tavalisele funktsiooni graafiku mõistele. Kujutised ja algkujud Elemendi x∈X kujutis funktsiooni f korral on väljund f(x). Alamhulga A⊂X kujutis funktsiooni f korral on hulga Y alamhulk, mis defineeritakse nii: f(A) := {f(x) : x∈A}. Funktsiooni f muutumispiirkond on selle määramispiirkonna kujutis f(X). Ülaltoodud funktsiooni puhul on hulga {2,3} kujutis funktsiooni f korral f({2, 3}) = {c, d} ja funktsiooni f muutumispiirkond on {a, c, d}. Siintoodud definitsiooni järgi tuleb välja, et kujutis f on funktsioon, mille määramispiirkond on hulga X kõikide alamhulkade hulk (ehk hulga X astmehulk) ja mille võimalike väärtuste hulk on hulga Y astmehulk. Algsel funktsioonil f ja kujutisel on sama tähistus. Kontekstist tuleb aru saada, mida silmas peetakse. Hulga B ⊂ Y algkuju funktsiooni f korral on hulga X alamhulk, mis defineeritakse nii: f −1(B) := {x∈X : f(x)∈B}. Ülaltoodud funktsiooni puhul on hulga {a, b} algkuju f −1({a, b}) = {1}. Selle definitsiooni järgi tuleb välja, et f −1 on funktsioon, mille määramispiirkond on hulga Y astmehulk ja mille võimalike väärtuste hulk on hulga X astmehulk. Nendest definitsioonidest järeldub, et: f(A1 ∪ A2) = f(A1) ∪ f(A2). f(A1 ∩ A2) ⊆ f(A1) ∩ f(A2). f −1(B1 ∪ B2) = f −1(B1) ∪ f −1(B2). f −1(B1 ∩ B2) = f −1(B1) ∩ f −1(B2). f(f −1(B)) ⊆ B. f −1(f(A)) ⊇ A. Need seosed kehtivad määramispiirkonna suvaliste alamhulkade A, A1 ja A2 ning võimalike väärtuste hulga suvaliste alamhulkade B, B1 ja B2 korral. Kujutiste ja algkujude seosed ühisosade ja ühenditega kehtivad mitte ainult alamhulkade paaride, vaid alamhulkade mis tahes kogumite korral. Injektiivsed, sürjektiivsed ja bijektiivsed funktsioonid Järgmised mõisted on väga kasulikud: Injektiivsed (üksühesed) funktsioonid seavad eri argumentidele vastavusse eri väärtused; teiste sõnadega, kui x ja y on funktsiooni f määramispiirkonna elemendid, siis f(x) = f(y) ainult juhul, kui x = y. Ülaltoodud funktsioon on injektiivne. Sürjektiivsetel funktsioonidel on kõik võimalikud väärtused tegelikud; teiste sõnadega, kui y on funktsiooni f võimalik väärtus, siis leidub vähemalt üks x, mille korral f(x) = y. Ülaltoodud funktsioon ei ole sürjektiivne. Bijektiivsed funktsioonid on korraga injektiivsed ja sürjektiivsed; sageli kasutatakse neid selleks, et hulki X ja Y kuidagi "samastada". Mitme muutuja funktsioonid Rakendustes on sageli tarvis mitme muutuja funktsioone: nende väärtused sõltuvad mitmest eri tegurist. Matemaatika nõuab, et funktsionaalses seoses (funktsionaalses sõltuvuses) oleksid kõik sõltumatud muutujad välja toodud: "varjatud" tegurid ei ole lubatud. Matemaatika seisukohast ei ole ühe ja mitme muutuja funktsioonidel põhimõttelist erinevust: näiteks kolme reaalarvulise muutuja funktsiooni saab vaadelda reaalarvude järjestatud kolmikute funktsioonina. Järgmises lõigus öeldakse sedasama formaalsemas keeles. Kui funktsiooni määramispiirkond on n hulga otsekorrutise alamhulk, siis nimetatakse seda funktsiooni n-aarseks funktsiooniks ehk n muutuja funktsiooniks. Näiteks seose dist määramispiirkond on R × R ning seetõttu ta kujutab endast binaarset funktsiooni (2-aarset funktsiooni ehk kahe muutuja funktsiooni). Sellistel juhtudel ei kirjutata tavaliselt mitte dist((x,y)), vaid lihtsalt dist(x,y). Mõnda liiki mitme muutuja funktsioone nimetatakse teheteks. Abstraktses algebras väljendatakse binaarseid funktsioone tehtemärkide (näiteks "*" abil). Näiteks avaldis x*y märgib õigupoolest funktsiooni *(x,y), kuid teeb seda mugavamal viisil (infiksnotatsioonis). Ka näiteks tavaline liitmistehe arvudega kujutab endast funktsiooni: me võiksime kirjutada "2+3" asemel +(2,3), kus + on funktsioon. Mitmeväärtuseline funktsioon ja osaline funktsioon Seos hulkade X ja Y vahel, mille puhul on täidetud tingimus (1), on mitmeväärtuseline funktsioon. Iga funktsioon on mitmeväärtuseline funktsioon, kuid iga mitmeväärtuseline funktsioon ei ole funktsioon. Seos hulkade X ja Y vahel, mille puhul on täidetud tingimus (2), on osaline funktsioon. Iga funktsioon on osaline funktsioon, kuid iga osaline funktsioon ei ole funktsioon. Vaatame järgmist kolme näidet: Intuitiivne sissejuhatus Intuitiivselt võib funktsiooni all mõista "eeskirja", mis seab igale antud sisendile vastavusse üheselt määratud väljundi. Toome mõned näited: Igal inimesel on lemmikvärv järgmise 6 värvi hulgast: punane, oranž, kollane, roheline, sinine, lilla. Lemmikvärv on inimese funktsioon. Näiteks Jaani lemmikvärv on punane ja Tiina lemmikvärv on lilla. Sisendiks on siin inimene ja väljundiks on üks 6 värvist. Lapsed müüvad suvel limonaadi. Müüdud limonaadi hulk pudelites mingil päeval on selle päeva maksimaalse õhutemperatuuri funktsioon. Näiteks kui temperatuur on 22 kraadi, siis nad müüvad 10 pudelit limonaadi, ja kui temperatuur on 26 kraadi, siis nad müüvad 25 pudelit limonaadi. Mingit kivi visatakse alla kõrghoone eri korrustelt. Aeg, mille jooksul kivi maapinnani jõuab, on korruse funktsioon. Näiteks kukub kivi kolmandalt korruselt 2 sekundit ja 11. korruselt 4 sekundit. "Eeskirja", millega funktsioon on määratud, saab väljendada valemi (funktsiooni üldavaldise abil, seose abil või lihtsalt tabeli abil, mis loetleb sisendid ja neile vastavad väljundid. Funktsiooni kõige iseloomulikum omadus on see, et ta on deterministlik: samale sisendile vastab alati sama väljund. Seetõttu võib funktsiooni kujutleda "masinana" või "musta kastina", mis muundab lubatava sisendi üheselt määratud väljundiks. Sisendit nimetatakse sageli funktsiooni argumendiks ning väljundit funktsiooni väärtuseks. Kõige tavalisemal juhul on nii argument kui ka funktsiooni väärtused arvud, funktsionaalset seost (funktsionaalset sõltuvust) väljendatakse valemiga ning funktsiooni väärtuse saamiseks asendatakse argument otseselt valemisse. Vaatame näiteks funktsiooni , mis seab igale arvule x vastavusse selle arvu ruudu. Funktsiooni mõistet saab üldistada nii, et funktsioon võib sõltuda mitmest argumendist. Näiteks on funktsioon, mis võtab kaks arvu x ja y ning seab neile vastavusse nende korrutise xy. Võib paista, nagu sel juhul poleks tegemist funktsiooniga ülalkirjeldatud mõttes, sest see "eeskiri" sõltub kahest sisendist. Ent kui me võtame need kaks sisendit kokku üheksainsaks järjestatud paariks (x, y), siis me võime tõlgendada asja nii, et g on funktsioon, mille argument on järjestatud paar (x, y) ning mille väärtus on xy. Teaduses on sageli tegemist funktsioonidega, mis ei ole esitatud valemitega. Võtame näiteks temperatuuri jaotuse maapinnal eri aegadel: see on funktsioon, mille argumentideks on koht ja aeg ning mis annab väljundiks temperatuuri antud kohas antud hetkel. Nägime, et intuitiivne funktsioonimõiste ei piirdu arvutustega, mis kasutavad üksikuid arve, ega üldse arvutustega. Matemaatiline funktsioonimõiste on veel üldisem ega piirdu olukordadega, kus on tegemist arvudega. Funktsioon seob oma määramispiirkonna (sisendite hulga) oma võimalike väljundite hulgaga nõnda, et igale määramispiirkonna elemendile seatakse vastavusse täpselt üks element võimalike väljundite hulgast. Allpool näeme, kuidas funktsioone abstraktselt defineeritakse seoste kaudu. Nii üldiselt mõistetud funktsioon on fundamentaalne mõiste peaaegu kõikides matemaatika harudes. Näiteid Seos Eesti elanike ja nende kaalude vahel. Seos riikide ja nende pealinnade vahel (kuigi tegelikult on mõnel riigil mitu pealinna). Seos naturaalarvude n ja nende ruutude vahel. Seos ln positiivsete reaalarvude x ja nende naturaallogaritmide ln(x) vahel. Seos reaalarvude ja nende naturaallogaritmide vahel ei ole funktsioon, sest igal reaalarvul ei ole naturaallogaritmi; teiste sõnadega, see seos ei ole täielik. Seos dist tasandi R2 punktide ja nende kauguste vahel koordinaatide algpunktist (0,0). Kõige tavalisemate matemaatiliste funktsioonide seas on liitmine, jagamine, astendamine, logaritmid, korrutamine, polünoomid, juured, lahutamine ja trigonomeetrilised funktsioonid. Mitteelementaarfunktsioonid (erifunktsioonid) on näiteks Besseli funktsioonid ja gammafunktsioonid. Vaata ka Funktsiooni üldavaldis Funktsiooni muut Funktsionaal Operaator Tehe antitoonne kujutus (antitone mapping) biholomorfne kujutus (biholomorphic mapping) bijektiivne kujutus (bijective mapping) diagonaalkujutus (diagonal map, evaluation mapping) eksponentsiaalkujutus (exponential mapping) ekviareaalne kujutus (equiareal mapping) homomorfism ehk homomorfne kujutus (homomorphism, homomorphous mapping) hüpopidev bilineaarne kujutus (hypocontinuous bilinear mapping) isotoonne kujutus (isotonic mapping) jadapidev kujutus (sequentially continuous mapping) jätkatav kujutus (extendable mapping) kanooniline kujutus ehk faktorkujutus (canonical mapping, natural mapping, quotient mapping) kihistuskujutus (fiber mapping) koherentselt invariantne kujutus (coherenceinvariant mapping) konformne kujutus (conformal mapping) kvaasikonformne kujutus (quasiconformal mapping) lahtine kujutus (interior mapping, open mapping) monomorfne kujutus (monomorphic mapping) peaaegu lahtine kujutus (almost open mapping) pealekujutus (onto mapping) perspektiivne kujutus (perspective mapping) pöördkujutus (inverse mapping) residuaalkujutus (residual mapping) simplitsiaalkujutus (simplicial mapping) sissekujutus (into mapping) tihenduskujutus (condensation mapping) Viited Matemaatika


President Ilves: Eestis ei ole oligarhe(160) President Toomas Hendrik Ilves avaldas ajalehele Nezavisimaja Gazeta antud intervjuus tunnustust kohalike omavalitsuste loodud sotsiaalsetele töökohtadele ja kinnitas, et inimeste tööharjumuste säilitamine on peamine. Eesti kõrgemat elatustaset võrreldes Venemaaga põhjendas ta meie ametnike aususe ja riigi läbipaistvusega. Ilvese kinnitas Mihhail Vellerile antud intervjuus, et Eesti majanduslikule edukusele panid aluse Saksamaalt kutsutud erastamiseksperdid, kes aitasid 90-ndatel viia läbi majandusreformid. "Teiseks, see on väga tähtis, meie erastamine oli absoluutselt läbipaistev. Kõik oli nähtaval ja selge, midagi ei jagatud laiali tutvuse kaudu. Ausa mängu tingimused. Kes suutis turumajanduse tingimustes paremini toime tulla, sai rikkaks," rääkis Ilves. "Kolmandaks, see on ka väga tähtis, meil ei ole oligarhe. Ei ole inimesi, kes kogusid kogu riigi rikkuse enda kätte. Neljandaks, meil varastatakse vähe. Meil on madal korruptsioonitase." Eesti suurimaks väljakutseks pidas president praegu võitlust töötusega. "Me teeme kõik, et seda vähendada. "Riik maksab töölistele miinimumpalka, kui tööandja on nõus talle tööd andma. See on ettenägelikum, kui maksta töötu abiraha. On vaja, et inimene säilitaks töötegija hoiaku. Inimesi võetakse aeg-ajalt metsa sanitaarraiet tegema, erinevatele taastamistöödele. Kohalikud omavalitsused loovad uusi töökohti," märkis Ilves.


source: fineweb

text: Reisijatele, kes soovivad koguda linna Singapur vaatamisväärsusi ja helisid, on Porcelain Hotel by JL Asia ideaalne valik. Vaid 1 km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Hiinalinna pärandikeskus, Õnnelik hiinalinn, Yue Hwa ehitis vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused. Porcelain Hotel by JL Asia pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas vahendid erivajadustega külalistele, WiFi , pesuteenus, 24-tunnine vastuvõtt, seifid. Külalised võivad valida 138 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed, massaaž. Avasta kütkestav segu Porcelain Hotel by JL Asia professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


Kasulik vidin #312: InnovaGoods juhtmevabad kõrvaklapid + mikrofon SmartPods - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb Autor: Andra Alt 03.05.2019 16:47 Kommentaarid : Juhtmevabad kõrvaklapid muutuvad päev-päevalt üha menukamateks ning järjest rohkem tuleb erineva disainiga kõrvaklappe valikusse. Oma osa on selles ka ilmselt ülimenukatel Apple AirPods kõrvaklappidel, mille disainist on nii mitmedki tootjad inspiratsiooni ammutanud ning mis seeläbi on juhtmevabade kõrvasiseste kõrvaklappide turgu ka kõvasti kujundanud. Seetõttu olemegi sellenädalaseks kasulikuks vidinaks valinud taskukohased ja kompaktsed InnovaGoods SmartPods juhtmevabad kõrvaklapid koos mikrofoniga. Just täpselt sellised juhtmevabad kõrvaklapid InnovaGoods SmartPods loosime välja juba esmaspäeval. Nagu ikka kombeks on, siis leiab loosimine aset Photopointi Facebooki lehel. Seega suunduge aga julgelt meie Facebooki lehele, kus leiate juba täpsemad juhised, kuidas loosimises osaleda. Piisab vaid ühest pilgust mõistmaks, et InnovaGoods SmartPods juhtmevabade kõrvaklappide puhul on tegemist Apple AirPods kõrvaklappide kõvasti odavama koopiaga. SmartPods kõrvaklapid on nimelt kõrvasisese disainiga Bluetooth kõrvaklapid, mis on lisaks varustatud ka mikrofoniga. Tegemist on kahe individuaalse klapiga, mida ei ühenda ükski kaabel ning mis sobivad ideaalselt nii muusika kuulamise kui telefonikõnede jaoks. Trendika disainiga SmartPods juhtmevabad kõrvaklapid on varustatud Bluetooth 4.2 ühendusega ning 35 mAh akuga, mis võimaldab kuni 2 tundi juhtmevaba kasutamist. Kui klappidel peaks aku tühjaks saama, tuleb appi komplektis olev 400 mAh mahutavusega laadimiskarp, mis võimaldab kõrvaklappe laadida ka liikvel olles. Laadimiseks piisabki vaid klappide karpi asetamisest – punane tuluke tähistab klappide laadimist ning sinise tulukese süttimisel on klappide aku täis laetud. Lisaks laadimisele on karp ka praktiline vahend kõrvaklappide hoiustamiseks, et vältida nende kaotsiminekut. Kumbki kõrvaklapp on varustatud ka multifunktsionaalse juhtunupuga, mis võimaldab nii kõnedele vastata kui ka muusikapalade vahel valida. Nii kõrvaklappidel kui laadimiskarbil on ülimalt kerge ja kompaktne disain, mis muudab nende kaasaskandmise lihtsaks ja mugavaks. Lisaks on komplektis ka microUSB kaabel, mille abil on võimalik laadimiskarbi aku täis laadida. Kui nüüd tunned, et just sellised ülimalt kompaktsed juhmevabad kõrvaklapid koos mikrofoniga on Sinu elust puudu, siis suundu aga julgesti meie Facebooki lehele, et teada saada, kuidas need endale võita, sest just esmaspäeval saabki üks õnnelik nende InnovaGoods SmartPods juhtmevabade kõrvaklappide uueks omanikuks. Loomulikult leiad need vinged juhtmevabad kõrvaklapid ka meie veebikaubamajast. Sildid: bluetooth kõrvaklapid, InnovaGoods, juhtmevabad kõrvaklapid, juhtmevabad kõrvaklapid Photopointis, Kõrvaklapid, kõrvaklapid koos mikrofoniga, Kõrvaklapid Photopointis, kõrvasisesed kõrvaklapid, rss, SmartPods


source: wikipedia

text: Urbanus VIII (Maffeo Barberini, aprill 1568 – 29. juuli 1644) oli paavst 1623–1644. Ta oli 235. paavst. Maffeo Barberini sündis Firenzes jõuka kaupmehe Antonio Barberini ja Camilla Barbadori kuuelapselise pere viienda lapsena. Ta ristiti 5. aprillil 1568, kuid tema täpne sünnikuupäev on allikate puudumisel teadmata. Isa surma järel sattus Maffeo Barberini kolmeaastaselt oma onu Francesco Barberini hoole alla. Ta õppis Firenzes ja Rooma kolleegiumis õigusteadust ning on Gregorius XV järel teine paavst, kes omandas hariduse jesuiitidelt. 7. aprillil 1586 tehti talle tonsuur ja ta ordineeriti 24. juunil 1592 diakoniks. 1589 kaitses Barberini Pisa ülikoolis doktorikraadi kanoonilise ja tsiviilõiguse alal. Ta koostas protonotarina Hispaania kuninga Felipe III ja Austria Margarethe abielulepingu ning Austria suurhertsogi Albert Habsburgi ja Hispaania printsessi Isabel Clara Eugenia Habsburgi abielulepingu. Saadikuna õnnitles Barberini 1601 Prantsusmaa kuningat Henri IV-t poja (tulevase kuninga Louis XIII) sündimise puhul. 24. septembril 1604 ordineeriti Barberini preestriks. Maffeo Barberini koostas ladinakeelseid värsse, mis avaldati 1637 kogumikus "Maphei Cardinalis Barberini poemata". Kardinal Barberini osales 2 konklaavil 1621–1623. Ametid 1. juuli 1589 abbreviatore de parco maggiore 1589 signatura gratiae tribunali referent 13. veebruar 1592 Fano kuberner 24. oktoober 1593 apostellik protonotar Märts 1597 paavsti õukonna vaimulik Jaanuar 1598 kardinal Pietro Aldobrandini juhitava delegatsiooni koosseisus Ferraras 1601 erakorraline suursaadik Prantsusmaal 1603 president delle Strade 20. oktoober 1604 – 27. oktoober 1608 Naatsareti peapiiskop (pühitseti 28. oktoobril 1604) 4. detsember 1604 erakorraline suursaadik Prantsusmaal 11. september 1606 – 6. august 1623 kardinalpreester 12. november 1607 – 5. mai 1610 San Pietro in Montorio kardinalpreester 27. oktoober 1608 – 17. juuli 1617 Spoleto peapiiskop 8. jaanuar 1610 – 6. august 1623 Signatura gratiae kardinalprefekt 5. mai 1610 – 6. august 1623 San Onofrio kardinalpreester 31. august 1611 – 1614 legaat Bolognas 9. jaanuar – 6. august 1623 camerlengo 1623. aasta konklaav Urbanus VIII valiti paavstiks 6. augustil 1623 Vatikani paavstipalees ja krooniti mihklipäeval 29. septembril kardinal Alessandro d'Este poolt. Kroonimine lükkus edasi paavsti haiguse tõttu. 19. juulist 6. augustini 1623 toimunud konklaavil osales 55 kardinali, kuid 3. augustil lahkus kardinal Andrea Baroni Peretti Montalto konklaavilt ja kohale jäänud 54 kardinali seast valiti Urbanus VIII paavstiks 50 häälega, kuid et üks kardinal ei pannud oma skrutiiniumit teiste hulka, kaaluti ka uue vooru korraldamist. Konklaavil peeti soosikuks kardinal Ottavio Bandinit, kes ei saanud aga vajalikku toetust. Kardinal Scipione Caffarelli Borghese toetas Giovanni Garzia Millini valimist, kes sai varasemas voorus 22 häält. Välispoliitika Urbanus VIII sai võimule Kolmekümneaastase sõja ajal. Ta soovis katoliiklike valitsejate vahelise liidu sõlmimist, et saavutada sõdivate poolte vahel neutraliteeti ja pidas oma missiooniks kõigi kristlaste isana rahumeelsete suhete taastamist. Urbanus VIII toetas välispoliitikas rohkem Prantsusmaa huvisid, kuna ta ei soovinud Habsburgide mõju laienemist Itaaliasse. Suhted Saksamaaga Urbanus VIII pühitses 1626 Praha peapiiskopi Ernst Adalbert von Harrachi kardinaliks ja sõlmis 1630 Saksa-Rooma keisri Ferdinand II konkordaadi, kuid ta ei toetanud keisri võitlust Rootsi kuninga Gustav II Adolfiga. Kui keiser nõustus 30. mail 1635 sõlmitud Praha rahulepinguga tegema protestantidele mööndusi, ei pooldanud paavst keisri otsuseid. Gustav II Adolfi surma tähistamiseks peeti Roomas 11. detsembril 1632 tänujumalateenistus ja järgmisel päeval lauldi Sixtuse kabelis Te Deumi. Suhted Prantsusmaaga Urbanus VIII keeldus 1624 ühinemast Prantsusmaa, Veneetsia ja Savoia vahel Hispaania vastu moodustatud liiduga. Ta taunis 1631 liidu sõlmimist Prantsusmaa ja Rootsi vahel. 1635 sekkus Prantsusmaa Kolmekümneaastasesse sõtta. Urbanus VIII lähetas 1634–1636 Giulio Raimondo Mazzarino erakorraliseks saadikuks Prantsusmaale, kuid pärast oma volituste lõppemist jäi Mazarin Pariisi. Mazarini asemele määras Urbanus VIII 30. septembril 1636 uueks saadikuks kardinal Guido Bentivoglio d'Aragona. 1631 kohustas Urbanus VIII Maillezais' piiskoppi resideerima Fontenay-le-Comte'is. Urbanus VIII keeldus vastu võtmast Prantsusmaa suursaadikut François Annibal d'Estréesi, sest too ei täitnud etiketireegleid. Suhted Hispaaniaga 1625–1626 peeti Hispaania ja Prantsusmaa vahel Valtellina sõda, kus osalesid ka paavsti väed, mille koosseisus tegid sõjaretke kaasa ka Mazarin ja tulevane kardinal Nicola Guidi di Bagno. Urbanus VIII vahendusel sõlmiti 5. märtsil 1626 Monzoni rahuleping, millega omandasid nii Hispaania kui Prantsusmaa Valtellina alale võrdsed õigused. Kui Parma hertsog ründas Hispaania üksusi, saatis Urbanus VIII Imola piiskopi hispaanlaste juurde, et Hispaania teeks rahu Modena ja Parmaga. Hispaania suursaadik lootis 1637 di precenza privileegiga saavutada teiste Rooma akrediteeritud suursaadikute seas paremat positsiooni. Selle privileegi järgi viibisid suursaadikud paavsti vastuvõttudel järgmises järjekorras: Saksa-Rooma keisri saadik, Prantsusmaa saadik, Hispaania saadik, Aragóni saadik, Portugali saadik, Inglismaa saadik, Sitsiilia saadik, Ungari saadik, Küprose saadik, Böömimaa saadik, Poola saadik ja Daakia saadik. Kuid Aragón ja Portugal kuulusid sel ajal Hispaania koosseisu, Inglismaa polnud aga üldse esindatud ja keisrile kuulusid mitmed alad. Pärast seda viibisid suursaadikud vastuvõttudel paavsti otsuse alusel järgmises järjekorras: keisri, Prantsusmaa, Hispaania ja Poola saadikud. Suhted Inglismaaga Urbanus VIII mõistis 1626 taas hukka Inglise parlamendi otsuse truudusvande andmise kohta. Ta saatis 1624 Inglismaale vikaariks Robert Smithi, kes sattus tülli jesuiitidega, sest ta soovis endale saada piiskoplikku autoriteeti. Seetõttu pidi paavst 6. mail 1631 avaldatud dekreedis kinnitama, et ülempreestri volitused ei laiene jesuiitidele. Vahepeal sätestas Inglismaa valitsus uued meetmed katoliiklaste represseerimiseks ja Smith pidi 1631 Inglismaalt põgenema. 1634 saatis Urbanus VIII Inglismaale Gregorio Panzani ja 1638 George Conni, kes peatselt asendati Carlo Rossettiga. 1642 alustas Urbanus VIII eelneva saja aasta jooksul Inglismaal märtrisurma surnud isikute süüdimõistvate otsuste läbivaatamist. Suhted Poolaga 24. oktoobril 1630 määras Urbanus VIII Mikołaj Toroszewiczi Lvivi peapiiskopiks. Paavst kinnitas 1640 Włocławeki piiskopkonna laienemise. Suhted Veneetsiaga Kirikuriigil jätkusid Veneetsiaga piiritülid Ferrara alade pärast. Urbanus VIII ajal eemaldati Sala Regias asunud ornamendid, mis kujutasid Aleksander III ja Friedrich I Barbarossa lepingu sõlmimist Veneetsias. Mantova pärilussõda Kui 1627 suri Mantova hertsog Vincenzo II Gonzaga lastetult, olid suurriigid huvitatud tema troonist. Urbanus VIII toetas puhkenud pärilussõjas Prantsusmaa kandidaati Nevers'i hertsogi Carlo Gonzagat, kelle Vincenzo II oli määranud oma pärijaks, kuid Felipe IV ja Ferdinand II ei tunnustanud hertsogi otsust, vaid toetasid Guastalla hertsogi Ferrante II Gonzaga nõudlusi. 1628 piirasid hispaanlased Casalet ja Savoia hertsog Carlo Emmanuele I vallutas Monferrato, kuid järgmisel aastal vabastati alad prantslaste poolt. Kui prantslased pidid La Rochelle'i piiramiseks Mantovast tagasi tõmbuma, sattus Casale uuesti hispaanlaste piiramisrõngasse. 1630 vallutasid prantslased Mantova uuesti ja keisri väed loovutasid hertsogiriigi, sest nad olid sunnitud võitlema Kolmekümneaastase sõjas rootslastega. Mantova pärilussõjast võttis osa ka Mazarin, kes 26. oktoobril 1630 osales Regensburgis vaherahu sõlmimisel. Mantova pärilussõja lõpetas 19. juunil 1631 sõlmitud Cherasco rahuleping. Kirikuriigi laiendamine ja sisepoliitika Urbanus VIII inkorporeeris 1625–1631 Kirikuriigi koosseisu Urbino hertsogkonna, sest viimane hertsog Francesco Maria II della Rovere loobus pärast poja Federico Ubaldo della Rovere mõrvamist 1624 oma tiitlist. Urbanus VIII volitas piiskop Berlinghiero Gessit tema valdusi üle võtma ja Gessi määrati Urbino kuberneriks. 1626 kinnitas ta Pius V otsuse, mille alusel on keelatud võõrandada Kirikuriigi maid. 1633 avastati kardinal Felice Centini di Accolti sugulase Giacinto Centini juhitav vandenõu paavsti vastu. Centini soovis oma onu saamist paavstiks ja oli vandenõu korraldamiseks õppinud maagiat. Urbanus VIII andis 1636 Urbania linnale linnaõigused. Castro sõda 1639 läksid paavsti onupojad etiketireeglite pärast tülli Roomat külastanud Castro hertsogi Odoardo Farnesega. Nad veensid paavsti hertsogi vaenulikkuses, mille tulemusena vallutasid paavstiväed 13. oktoobril 1641 Taddeo Barberini ja Luigi Mattei juhtimisel Castro. 13. jaanuaril 1642 ekskommunitseeris paavst hertsogi. Orvietos sõlmiti esialgne rahuleping, kuid paavst ei tunnustanud seda, vaid pooldas sõja jätkamist. Sõja jätkudes toetasid Farneset Prantsusmaa, Veneetsia, Toscana ja Modena, kelle ühisjõududega oli hertsog valmis vallutama Roomat. Urbanus VIII pöördus abisaamiseks Hispaania poole, kuid see ei saanud talle piisavalt abi pakkuda, sest oli sõjas Prantsusmaaga. 1644 said paavsti väed Lagoscuro lahingus hävitava kaotuse osaliseks ja 31. märtsil 1644 sõlmiti rahu, mille järgi pidi paavst vabastama hertsogi kirikuvande alt ja pidi hertsogile loovutama kõik paavstivägede poolt Castros vallutatud alad. Kiriku institutsioonide reformid Urbanus VIII kinnitas 25. jaanuaril 1625 avaldatud apostelliku konstitutsiooniga "Ad romani pontificis" Gregorius XV otsused konklaavi toimumise kohta. 22. juunil 1626 avaldatud bullas "Inscrutabile" sätestas Urbanus VIII immuniteedi. 1627 avaldatud dekreedis "Sacra congregatio" uuendas Urbanus VIII sätteid noviitside vastuvõtmise kohta. 10. juunist 1630 hakati kardinalide, vaimulikest kuurvürstide ja Malta ordu suurmeistri poole pöördumisel kasutama tiitlit eminents (eminentissimus). Kardinalidele sätestati etiketireeglina eesõigus viibida audientsidel väärikamatel kohtadel kõikide isikute, väljaarvatud kroonitud peade ees. 20. detsembril 1631 avaldatud bullas "Alias felicis" sätestas ta privileegide määramise. 1633 kinnitas ta bullas "Plantata" Downside'i kloostri rajamise. 1634 rõhutas Urbanus VIII Trento kirikukogu otsust, et prelaadid peavad resideerima oma ametikohtadel. Ta sätestas paavsti õukonnas majordoomuse kohustused. Annuntsiaadid Ta kinnitas 1631 Maria Vittoria Fornari rajatud annuntsiaatide privileegid. Bartolomiidid 1640 määras ta kardinal Stefano Durazzo bartolomiitide patrooniks. Basilius Suure ordu Ta tunnustas 20. augustil 1631 Basilius Suure ordut. Ta andis Nocera dei Pagani kiriku basiliaanide käsutusse. Benediktlased 8. oktoobril 1634 tunnustas ta Prantsusmaa benediktiini kamalduleeslaste kongregatsiooni (Notre-Dame de Consolation). 1634 ühendas ta Camaldoli ja Monte Corona kongregatsioonid. Foillandid Urbanus VIII eraldas 1630 foillandid (Notre-Dame des Feuillans) kaheks kongregatsiooniks. Frantsisklased Ta restruktureeris 1. oktoobril 1625 Prantsusmaal asunud frantsisklaste neli provintsi. 5. mail 1628 kinnitas ta frantsiskaani konventuaalide konstitutsiooni. 13. jaanuaril 1643 annetas ta Porziuncola privileegi frantsiskaanide kolmanda ordu kirikutele. Halastuse Emanda nunnaordu 1642 tunnustas ta Halastuse Emanda nunnaordut. Kaputsiinid Urbanus VIII oli kaputsiinide patroon ja kinnitas 1643 nende privileegid. 30. aprillil 1627 nimetas ta kaputsiine „Franciscuse tõelisteks poegadeks.” 28. juunil 1627 avaldatud bullas "Salvatoris et Domini" kinnitas ta Paulus V otsuse, millega tunnustas kaputsiinide konstitutsiooni. 15. aprillil 1631 pühitseti Roomas sisse kaputsiinidele kuuluv Neitsi Maarja pärispatuta saamise kirik. 1636 suri Franche-Comtés nii palju kaputsiine katku, et Urbanus VIII lubas ordul ordineerida nooremaid, kui kanoonilise õiguse järgi oli lubatud. Mauristid 1644 eraldas ta mauristid Cluny kongregatsioonist, kuigi Richelieu oli selle vastu. Rüütliordud Urbanus VIII tunnustas 1623 Mantova hertsogi rajatud rüütliordut. Tsistertslased 1633 tunnustas ta tsistertslaste ordu Calabria ja Lucania kongregatsiooni. Ta kinnitas l'Institut du Saint-Sacrementi (jansenism) sõltumatuse Cîteaux abti jurisdiktsioonist. Visitatsiooni ordu Urbanus VIII tunnustas 1626 Jeanne-Francoise de Chantali rajatud visitatsiooni ordut (salesiaani õed, l'Ordre de la Visitation). Muud institutsioonid 4. jaanuaril 1628 tunnustas ta Nicolas Sanguini rajatud kongregatsiooni. 1628 tunnustas ta Pierre Fourier' rajatud kongregatsiooni (Congrégation Notre-Dame). Ta tunnustas 1630 Melki kongregatsiooni. Ta tunnustas 1631 Claudia Mouy rajatud institutsiooni. Urbanus VIII ei tunnustanud Mary Wardi rajatud liikumist, vaid 31. mail 1631 saatis selle apostellikus konstitutsioonis "Pastoralis" sõnakuulmatuse pärast laiali. Ta saatis 1633 laiali ka Paulus V poolt tunnustatud Surmavendade kongregatsiooni. 12. jaanuaril 1632 (või 1633) avaldatud bullas "Salvatoris nostri" tunnustas ta Vincent de Pauli lazariste. 1633 tunnustas ta Jeanne Chézard de Mateli rajatud ordut (l'Ordre du Verbe Incarné). 1634 tunnustas ta Marie-Élisabeth de la Croix de Jésuse rajatud nunnaordut. Liturgilised reformid Urbanus VIII andis 1624 välja korralduse vaimulike riietumise kohta. 1625. aastat tähistati juubeliaastana. 1627 avaldatud bullas "In coena domini" kinnitas ta Paulus V otsuse ekskommunikatsiooni määramiseks 20 juhul. 12. septembril 1628 reguleeris Urbanus VIII pihireegleid. Urbanus VIII määras 1629 breviaariumi revideerimiseks ametisse komisjoni, kuhu kuulusid ka Maciej Kazimierz Sarbiewski ja Anthony Hickey. Ta kirjutas ümber mitmed hümnid ja komponeeris Eliisabeti tunnipalved. Revideeritud breviaarium avaldati 19. septembril 1631. Urbanus VIII sätestas 29. aprillil 1631 idariituse kasutamise. Ta revideeris 2. septembril 1634 avaldatud bullaga "Si quid est" missaali. Urbanus VIII vähendas 13. septembril 1642 avaldatud bullas "Universa per orbem" kiriklike suurpühade arvu 34 päevani (v.a. pühapäevad). Ta piiras ka piiskoppide õigust uute suurpühade sisseseadmiseks, mida ei tohi teha ilma paavsti loata. Ta tunnustas palverännakud püha Sernini seitsme altari juurde Toulouse'is samaväärseks palverännakutega Rooma Püha Peetruse basiilika seitsme altari juurde. Teoloogilised vaidlused Urbanus VIII lõpetas 1633 Sorbonnes tekkinud vaidluse John Floydi teeside üle. Juunis 1643 (koostatud 6. märtsil 1641 või 1642) avaldatud bullas "In eminenti" mõistis ta hukka Michael Baiuse teesid ja Cornelius Janseniuse "Augustinuse". Üks Hiinasse saadetud preester kinnitas, et ilmikud pole kohustatud osalema pihisakramendil. Urbanus VIII määras küsimuse uurimiseks ametisse komisjoni, kes otsustas, et pihisakrament on ilmikutele kohustuslik ja seda peavad läbi viima vähemalt preestripühitsust omavad vaimulikud. Galilei protsess Kardinal Maffeo Barberini oli aastaid Galileo Galilei isiklik tuttav ja patroon. 1616 oli Barberini vastu inkvisitsiooni poolt Galileile määratud ettekirjutusele. 1624 külastas Galilei jälle Roomat ja käis kuuel korral paavsti audientsil. Urbanus VIII jättis 1616 langetatud otsuse tühistamata, aga lubas Galileil siiski kirjutada raamatu "Dialoog kahe peamise maailmasüsteemi kohta". 1630 määras Urbanus VIII Galileile 40 skuudo suuruse pensioni. 1632 avaldaski Galilei eelmainitud teose, kuid Urbanus VIII keelas teose levitamise ja määras selles sisalduvate väidete uurimiseks ametisse komisjoni ning kohustas septembris 1632 inkvisitsiooni uurima Galilei juhtumit. Kuna inkvisitsiooni väitel oli Galilei 1616 lubanud enam mitte õpetada Mikołaj Koperniku vaateid, pidi ta oma vaadetest pärast teose ilmumist uuesti inkvisitsiooni ees aru andma. Vanusele ja põdurale tervisele viidates soovis Galilei istungi pidamist Firenzes. Urbanus VIII eesistumisel peetud istungil lükati Galilei ettepanek tagasi ja ta pidi tulema Rooma, kus Urbanus VIII lubas tal resideerida Toscana saatkonnas. 22. juunil 1633 inkvisitsiooni otsusega määrati Galilei määramata ajaks vangistusse ja ta pidi 3 aasta jooksul lugema korra nädalas seitset patukahetsuspsalmi. Galilei 5 teost lisati keelatud raamatute indeksisse, kuhu need jäid 1835.aastani. 10 kardinalist pooldasid 7 seda otsust ja karmimast karistusest päästis Galileid arvatavasti varasem tutvus valitseva paavstiga, samuti jäi inkvisitsiooni otsus paavsti allkirjaga kinnitamata. Karmile otsusele vaatamata asendati vanglakaristus kohe koduarestiga. Kuigi Urbanus VIII saatis hiljem põdurale Galileile oma õnnistuse, ei lubanud ta pärast Galilei surma rajada talle hauamonumenti. Misjon Urbanus VIII võttis vastu Konstantinoopoli patriarhi ja Kongo valitsejate saadikud. Ta saatis Egiptuse katoliiklastele kirja, et need võimaldaksid kaputsiinidel Põhja-Aafrikas misjoneerida. 1626 nõustus Etioopia valitseja Sūsinyōs saama koos poegadega katoliiklaseks, kuid tema poeg Fāsīladas korraldas 1632 riigipöörde. Urbanus VIII lubas 1633 Jaapanis ja Hiinas misjoneerida kõikidel katoliku kiriku vaimulikel. Ta saatis 1637 teatiinid Bijapuri Indias. Urbanus VIII toetas Jean-Jacques Olieri ja Jérôme de la Dauversière misjonit Kanadas. Kristlik eetika ja moraal 20. oktoobril 1626 ja 17. septembril 1627 tunnistas Urbanus VIII Lõuna-Ameerikas praktiseeritava paganliku kooselu kehtetuks. 22. aprillil 1639 avaldatud bullas keelas ta indiaanlaste orjastamise Paraguays, Brasiilias ja Lääne-Indias. Uued piiskopkonnad 12. oktoober 1629 Pärsias Esfahāni piiskopkond 1630 Ukrainas Lvivi suureparhia 28. november 1630 Marokos Marocco o Marruecose apostellik prefektuur 6. september 1632 Bagdadi piiskopkond 1633 Süürias Damaskuse piiskopkond 18. veebruar 1636 Itaalias Urbania-Sant' Angelo in Vado piiskopkond Suhtumine juutidesse 22. aprillil 1625 avaldatud bullas "Sedes apostolica" tunnistas Urbanus VIII Portugalis elavad juudid ketseriteks. 20. augustil 1626 avaldatud bullas "Injuncti nobis" määratles ta privileegid katehhumeenide kloostrile. 18. oktoobril 1635 avaldatud bullas "Cum sicut acceptimus" sätestas ta kohustuse vaeste juutide toitmiseks, kes olid vangistatud võlgade pärast. 17. märtsil 1636 avaldatud bullas "Cum allias piae" määras ta 10 eküü suuruse maksu sünagoogidele Ferrara ja Urbino hertsogkondades. Kanoniseerimised Urbanus VIII sätestas 1634 kanoniseerimis- ja beatifikatsiooniprotsessi üksikasjad, keelates pühakuna või õndsana austada isikuid, keda kirik pole tunnustanud. Ta avaldas 14. märtsil 1625 dekreedi María de Ágreda nägemuste kohta. Urbanus VIII kanoniseeris 4 isikut: Portugali Isabel 24. juuni 1625 Raimundo Nonnato 5. november 1625 Peetrus Nolasco 30. september 1628 Andrea Corsini 29. aprill 1629 Urbanus VIII kuulutas õndsaks 37 isikut: Andreas Avellino 10. juuni 1625 Francisco de Borgia 23. november 1624 Felice Cantalice 1. oktoober 1625 Matteus Carreri 2. detsember 1625 Rita da Cascia 1. oktoober 1627 Gaetano 8. oktoober 1629 Josafat 16. mai 1643 Jumala-Johannes 21. september 1630 Giacomo della Marca 12. august 1624 Maria Magdalena de' Pazzi 8. mai 1626 Rieti Columba 25. veebruar 1625 Paulus Miki ja tema kaaslased 14. september 1627 Martin Ascension Peetrus Baptist Franciscus Blanco Antonius Deynan Gabriel de Duisco Caius Franciscus Gonzalo García Johannes Soan de Goto Louis Ibaraki Paulus Ibaraki Jeesuse-Filippus Leo Karasumaru Jakob Kisai Johannes Kisaka Michael Kozaki Toomas Kozaki Bonaventura Miyako Matteus Miyako Nagasaki Franciscus Giacomo Saccachibara Franciscus di San Michele Peetrus Sukejiroo Paulus Suzuki Cosmas Takeya Toomas Xico Ta kinnitas Gregorius XV poolt läbi viidud kanoniseerimised ja kinnitas 1625 Rosalia ja 25. oktoobril 1634 Martina austamise. 1627 tunnustas ta Roberto Bellarmino austamist (venerabilis). Ta lubas frantsisklastel austada Piacenza Konradit. Louis XIII palus paavstil uurida Lotringi Margareeta imetegusid. Onupojapoliitika Kaheldes sugulastele osutatud soosingu õigsuses, määras Urbanus VIII kahel korral ametisse komisjoni, mis pidi uurima tema otsuste õigsust kanooniliselt ja mõlemal juhul leidis komisjon, et paavst pole valesti käitunud. Urbanus VIII vend Carlo Barberini sai 1627 Monterotondo hertsogiks. Carlo abiellus Costanza Magalottiga. Nende poeg Francesco Barberini sai 1623 kardinaliks ja 1632 asekantsleriks. Carlo poeg Taddeo Barberini abiellus Anna Colonnaga, kelle suguvõsast pärines paavst Martinus V. Taddeo sai kindraliks, pärast isa surma 1630 sai temast Monterotondo, Montelibretti ja Collalto hertsog Carlo poeg Antonio Barberini sai 1627 kardinaliks, 1638 camerlengoks ja ta oli paavsti vägede komandör. Urbanus VIII vend Marcello Antonio Barberini sai 1624 kardinaliks. Carlo naisevend Lorenzo Magalotti sai 1624 kardinaliks. Magalottide sugulane Francesco Maria Macchiavelli sai 1641 kardinaliks. Kardinalide pühitsemised Urbanus VIII pühitses oma valitsemisajal 74 kardinali 8 konsistooriumil. See oli suurim hulk ühe paavsti poolt pühitsetud kardinale pärast Paschalis II. Urbanus VIII ajal sai kardinaliks hilisem paavst Innocentius X. Tema ajal sai 1641 kardinaliks Jules Mazarin. Lisaks itaallastele said kardinalideks 5 prantslast, 4 hispaanlast, 1 sakslane, 1 poolakas ja 1 ungarlane. Ta rajas 6. oktoobril 1627 San Carlo ai Corso titulaarkiriku, asendades sellega San Carlo ai Catinari tiitli, kuid 5. septembril 1639 taastas endise tiitli. Urbanus VIII kultuuriloos 18. novembril 1626 pühitses Urbanus VIII ümberehitatud Püha Peetruse basiilika. Tema ajal ehitati Castelfranco, Palazzo Barberini, Barberini raamatukogu (Biblioteca Barberini), kuhu 1640 oli koondatud 6458 ladinakeelset koodeksit. Urbanus VIII käsul kindlustati Civitavecchia sadam, Monte Cavallo ja Sant' Angelo kindlus. Sant' Angelo kindluse varustamiseks kahuritega kasutati Panteonis olevat materjali, mille tõttu oli Roomas käibel väljend quod non fecerunt barbari, fecerunt Barberini (mida ei teinud barbarid, tegid Barberinid). Roomas taastati tema ajal Santa Martina kirik. Alates 1626 oli paavsti suveresidentsiks Clemens VIII poolt omandatud Castel Gandolfo. 1630 tegi Urbanus VIII palverännaku Gennazanosse. Pietro Berrettini dekoreeris paavsti käsul Santa Bibiana kabeli. Kardinalina käskis Barberini taastada Spoleto katedraali. Ta oli Benedetto Castelli, Cavaliere Giovanni Baglioni, Nicolas Poussini, Athanasius Kircheri, Gian Lorenzo Bernini, Francesco Borromini ja Claude Lorraini patroon. Tema sõber oli teoloog Fra Dominicus Andrijasevic. Bartolommeo Gavantus pühendas talle 1628 oma teose "Thesaurus sacrorum rituum". Denis Pétau pühendas talle oma 1637 avaldatud teose. Urbanus VIII käsul koondati Thomas a Jesu kirjutised köidetesse. 6. detsembril 1629 määras ta Gregorio Allegri ametipostile Sixtuse kabeli kooris. Ta kinnitas Regia Accademia di Santa Cecilia privileegid, mille järgi ei tohi ühtki muusikateost avaldada ilma selle akadeemia akadeemikute loata. Samuti ei tohi ühtki muusikakooli rajada ilma akadeemia loata. 1624 keelas Urbanus VIII ekskommunikatsiooni ähvardusel nuusktubaka kasutamise kirikus ning keelas 30. jaanuaril 1642 avaldatud bullas "Cum Ecclesiae" ekskommunikatsiooni ähvardusel igaühel tuua tubakat ja nuusktubakat Sevilla peapiiskopkonna kirikutesse. Tema palvel vabastas Hispaania kuningas Felipe IV 15. mail 1626 Napoli vanglast Tommaso Campanella. Ta rajas 10. novembril 1625 kardinalide kolleegiumi arhiivi. Ta rajas Tivoli relvatehase. Ta kinnitas 1631 Sixtus V otsuse astroloogia hukkamõistmisest. Ta kinnitas 10. juulil 1626 avaldatud bullas "Piis Christi fidelium" Mandri-Euroopas asuvatele iiri kolleegiumite privileegid. Ta rajas 1627 Urbanuse kolleegiumi (Collegio Urbano), millest sai järgnevatel sajanditel oluline institutsioon misjonäride ettevalmistamisel. Ta kinnitas 14. oktoobril 1627 Pedro de Continho poolt Lissabonis rajatud inglise kolleegiumi. Ta rajas 9. septembril 1629 Münsterisse akadeemia. Ta rajas 1636 Vatikani seminari (Seminario Vaticano). Tema ajal eemaldati Sala Regias asunud ornamendid, mis kujutasid Aleksander III ja Friedrich I Barbarossa lepingu sõlmimist Veneetsias. Pietro da Cortona ja Gian Lorenzo Bernini on teda kujutanud oma maalidel. Legendid Teose "Catholic Encyclopedia" andmetel olevat Urbanus VIII pärast tulemuste selgumist konklaavil palvetanud altari ees, kus ta soovis, et Jumal laseks tal ennem surra, kui et tema valitsemisaeg ei oleks kirikule meelepärane. Surm Urbanus VIII suri 29. juulil 1644 Roomas ja maeti Vatikani basiilikasse. Ta oli valitsenud 20 aastat 11 kuud ja 23 päeva, mis oli pikim valitsemisaeg pärast Aleksander III. Kirjandus Quintín Aldea Vaquero: La neutralidad de Urbano VIII en los años decisivos de la Guerra de los Treinta Años. "Hispania Sacra" 21, 1968: 155–178. Jean Robert Armogathe: La fábrica de los santos: causas españolas y procesos romanos de Urbano VIII a Benedicto XIV (siglos XVII-XVIII). M. Vitse, "Homenaje a Henri Guerreiro". Madrid, 2005: 149–168. Melissa Beck: The evolution of a Baroque chapel: Pietro da Cortona's "Divine wisdom", Urban VIII, and Bernini's adoration of the Sacrament. "Apollo" 150, 449 (1999): 35–45. Andrea Benedetti: La fastosa ambasceria di Gio. Antonio Eggenberg presso Urbano VIII. "Studi Goriziani" 34, 1963: 9–30. Luca Bianchi: Urbain VIII, Galilée et la toute-puissance divine. Francesco Beretta, "Galilée en procès, Galilée réhabilité?" Saint-Maurice, 2005: 67–90. Pierre Blet: Un futur pape, nonce en France auprès d'Henri IV. "Études" 300, 1959: 203–220. Lina Bolzoni: I "Commentaria" di Campanella ai "Poemata" di Urbano VIII. "Rinascimento" 28, 1989: 113–132. Francesco Borri: Odoardo Farnese e i Barberini nella guerra di Castro. Parma, 1933.. Francesco Bracciolini: L'elettione di Urbano papa VIII. Trento, 2006. Joseph Brown: Maphaei S.R.E. Card. Barberini postea Urbani PP. VIII Poemata, praemissis quibusdam de vita auctoris et annotationibus adiectis. Oxford, 1726. Isidoro Carini: Il conclave di Urbano VIII. "Spicilegio Vaticano di Documenti Inediti e Rari" 1, 1893: 333–375. Marina Castagnetti: I "Poemata" e le "Poesie toscane" di Maffeo Barberini. Stampe e problemi di cronologia. "Atti dell'Accademia di Scienze, Lettere e Arti di Palermo" 39, 1979–1980: 283–388. Hermann Conring: De Electione Urbani IIX Et Innocentii X Pontificum Commentarii historici duo. Helmstedt, 1651. Mario Costanzo: Critica e poetica del primo Seicento, II, Maffeo e Francesco Barberini. Roma, 1970: 13–31. Howard Davis: Bees on the tomb of Urban VIII. "Source. Notes in the history of art" 8/9 (1989): 40–48. Lamberto Donati: Dubbi e pentimenti di Francesco Bracciolini quando fece uscire l'"Elezione di Urbano VIII" (1628). "La bibliofilia" 57, 1955: 203–213. Massimo Faggioli: Urbano VIII e la riforma del procedimento di nomina dei vescovi. "Cristianesimo nella Storia" 23, 2002: 79–121. Philipp Fehl: L'umiltà cristiana e il monumento sontuoso: la tomba di Urbano VIII del Bernini. M. Fagiolo, "Gian Lorenzo Bernini e le arti visive". Roma, 1987: 185–207. Gianfranco Formichetti: Campanella critico letterario. I "Commentaria" ai "Poemata" di Urbano VIII. Roma, 1983. Marc Fumaroli: Cicero Pontifex Romanus. "Mélanges de l'École Française de Rome. Moyen Âge-Temps Modernes" 90, 1978: 806–809, 812–816. Marc Fumaroli: Cicéron pape: Urbain VIII Barberini et la seconde Renaissance romaine. M. Fumaroli, "L'âge de l'éloquence". Genève, 1980: 202–226. B. de Gaiffier: L'édition du martirologe romain de 1630 sous Urbain VIII. "Rivista della Storia della Chiesa in Italia" 36, 1982: 111–115. Oskar Garstein: Rome and the Counter-Reformation in Scandinavia, 1622–1656. Leiden, 1982. Severino Gori: Le lettere inedite di Luca Wadding ad Antonio Caracciolo e la riforma liturgica di Urbano VIII. "Archivum Franciscanum Historicum" 66, 1973: 110–122. Miguel Gotor: I decreti di Urbano VIII e il culto di Caterina Vigri dalle carte del Sant'Uffizio di Roma. C. Leonardi, "Caterina Vigri: la santa e la città". Firenze, 2004: 155–158. Richard Gray: Ingoli, the Collector of Portugal, the "gran gusto" of Urban VIII, and the Atlantic Slave Trade. W. Henkel, "Ecclesiae Memoria. Miscellanea in onore del R.P. Josef Metzler". Roma, 1991: 179–186. Ferdinando Gregorovius: Urbano VIII e la sua opposizione alla Spagna e all'imperatore: episodio della Guerra dei trent'anni. Roma, 1912. Josef Grisar: Päpstliche Finanzen, Nepotismus und Kirchenrecht unter Urban VIII. "Miscellanea historiae pontificiae" 7, 1943: 205–365. L. Grottanelli: Il ducato di Castro: i Farnese ed i Barberini. "La Rassegna Nazionale" (RN) 56, 1890: 476–504, 824–838; RN 57, 1891: 58–75, 554–585, 793–817; RN 58, 1891: 261–289;. Felice Guglielmi: L'elogio di Castel Gandolfo in un carme di Urbano VIII. "Castelli romani" 26, 1981: 82–83. Federick Hammond: Music & Spectacle in Baroque Rome. Barberini Patronage under Urban VIII. New Haven, 1994. Georg Hofmann: Der Metropolit von Chios, Parthenios, (später Patriarch von Konstantinopel) an Papst Urban VIII. "Ostkirchliche Studien" 1, 1952: 297–299. Judith A. Hook: Urban VIII. The Paradox of a Spiritual Monarchy. A. G. Dickens, "The Courts of Europe". London, 1977: 212–231. Alessandro Ippoliti: Gli interventi promossi da Urbano VIII per il Battistero di S. Giovanni in Laterano (1624–1635). "Rendiconti. Pontificia Accademia Romana di Archeologia" 72 (1999–2000): 269–319. Norbert Jung: Sine delectu? Die Aufhebungsbulle Urbans VIII. gegen das Institut Mary Wards. "Münchener Theologische Zeitschrift" 60, 2009: 168–177. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Andreas Kraus: Das päpstliche Staatssekretariat unter Urban VIII. 1623–1644. Roma, 1964. Andreas Kraus: Die auswärtige Politik Urbans VIII. "Studien und Texte zur Kirchengeschichte" und Geschichte 234, 1964: 407–426. Andreas Kraus: Der Kardinal-Nepote Francesco Barberini und das Staatssekretariat Urbans VIII. "Römische Quartalschrift für Christliche Altertumskunde und Kirchengeschichte" 64, 1969: 191–208. Andreas Kraus: Das päpstliche Staatssekretariat unter Urban VIII: Verzeichnis der Minutanten und ihrer Minuten. "Archivum Historiae Pontificiae" 33, 1995: 117–168. Marilyn Aronberg Lavin: Seventeenth-Century Barberini Documents and Inventories of Art. New York, 1975. Auguste Léman: Urbain VIII et la rivalité de la France et de la maison d'Autriche de 1631 à 1635. Lille, 1920. Auguste Léman: Urbain VIII et les origines du congrès de Cologne de 1636. "Revue d'Histoire Ecclésiastique", 19, 1923, pp. 370–83. Vincent Lenti: Urban VIII and the revision of the Latin hymnal. "Sacred music" 120, 4 (1993): 30–33. Georg Lutz: Kardinal Giovanni Francesco Guidi di Bagno. Politik und Religion im Zeitalter Richelieus und Urbans VIII. Tübingen, 1971. Georg Lutz: Rom und Europa während des Pontifikats Urbans VIII. R. Elze, "Rom in der Neuzeit". Wien, 1976: 72–167. Kevin Maguire: The revision of the Breviary Hymnal under Urban VIII. "Papers of the Liverpool Latin Seminar" 1, 1976: 203–205. Aldobrandino Malvezzi: Papa Urbano VIII e la questione della Valtellina. "Archivio Storico Lombardo" 7, 1958: 5–113. Gian Lodovico Masetti Zannini: Agricoltura e bonifiche sotto Urbano VIII. "Rivista di Storia dell'Agricoltura" 4, 1964: 59–73. Silvo Giuseppe Mercati: Laudo cantato dal clero greco di Candia per il Pontefice Urbano VIII e l'Arcivescovo Luca Stella. Bessarione. "Rivista di studi orientali" 38, 1922: 9–21. Paolo Negri: Urbano VIII e l'Italia. "Nuova Rivista Storica" 6, 1922: 168–190. Andrea Nicoletti: Vita di Papa Urbano VIII. Biblioteca Apostolica Vaticana, Codice Barberini Lat. 4730–4738. Enrique Nieves Sanz: Tres rescriptos para dispensa por defecto de edad otorgados por Urbano VIII, conservados en el "Bulario" del Archivo Catedralicio. "Boletín. Instituto de Estudios Giennenses" 48, 180 (2002): 437–475. Laurie Nussdorfer: Civic politics in the Rome of Urban VIII. Princeton, 1992. Sergio M. Pagano: Una visita apostolica alla Cappella dei cantori pontifici al tempo di Urbano VIII (1630). "Nuova Rivista Musicale Italiana", 16, 1982: 40–51. P. Palazzini: Le origini della Congregazione dei Riti e l'evolversi della legislazione e prassi per le cause dei Santi fino ad Urbano VIII. "Bessarione" 7, 1989: 27–35. Pio Pecchiai: I Barberini. Roma, 1959. Sante Pieralisi: Urbano VIII e Galileo Galilei: memorie storiche. Roma, 1875. Giulio Pisano: L'ultimo prefetto dell'Urbe. Don Taddeo Barberini e le relazioni tra la corte di Roma e la Repubblica Veneta sotto il pontificato di Urbano VIII. "Roma", 9, 1931: 103–120, 155–164. Oskar Pollak: Die Kunsttätigkeit unter Urban VIII. Wien, 1928–1931. Romolo Quazza: L'elezione di Urbano VIII nelle relazioni dei diplomatici mantovani. "Archivio della Società Romana di Storia Patria" 46, 1923: 5–47. Osvaldo Raineri: La versione etiopica del Breve Onerosa pastoralìs officii di Urbano VIII. "Miscellanea Bibliothecae Apostolicae Vaticanae" 13. Città del Vaticano, 2006: 581–612. Konrad Repgen: Fabio Chigis Instruktion für den Westfälischen Friedenskongress. "Römische Quartalschrift für christliche Altertumskunde und Kirchengeschichte" 48, 1953: 79–116. Konrad Repgen: Der päpstliche Protest gegen den Westfälischen Frieden und die Friedenspolitik Urbans VIII. "Historisches Jahrbuch" 75, 1956: 94–122. Konrad Repgen: Finanzen, Kirchenrecht und Politik unter Urban VIII. Eine unbekannte Denkschrift aus dem Frühjahr 1631. "Römische Quartalschrift für christliche Altertumskunde und Kirchengeschichte", 56, 1961: 62–74. Konrad Repgen: Die Römische Kurie und der Westfälische Friede, I/1: Papst, Kaiser und Reich 1521–1644. Tübingen, 1962. P. Romano: Quod non fecerunt barbari.... Roma, 1937. Sebastian Schütze: "Urbano inalza Pietro, e Pietro Urbano". Beobachtungen zu Idee und Gestalt der Ausstattung von Neu-St. Peter unter Urban VIII. "Römisches Jahrbuch der Bibliotheca Hertziana" 29, 1994: 213–287. Sebastian Schütze: Kardinal Maffeo Barberini später Papst Urban VIII. und die Entstehung des römischen Hochbarock. München, 2007. John Beldon Scott: Papal Patronage in the Seventeenth Century: Urban VIII, Bernini, and the Countess Matilda. R. Mousnier, J. Mesnard, "L'âge d'or du mécénat (1598–1661)". Paris, 1985: 119–127. Aemilius Springhetti: Urbanus VIII P.M. poeta latinus et hymnorum Breviarii emendator. "Archivum Historiae Pontificiae" 6, 1968: 163–190. Giuseppe dalla Torre: Santità ed economia processuale. L'esperienza giuridica da Urbano VIII a Benedetto XIV. "Archivio Giuridico 'Filippo Serafini'", 211, 1991: 9–34. Carlota Miranda Urbano: Maffeo Barberini, Urbano VIII, ou o Papa Poeta. "Humanitas (Coimbra)" 59, 2007: 165–184. G. Wallner: De poematis latinis Urbani VIII. "Latinitas" 33, 1985: 267–275. William Nassau Weech: Urban VIII. London, 1905. Jolanta Wiendlocha: Die Jugendgedichte Papst Urbans VIII. Heidelberg, 2005. Välislingid Artikkel Urbanus VIII kohta. (inglise keeles) Urbanus VIII elulugu. (inglise keeles) 1623. aasta konklaav. (inglise keeles) Urbanus VIII määratud kardinalid. Urbanus VIII dokumendid. Piiskopkonnad. Barberini suguvõsa. Artikkel annuntsiaadi ordust. (inglise keeles) Artikkel bartolomiitidest. (inglise keeles) Artikkel birgitiinidest. (inglise keeles) Artikkel foillantidest. (inglise keeles) Artikkel frantsiskaani konventuaalidest. (inglise keeles) Artikkel frantsisklastest. (inglise keeles) Artikkel Galileist. (inglise keeles) Artikkel kamalduleeslastest. (inglise keeles) Artikkel kanoniseerimisest. (inglise keeles) Artikkel magdaleenidest. (inglise keeles) Artikkel Mary Wardi instituudist. (inglise keeles) Artikkel mauristidest. (inglise keeles) Artikkel Melki kongregatsioonist. (inglise keeles) Artikkel Neitsi Maarja kirikupühast. (inglise keeles) Artikkel orjusest. (inglise keeles) Artikkel paulistidest. (inglise keeles) Artikkel Porziuncolast. (inglise keeles) Artikkel regulaarkanoonikutest. (inglise keeles) Artikkel rüütliordudest. (inglise keeles) Artikkel slaavi liturgiast. (inglise keeles) Artikkel tsistertslastest. (inglise keeles) Artikkel tsistertslastest. (inglise keeles) Paavstid Sündinud 1568 Surnud 1644


Põhiseaduskomisjon toetas kaitseväe juhataja palgakõrgendust - Riigikogu Põhiseaduskomisjon toetas kaitseväe juhataja palgakõrgendust 27.09.2005 / Pressiteated Põhiseaduskomisjon otsustas täna saata kaitseväe juhataja palgakorraldust täpsustava eelnõu täiskogusse, ettepanekuga esimene lugemine lõpetada. Valitsuse algatatud Riigikogu ja vabariigi presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduse ning kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (701 SE) on Riigikogus esimesel lugemisel 12. oktoobril. Seadusemuudatuste eesmärgiks on ametipalga kaudu väärtustada kaitseväe juhataja panust. Eelnõu seob kaitseväe juhataja palga Eesti keskmise palgaga, nii nagu on Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetavate riigiametnike ametipalga seaduses sätestatud teiste riigiametnike ametipalkade puhul. Praegu on kaitseväe juhataja palk seotud riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeima astme palgamääraga. Kaitseministeeriumi ettepaneku kohaselt peaks kaitseväe juhataja ametipalk eelnevast lähtudes olema Eesti keskmise palga ja vastava koefitsiendi korrutis. Koefitsiendi suuruseks pakub kaitseministeerium 5,0. Ministeeriumi selgituste kohaselt oleks kaitseväe juhataja ametipalk seega (lähtuvalt 2004. aasta VI kvartali keskmisest palgast) 38520 krooni, millele lisandub 4000 krooni auastmetasu, ehk kokku 42520 krooni. Praegu on kaitseväejuhataja ametipalk koos lisatasudega 36 450 krooni. Eelnõu kohaselt hakkaks kaitseväe juhataja palk koosnema edaspidi ainult eelpool nimetatud kahest komponendist, mille suurus on üheselt õigusaktidega määratletud. Eelnõu eesmärgiks on ära kaotada seni kaitseväe juhatajale kaitseväeteenistuse seaduse kohaselt makstavad lisatasud, v.a auaastmetasu, ja seeläbi muuta kaitseväe juhataja teenistustasu maksmise süsteem läbipaistvaks ning lihtsaks. Nagu tõdes kaitseminister Jaak Jõerüüt täna põhiseaduskomisjonis, ei ole praegune ametipalga maksmise süsteem vastavuses kaitseväe juhataja kui kaitseministri kõrgema sõjalise nõuandja olulisuse, talle pandud vastutuse ja tööülesannetega. Jõerüüt tõdes, et praegune ebaproportsionaalsus palgakorralduses on loonud olukorra, kus paljud avalikus teenistuses olevad tipp- ja keskastme juhid saavad kaitseväe juhatajast tunduvalt suuremat palka.


iOS-is Whatsappi kausta piltide peitmine, et neid fotode appiga ei kuvaks automaatselt. :: Hinnavaatluse Foorumid praegune kellaaeg 07.04.2020 01:21 Hinnavaatlus » Mac/Apple » iOS-is Whatsappi kausta piltide peitmine, et neid fotode appiga ei kuvaks automaatselt. märgi kõik teemad loetuks 05.01.2019 13:08 iOS-is Whatsappi kausta piltide peitmine, et neid fotode appiga ei kuvaks automaatselt. Tuli kohe selline probleem nädalavahetuse hommikul. Et on üks tuttav (noh, nagu alati nende asking for a friend asjadega, ise teate, kas usute või ei usu, mul veits pohlad kummalgi juhul), kellele ei meeldi, et fotode äpp tema kuu vanal föönil SE, iOS 12.1 kuvab ka kõiki neid pilte galeriis automaatselt, mida talle whatsappis saadetakse. Ma ütlesin, et lülita automaatne salvestamine välja. Ei saa, siis peab ju iga pildi ka käsitsi alla laadima. Ehk siis idee on, et pildid peavad ikka olemas olema, et neid vaadata saaks vajadusel. Aga ma ausalt öeldes ei ole kokku puutunud sellega, kus on Whatsappi pltide kaust ja mis võimalused on iOS-is selle fotode andmebaasist eemaldamiseks sel kujul, et whatsapp sinna tulevikus edasi ka salvestaks. On keegi, kes on oma iFöönis Whatsappi porri peitnud või kursis sellega kuidas seda teha? Photos > üleval paremal nurgas “select” > valid fotod mida vaja varjata > all vasakul nurgas export logole tappida > vali “hide”. Topib pildid hidden albumisse mille sisu näeb ainult siis kui photos > albums > hidden album avada. Seda minagi. Aga tuu om käsitöö ja kellel aega seda teha on tänapäeval? Tarvis mingit lahendust, kus automaatselt juba tõmmatud piltide staatus hidden oleks kuna seda .hidden vms kausta ei saa seadistada whatsappi salvestuspunktiks. Hetkel on inimesel ainuke lahendus, et keeldub viisakalt kõikidest sündsusetutest piltidest, mida tema poole teele pannakse (lülitas automaatse allalaadimise välja privaatsusseadetest). (ok, ma tegelikult võimendan probleemi natuke, ega ta nii tihti vist ei saagi neid, lihtalt, keegi sattus millegi peale, mida poleks pidanud nägema) Kas Step2 ei aita? https://www.igeeksblog.com/how-to-disable-whatsapp-saving-downloading-images-videos-on-iphone/ Step2 ongi see, mis praegu kasutusel. Tsiteerin: "Aga näe, nüüd kui mulle pilte saadetakse, siis pisipildi eelvaated on kõik udustatud ja kui ma tahan pildi eelvaadet näha, siis ma pean käsitsi alla laadima selle" Ehk siis see on parim lahendus, mille ma suutsin tekitada. Aga tahtmine on taevariik ja tarvis oleks, et automaatselt alla laeks, aga kuskile, kus photos app ligi ei pääse. Mina tõstsin käed üles ja ütlesin, et see on lahendus, mida mina ei leia. Võimalik, et ei olegi sellist varianti. EDIT: samas, Step4 iseenesest töötaks ka, ma praegu vaatan. Ma ise whatsappi hingeelu ei tunne ja mul polnud mõttes ka seda nii palju tundma õppida, et selliseid variante leida. iOS failihaldus on täiesti puudu mis on ka iOS üks suurimaid miinuseid, raske uskuda et on võimalik confida nõnda et app X kaudu tulevad pildid liiguvad Y nimelisse albumisse automaatselt. Google Photos rakenduses Androidis saab süngitavaid kaustu valida, õuna oma seda tõesti ei oska? Hinnavaatlus » Mac/Apple » iOS-is Whatsappi kausta piltide peitmine, et neid fotode appiga ei kuvaks automaatselt.


GALERII ⟩ Kavandis filmitakse uut mängufilmi Juhan Smuuli "Suvitajad" ainetel - Saarte Hääl Kavandis filmitakse uut mängufilmi Juhan Smuuli "Suvitajad" ainetel 12. august 2021, 10:20 GALERII ⟩ Kavandis filmitakse uut mängufilmi Juhan Smuuli "Suvitajad" ainetel Legendaarne lugu on toodud julgelt tänapäeva Augustist septembrini filmitakse Kavandi külas uut kodumaist komöödiat „Suvitajad“, mille stsenaariumi kirjutas Martin Algus Juhan Smuuli samanimelise jutustuse ainetel. „Suvitajad“ produtsendi Tanel Tatteri sõnul valmib film Juhan Smuuli (18. 02. 1922-13.04.1971) sajandaks sünniaastapäevaks ning on ühtlasi austusavaldus kultuskomöödiale "Siin me oleme", mis vändati sama algmaterjali põhjal. „Meil ei ole plaanis teha uusversiooni tuntud filmist. Võtsime „Suvitajad“ filmi aluseks Juhan Smuuli samanimelise jutustuse, millest Martin Algus kirjutas uue stsenaariumi,“ selgitas Tatter. Kalur Ärni on otsustanud nigela kalasaagi tõttu jaaniajaks suvitajad võtta. Plaan pole ju paha, kuid tema kaunisse Muhumaa tallu saabuvad ülimalt tülikad külalised: proua Sohvia, tema abikaasa Johan, nende poeg Juunior ja Sohvia kaunitarist õde Erna koos oma ärimehest kavaleri Ivoga. Juba esimesest pilgust on selge, et Ärnil ja tema naisel Lainel läheb selle seltskonnaga väga keeruliseks. Pealinnast saabunud suvitajad pakatavad tähtsusest ja nõuavad erikohtlemist, samas on nende klantsi pealispinna all piinlikke saladusi, mis tüli käigus avanema hakkavad. Linnarahva jagelustesse tõmmatud maarahvas avastab nüüd ka oma elus üllatavaid kitsaskohti. Naljakate segaduste ja intriigide saatel minnakse vastu jaaniööle ning koos võimsa lõkkega süttivad peoplatsil ka viimseni pingule timmitud kired. Filmis näitlevad Kaire Vilgats, Meelis Rämmeld, Pääru Oja, Ago Anderson, Maarja Jakobson, Kristel Elling, Lauri Nebel, Adele Taska, Robert Klein jt.


SOULETTO | notino.ee Kirgastage oma teadveloleku hetki. Sulgege silmad ja laske igapäevamuredel kaugusesse kaduda. See hetk on ainuüksi teie päralt. Souletto tooted muudavad iga vannitoa koduspaaks – kohaks, kus lõõgastuda ja nautida meelerahu, mida saadab meeldiv aroom. Souletto toodete abil saate luua enesehooldusrituaali, mida naudite iga päev. Selle Hollandi kaubamärgi lõhnaküünlad, -hajutid ja -pihustid muudavad meeldivad hetked veelgi paremaks. Nende kujundus sobib igas stiilis sisustusega ja toob teie ellu rohkesti rõõmu. Lille / lilleline 21 Kehaudu parema une nimel lõhnaküünal ühildub karusselliga Toitev näoõli öö Rulldeodorant / rullik rahustavate efektidega Kinkekomplekt (kätele ja kehale) Ylang Ylang & Tonka Giftset autoõhu värskendaja täitepakend


source: CulturaX

text: Custom Seat Nahk Tootjad ja Tarnijad - Osta ja hulgimüük Seat Leather for Sale odava hinnaga - Fuhua Kodu > Toode > PVC Nahk > Istme nahk Pehmed istekohad nahk PVC-autoistme nahk on iseloomulik odavale, kulumiskindlale ja määrdunud vastupidavusele. PVC kunstnahast valmistatud materjali kasutatakse peamiselt igasuguste autoistmete valmistamiseks. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele....Rohkem Istmekatte PVC kunstlik nahk Autode istmekattega PVC-nahast on mustuse takistus ja kulumiskindlus. Seda kunstlikku reksiini nahka saab valmistada väga sarnase tekstuuriga, millel on tõeline nahk. Seda saab kasutada auto istmepadi, auto istmekatet ja roolirattad. Pehme...Rohkem Autoistme PVC-nahk on kriimustuskindluse, vee läbilaskevõime, kulumiskindluse ja nii edasi. Juuksurisalongist valmistatud nahktooted on peamiselt töödeldud auto istmele. Tugev kõvadus saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele. Kiire...Rohkem PVC eco-nahk toolile pakub ökoloogilist keskkonnakaitset, külmakindlust, korrosioonikindlust ja nii edasi. Peamiselt on varrukas varrukas, mida saab valmistada autost. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele. Nahaauto...Rohkem PVC auto mööbli nahk auto jaoks PVC mootorsõiduki polsterdatud nahast on kriimustuskindluse, kulumiskindluse, niiskuskindluse, vananemisvastase ja väga vastupidava omadused, mida kasutatakse peamiselt igasuguste autode sisekujunduses. Kõva kõvadust saab valmistada vastavalt kliendi nõuetele ....Rohkem Me oleme professionaalsed nahktooted, tootjad ja tarnijad, kes on peamiselt spetsialiseerunud kohandatud tootmise ja hulgimüügi teenustele. Soovi korral võite osta odavat istekohta ja vaadata meie hinda.


text: Vähendatavate teenuste hulka kuuluvad transporditeenused, viipekeeleteenus, isikliku abistaja teenused, töö- ja rakenduskeskuse teenused, nõustamisteenused ning päevategevus ja –hoid, teatas Tallinna Puuetega Inimeste Koda. Koda juhib volikogu fraktsiooni esindajate tähelepanu, et lasterikkad pered ja puuetega inimesed on riigi ja kohalike omavalitsuste erilise hoole all (Eesti Vabariigi põhiseaduse § 28). Tallinna linna esindajad on varem korduvalt rõhutanud, et sotsiaalselt haavatavad grupid, sh puuetega inimesed, on linna jaoks prioriteet, siis on käesoleval majanduslikult raskel ajal puuetega inimeste toimetuleku tagamiseks äärmiselt vajalik säilitada olemasolevate teenuste mahud. «Tallinna linnavolikogu otsus annab linnakodanikele signaali volikogu liikmete suhtumisest nendesse inimestesse, kes vajavad oma linnavõimu erilist hoolt ja tähelepanu,» ütles puuetega inimeste koja juhatuse liige Külli Urb. Tallinna linna 2009. aasta eelarves on planeeritud puuetega inimeste hoolekandeteenustele ligi 50 miljonit krooni. Linna 2009. aasta esimese lisaeelarve kolmas lugemine toimub 25. juunil kell 14 linnavolikogu istungil. Tallinna Puuetega Inimeste Koja eesmärgiks on kaitsta ja esindada puuetega inimeste huve Tallinna tasandil. Koda on katusorganisatsiooniks 22-le Tallinna puuetega inimeste ühingule. Tallinnas on kokku ligi 20 000 puudega inimest, kellest 4700 kuulub koja liikmesorganisatsioonidesse.


Omanäoline Läänemaa loodus, eraldatus ja avar silmapiir - kõik see tekitab tunde, nagu asuksid maailma äärel. Üksi või kahekesi, perega või väikese sõpruskonnaga leiad siin paiga, kus keegi ei sega. Vanas õunaaias olevas savimajas on õdus istumispaik ja kuppelahi pitsa küpsetamiseks. Palaval suvepäeval kaitseb savimaja tõhusalt kuuma päikese eest ja on mõnus paik mõtete kogumiseks... Või toeta lihtsalt selg vastu õunapuud ja võta aega olemiseks. Rännak mööda matkarada mere äärde päikeseloojanguni kosutab hinge ja avardab meeli. Pikemale jalgsi- või rattaretkele minnes avastad Matsalu Rahvuspargi võluvaid puis- ja rannaniitusid, läbi binoklisilma tabad vee- ja metsalinde. Pärast matkapäeva kulub ära lõõgastav saun. Paneme teie jaoks saunatünnile tule alla. Kuumas vees saate vaadata tähistaevast nii suvel kui talvel. See on elamus! Disc-golf on jõukohne ja põnev mäng lõõgastuseks seminaril või suvepäevadel. Rõõmusta oma kaaslast romantilise õhtusöögiga. Hoolivalt ja armastusega valmistame valitud road just teile kahele ja serveerime küünlavalguses kamina ees. Vaikne muusika ja sviidi mugavused on just see, mida argielust väljapuhkamiseks vajad. Suvel pakume romantilist õhtusööki õunapuuaias asuvas rustikaalses savimajas või terrassil maja ees. Vaade merele ja loojuvale päikesele, rohutirtsude siristamine augustikuus, langevad tähed, küünlalaternad õunapuul.


(1) Vallavalitsusel on õigus võtta jäätmevedajalt enne tähtaja lõppu ära ainuõigus korraldatud jäätmeveo teenuse osutamiseks, kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:


text: Kanuumatkad jõhvikasohu | Nature Tours Estonia Kanuumatkad jõhvikasohu PLAANILISED kanuumatkad jõhvikasohu ?. september (hetkel teadmata kuupäevad) kell 10 ?. september – vabu kohti* 23 kõrged kummikud jõhvikakorjamise anum Mida jõhvikaretke hind sisaldab? Jõhvikaretke kirjeldus Jõhvikaaeg on Emajõe-Suursoos aasta tippsündmus. Marjul käidi tihti paadiga, sest parimad marjasoodeni pääsebki vaid vett mööda. Ka meie sõidame sohu mööda veeteid! Jõhvikamatku korraldame septembris ja oktoobris. Kanuuga jõhvikalkäik on kombinatsioon kahest tegevusest – avastame kanuudel Emajõe-Suursoo vetelabürinti ning teeme peatuse marjaväljade juures. Kellel soovi ja usinust, saab täita marjanõud jõhvikatega. Soojõed on vaiksed ja ilma vooluta. Nendel kanuutamine on jõukohane ka algajatele. Jõhvikamatk kestab 5 tundi. Marjakorjamise peatusel pakume ka kerget matkasnäkki (pirukat ja jooki).


text: BitLockeri draivikrüptimisega saate kaitsta oma operatsioonisüsteemi draivi (draiv, kuhu on Windows installitud), fikseeritud andmedraivi (näiteks sisene kõvaketas) või eemaldatavat andmedraivi (näiteks USB-mäluseade). Krüptitud draivi vabastamisviis sõltub kahest asjast: millise draiviga on tegemist; millise vabastamismeetodi valisite BitLockeri häälestamisel sellel draivil. Kui olete oma operatsioonisüsteemi draivi jaoks BitLockeri sisse lülitanud, siis palutakse teil arvuti sisselülitamisel sisestada BitLockeri PIN-kood või parool või USB-mäluseade, mis sisaldab käivitusvõtit. See tuleb teha enne sisselogimist. Sisestage oma BitLockeri PIN-kood või parool ja vajutage seejärel sisestusklahvi (Enter). Või sisestage oma kiipkaart (nimetatakse ka turbekaardiks), sisestage kiipkaardi PIN-kood ja vajutage sisestusklahvi. Akna Arvuti avamiseks libistage sõrme kuva paremast servast keskkoha poole, koputage nuppu Otsing (või kui kasutate hiirt, osutage kursoriga kuva paremasse ülanurka ja klõpsake siis nuppu Otsing), sisestage otsinguväljale tekst Arvuti, koputage või klõpsake nuppu Rakendused ja seejärel koputage või klõpsake käsku Arvuti. Topeltkoputage või -klõpsake draivi, mille soovite avada. Sisestage oma BitLockeri parool ja seejärel koputage või klõpsake käsku Vabasta. Või sisestage oma kiipkaart, koputage või klõpsake nuppu Veel suvandeid, suvandit Kasuta kiipkaarti, sisestage kiipkaardi PIN-kood ja vajutage sisestusklahvi. Kui lülitate BitLockeri sisse oma operatsioonisüsteemi draivi jaoks, siis saate määrata BitLockeriga kaitstud fikseeritud andmedraivi automaatse vabastamise Windowsi käivitamisel. BitLockeri draivikrüptimise avamiseks nipsake kuva paremast servast keskkoha poole, koputage nuppu Otsing (või kui kasutate hiirt, osutage kursoriga kuva paremasse ülanurka, nihutage kursorit allapoole ja klõpsake siis nuppu Otsing), sisestage otsinguväljale tekst BitLocker, koputage või klõpsake kategooriat Sätted ja seejärel üksust BitLockeri draivikrüptimine. Valige draiv, mille jaoks soovite lubada automaatse vabastamise, ja siis koputage või klõpsake käsku Lülita sisse automaatne vabastamine. Teilt võidakse küsida administraatoriparooli või valiku kinnitamist. Sisestage draiv arvuti USB-porti. Koputage või klõpsake teadet Vabasta draiv. BitLockeriga kaitstud eemaldatava andmedraivi jaoks saate määrata automaatse vabastamise Windowsi käivitamisel. Sisestage eemaldatav andmedraiv, mille jaoks soovite lubada automaatse vabastamise, koputage või klõpsake nuppu Veel suvandeid ja märkige seejärel ruut Vabasta selles arvutis automaatselt. (Enne automaatse vabastamise jõustumist peate draivi üks kord veel vabastama.) BitLockeri draivikrüptimine on saadaval ainult väljaannetes Windows 8 Pro ja Windows 8 Enterprise. BitLockeri kaitse saate ajutiselt välja lülitada (näiteks uue tarkvara installimiseks, mida BitLocker võib muidu blokeerida), samuti saate BitLockeri välja lülitada. Viimasel juhul draiv dekrüptitakse ja see pole enam kaitstud. Lisateavet leiate teemast Failide kaitsmine BitLockeri abil. Vaadake kõiki turbe, privaatsuse ja kontodega seotud tugilehti. Esitage oma küsimus veebifoorumites.


FT: Brüssel esitab Gazpromile süüdistuse hindade ülessurumises ja konkurentsi tõkestamises(43) Brüssel esitab Gazpromile kolmapäeval süüdistuse oma domineeriva seisundi kuritarvitamises Euroopa gaasiturul. Monopolivastane süüdistus ähvardab aga veelgi pingestada juba niigi keerulisi suhteid Moskvaga, kirjutab Financial Times. Euroopa Liidu konkurentsivolinik Margrethe Vestager kavatseb edasi minna juba tükk aega tagasi alustatud Gazpromi juhtumiga, mis oli peaaegu külmutatud Ukraina kriisi tõttu, teatasid kaks olukorraga kursis olevat allikat Financial Timesile. Otsus saata Gazpromile ametlik niinimetatud vastuväidete avaldus on aga Financial Timesi hinnangul Euroopa Komisjoni jaoks õnnemäng. Komisjon on alati kinnitanud, et kohtleb Gazpromi nagu iga teist Euroopas tegutsevat ettevõtet, vaatamata geopoliitilistele mõjudele, mis sellisel protsessil võiksid olla. Venemaa peab juurdlust poliitiliseks relvaks. Komisjon on pannud oma süüdistuse kokku selle ümber, et Gazprom tõkestab konkurentsi ja surub hindu üles Kesk- ja Ida-Euroopas. Kuigi süüdistus on koostatud juba eelmisel aastal, on Brüssel selle esitamist tagasi hoidnud, kartes, et see muudab üha sõjakama Moskva veelgi vaenulikumaks ja kutsub esile reageeringu, nagu näiteks gaasikraani kinnikeeramise, mis kaalub üles need probleemid, mida komisjon tahab süüdistuse esitamisega lahendada. Mõned asjaga kursis olevad inimesed arvavad, et Vestager võib üritada juurdluse fookust kitsendada, nagu ta tegi eelmisel nädalal Google'i-vastase süüdistuse puhul. Gazprom teatas sel kuul Euroopa Komisjonile, et tahab taasalustada kokkuleppeläbirääkimisi. Enne kui need eelmisel aastal Ukraina kriisi puhkedes katkesid, oli neil vähe edu saavutatud. Moskva peab igasugust süüdistuse esitamise otsust tõenäoliselt provokatsiooniks. Euroopa Komisjonil on õigus määrata trahv kuni kümne protsendi ulatuses Gazpromi ülemaailmsest käibest ja nõuda ärimudeli muutmist. Kui vastuväidete avaldus on esitatud, saab Gazprom 12 nädalat vastamiseks ja istungi kokkukutsumiseks enese kaitsmiseks. Endiselt on võimalik ka kokkulepe. Vestager on varem väitnud, et peab Gazpromi juhtumit kommertsküsimuseks, mis pole poliitikaga seotud. Konkurentsiseaduste järjekindel kehtestamine on Vestageri sõnul elutähtis Euroopa energialiidu ülesehitamise lootuste seisukohalt. Brüsseli juurdlus toetub kolmele sambale: Gazprom on kuritarvitanud oma turul domineerimist liiga kõrge hinna küsimiseks, gaasi edasimüümise piiramiseks ja konkureerivate tarneallikate blokeerimiseks.


Time avaldas haruldasi lapsepõlvepilte Putinist: kui keegi teda solvas, kargas Volodja talle kohe kallale(195) Venemaa presidendi Vladimir Putini varastest eluetappidest teatakse üsna vähe peamiselt selle tõttu, et ta töötas täiskasvanuna KGB-s. Ajakiri Time avaldas aga temast haruldasi lapsepõlvepilte. Putin sündis Leningradis 1952. aasta 7. oktoobril. Tema isa sai Teises maailmasõjas raskelt haavata ja ema elas üle Leningradi blokaadi. Putini üks vendadest suri varsti pärast sündi ja teine blokaadi ajal, vahendab Time. Enamik sellest, mis on teada Putini varase elu kohta, on pärit temalt endalt ja tema tolleaegsetelt sõpradelt. Üks sellistest sõpradest rääkis raamatu „The Man Without a Face: The Unlikely Rise of Vladimir Putin“ („Mees ilma näota: Vladimir Putini ebatõenäoline tõus“) autorile Maša Gessenile, et kui keegi teda kuidagi solvas, et kargas Volodja talle kohe kallale, küünistas, hammustas, kiskus salkude viisi juukseid välja, tegi mida iganes, et keegi teda enam kunagi kuidagi ei solvaks. Enne teismeliseaastatesse jõudmist alustas Putin võitluskunstide õppimist. Hiljem jäi ta püsima juudo juurde. Juba varases eas kavatses Putin KGB-sse tööle minna. Ilmselt mõjutasid teda raamatud ja telesarjad, mis KGB-d romantiseerisid. Ta omandas juristihariduse, sest talle öeldi, et see aitab KGB-sse tööle saada. 1970. aastate keskpaigaks, olles abiellunud esimese naise Ljudmilaga, oli Putin KGB-s tööl ning alustas seal poolteist aastakümmet kestnud karjääri. 1984. aastal sai ta spiooniväljaõppe ja saadeti Ida-Saksamaale Dresdenisse. Tegemist oli pettumustvalmistava kõrvalise tööga. Putin pidi raporteerima sündmustest Lääne-Saksamaal ja püüdma värvata välistudengeid. Kui Berliini müür langes ja Nõukogude Liit hakkas lagunema, naasis Putin koos perekonnaga Leningradi. Seal algas tema üleminek poliitikasse, kui ta ühines Anatoli Sobtšaki linnapeaks valimise kampaaniaga. Pärast 1991. aasta augustiputši lahkus Putin ametlikult KGB-st ja temast sai Peterburi aselinnapea. Pärast Sobtšaki valimiskaotust 1996. aastal kolis Putin Moskvasse ning kaks aastat hiljem sai temast Venemaa föderaalse julgeolekuteenistuse (FSB) juht. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71290843