Tutvu valdkonnaga: Metsandus - Publik Kuigi metsatöö käib tänapäeval peamiselt masinatega, on tulevastel metsameestel vaja omandada ka käsitsitöö oskused.Tõnu Eller Koolilõpp seab paljud noored küsimuse ette – mida edasi õppida, mis eriala omandada? Erialavaliku juures peetakse oluliseks, et tulevane elukutse oleks huvitav, tasuv, tagaks mitmekülgse töö ja et see töö ka tulevikus otsa ei lõpeks. Kõigile neile nõudmistele vastavaid erialasid on päris hulgaliselt, kuid kindlaks valikuks on ka metsandus. Metsandust saab õppida Luua Metsanduskoolis. Tegemist on kutseharidusega, nii et esimene võimalus Luua kooli ukse paotamiseks on juba peale põhikooli lõppu. Kuid sellega õppimisvõimalused ei lõpe. Kooli on oodatud ka gümnaasiumi lõpetajad ning ka täiskasvanud, kes tahavad omandada uut eriala või täiendada oma teadmisi-oskusi. Metsanduslikke erialasid on Luua metsanduskoolis seitse, kuid laias laastus võib neid jagada kolmeks – metsamehed, masinamehed ja arboristid. Olgu siinkohal kohe öeldud, et sõnalõpp –mees ei tähenda seda, nagu poleks naised kooli oodatud! On küll, ja pea igal erialal õpib ka väga tublisid tüdrukuid. Aga kes siis Luua kooli lõpetajatest saavad? Esiteks tulevad Luualt pea kõik need mehed ja naised, kes metsatöid korraldavad. On nende ametinimetuseks metsameister või metsur või midagi muud – töö on ikka seotud metsamajandamise ja –kasvatamisega. Teadmisi saab ka selle kohta, kuidas ja millega metsas tööd teha. Õpe on paljuski praktiline, sellist õpilast, kes poleks saanud piisava töökogemuse metsas, Luua metsanduskooli uste vahelt välja ei tule. Tee oma hobist oma elukutse! 25.11.2016 Masinamehed on peale õppetöö lõppu need, kes hakkavad suuri ja võimsaid metsamasinaid taltsutama. Suurem osa meie metsades tegutsevatest harvesteri- ja forvarderijuhtidest on käinud Luua metsanduskoolis. Et õpe oleks kvaliteetne ja lõpetajate oskused vastaksid tööturu nõudmistele, on koolil oma metsamasinate park ja ka metsad, kus tööd õppida. Metsamasinate eriala on väga populaarne, õppida soovijate vahel on arvestatav konkurss ning kooli pääsevad vaid parimad. Nemad selguvad katsete tulemusel. Arboristid on aga puukujundajad, inimesed, kes teavad puittaimedest kõike! Oskavad neid istutada ja hooldada. Kui kusagil on näha inimest, kes on roninud puu otsa ja seal näiteks saega tööd teeb, on tegu arboristiga. Nagu sellest lühikesest ülevaatest näha, on metsanduses erialasid palju. Suur on ka nõudlus nende oskuste järele. Suurem osa lõpetajatest leiab endale kiiresti erialase töö, paljud on juba õppe ajal saanud töökoha osas kokkuleppele ühe või teise ettevõttega. Ka tulevased palgad on üle keskmise. Nii et miks siis õppida metsandust? Lühidalt vastates – metsandus tagab kindla tuleviku, korraliku sissetuleku ning mitmekülgse töö. Tõsi – päris kontorilaua taga seda tööd ei tee, kuid eks seal istumine oleks ka igav. Töökohad on üle Eesti, enamasti maapiirkondades. Oluline on ka see, et Luua Metsanduskooli edukas lõpetaja saab lisaks heale haridusele ja headele sõpradele koolist kaasa ka oma eriala kutsetunnistuse. See on aga väga oluline edasises elus, sest näiteks suurtel RMK tööde hangetel on kutsetunnistus osalemise eeltingimus. Ka ettevõtted, kel otseselt seda nõuet pole, eelistavad kutsetunnistusega töötajaid.


source: CulturaX

text: Halinga farmi omanik Raul Peetson Piimajõe bussipeatuses, kuhu tegelikult bussi ei käi. See sai tellitud lihtsalt ilu pärast.Foto: Andres Haabu Eesti suurima piimafarmi Halinga omanik Raul Peetson soovitab kõigil raskustesse sattunud põllumeestel unistada hästi konservatiivselt, kontrollida oma tagalat ja võidelda pankroti vastu vaid nendega, kelle suhtes on täielik usaldus. Saneerimisel oleva Eesti suurima piimatootja OÜ Halinga saneerimisnõustaja, advokaat Veikko Toomere sõnul on Halinga maksejõuetu ning ettevõte on juba pankrotis. Farmi omanik ja juhataja Peetson sellega ei nõustu ja ütleb, et pankrotiavalduse laualepanemine oleks lihtsama vastupanu teed minek ja enneaegne allaandmine. Halinga juhtkond on valmis ellujäämise nimel edasi võitlema. Ometi tunnistab ta, et on teinud lühikese ajaga ülisuureks kasvanud Halinga farmis mitu juhtimisviga. Esimese uue farmi käivitamisel 2012. aasta novembris jooksis Peetson oma uhiuute lautade-lüpsikodade vahet asju ajades ööpäevaga säärikutes 46 kilomeetrit. Nüüd võitleb ta oma 3600 lehma ja 60 töötaja eest, teisel pool 120 võlausaldajat, kes nõuavad tagasi 9 miljonit eurot. Tegelikult oli Halingal saneerimise algatamisel nõudeid isegi 14 miljoni jagu, kuid neid on oluliselt vähendatud. Küsimustele vastab Raul Peetson. Mis läks Halinga farmiga halvasti, et tuli algatada saneerimine? Peame minema ajas kolm-neli aastat tagasi, kui hakati seda suurt farmikompleksi ehitama (novembris 2012 – toim). See oli ambitsioonikas plaan, mille eesmärk on olnud piimatoodang üles saada ja kaasata investor just selliste raskete aegade jaoks. Me ei saanud aga oma suuri farme korralikult käima. Kui hakkasime oma piimatoodanguga just plaanile lähenema, tuli piima hinna langus, millega me ei suutnud sammu pidada. Ettevõtte säilitamiseks ja ümberstruktureerimiseks võeti ette saneerimine, et see raske aeg üle elada. Kui peame iga kuu eelarvet ümber tegema, sest piima hind kukub jälle rohkem, kui me karta oskasime, kaob lõpuks pidev kriisiplaani tegemine ära ja see ongi lihtsalt võitlus ellujäämise nimel. Nimetan seda peksasaamise efektiks: kui peremees tuleb koju ja annab koerale nätaka ja peksab teda iga päev, siis lõpuks on koer õnnelik, kui peremees tuleb koju ja teda ei löödagi. Sama oli piima hinnaga. Tõusu polnud enam mõtet loota, hea meel oli juba selle üle, kui enam ei langenud. Millises seisus teie ettevõte praegu on? Aasta aega on olnud saneerimist ja on vaja kaasata investor või leida täiendavad vahendeid, et saneerimiskava täitma minna ja pidada vastu senimaani, kui piima hind tõusule pöördub. Samal ajal kohustusi täites ja karja tootmispotentsiaali hoides. Miks ei ole õnnestunud pea aasta eest algatatud saneerimisega ettevõtet päästa või vähemalt paremuse poole viia? Ajalist ja rahalist ressurssi, millega päästa võlausaldajate raha ja ettevõte saneerimisest edukalt välja tuua, on läinud sisemiste võitluste peale. Ettevõtetel, kes lähevad saneerimisse, soovitan saneerimiskava konservatiivsem teha. Ja kindlasti omadega. Kui kunagi saab sellest perioodist raamatu kirjutada, siis meil on sinna panna, mida oleme õppinud. Number üks on see, et luurele tuleb minna nende inimestega, keda sa tunned. Me siin pingutame, et pidada sõda selle nimel, et ellu jääda. Lisaks peab veel vaatama oma kaevikus ka ringi, sest kuskil käib keegi nagaaniga ringi, üritab sulle selja tagant kuuli põlve lasta. Mis teid veel praegu elus hoiab? Oleme tõmmanud suuri kulusid kokku, kulutame teraviljakasvatuses ja mujal minimaalselt. Müüme tootmiseks mittevajalikku põhivara, vähendame maakasutust. Eelnevatel aastatel on võetud teraviljakasvatuses ambitsioonikaid plaane, et katta ära teraviljavajadus ja kasvatada teravilja ka müügiks. Praegu oleme läinud selle plaani juurde tagasi, et number üks on oma kari. Rahavood on sellised, et jooksvaid kohustusi täidame. Kas vähem maad ja vilja tähendab siis ka Halinga põhilise tulutooja piima tootmise vähenemist? Praegu teeme kõik selleks, et vähendamised hoiaks piimatoodangu sellises optimaalses piiris, kus piimatoodang kataks ära jooksvad kulutused. Mida te nüüd tagantjärele targana kindlasti teisiti teeks, kui uue farmi ehitamine ja suur laienemine oleks alles ees? Me ei saa pretendeerida sellele, et ettevõte on super hästi juhitud, kindlasti on juhtimisvigu tehtud. Halinga juhtimisviga on see, et kasvasime väga väiksest ettevõttest väga suureks samade inimestega ega ole juhtimist lihtsalt suutnud järel lohistada. Alustasime 300 lehma ja 40 töötajaga, nüüd oleme jõudnud 1800 lüpsilehmani (lisaks vasikad, kasvueas lehmad ja pullid – toim). Aga meil on olnud ettevõttes kogu aeg avatus juhuks, kui meil on võimalus kaasata välisinvestor. Meil on elu nagu klaaskontoris: vaatad sisse, vaatad välja, kõik tegevused on arusaadavad. Meil on hästi palju ettevõtteid kokku ostetud. Oleme käitunud aabitsa järgi.


text: Erik Moora: Sõda Ukrainas tähendab, et meie maailm ei ole enam endine - Eesti Ekspress 24.02.2022, 07:46 Sõda, mis hävitab tuhandeid, võib-olla kümneid või isegi sadu tuhandeid inimelusid. Poegi, tütreid, emasid ja isasid. Mitte keegi neist pole seda ära teeninud, mitte keegi neist ei ole seda põhjustanud, andnud vähimat õigustust. See sõda ja need kohutavad kannatused, mida see kaasa toob, on julmad, küünilised. Need on täiesti ebavajalikud. Vastutus sõja eest on täielikult Vladimir Putinil ja tema kuritegelikul režiimil. Selle põhjuseks on tema haiglane ja mõistusevaba alaväärsuskompleks, soov taastada ajaloo prügikasti langenud impeeriumit. Selle põhjuseks on väiklane hirm, et Ukraina õnnestub. Riigina, ühiskonnana, demokraatiana. Viimase 7 aastaga on Ukrainast saanud vaba, avatud ja pulbitsev ühiskond. See on vastand Moskva režiimile. Seda ei suuda Putin kannatada. Rünnaku eesmärgiks on Ukraina demokraatlikult valitud juhtkonna kõrvaldamine. Nüüd tuleb unustada oma väiklased ja tühised sisetülid, et iga Eesti inimene saaks keskenduda olulisele - enda, oma pere, ühiskonna tugevdamisele. Sõda saadavad Putini valed ja õigustused, millel ei ole päris eluga mingit pistmist. Need on teadlikud ja jultunud valed nii Ukraina riigi, valitsuse, aga ka Lääne, Ameerika Ühendriikide ja NATO kohta. Keegi neist pole andnud ühtki põhjust alustada sõda. Eriti ohtlik on see, et Putin tõestas suure sõjalise rünnakuga Ukraina rahva ja riigi vastu lõplikult, et tema otsused pole ratsionaalsed, vaid on kantud paranoiast, ohtlikest ning ebainimlikest kinnisideedest. See on tõehetk ka meile. Me peame sellest tegema õiged järeldused ja olema valmis halvemaks. Siin Eestis. Euroopas. Ning kogu Läänemaailmas. Alustuseks peame tunnistama, et meie elu ja maailm ei ole enam endine. Lõplikult on läbi ilus aeg, kus sõda oli midagi, mis kuulub ajalukku või kaugetele maadele. Tagasi on ajaloo kõige süngemad hoovused. Ukraina ründamine näitab Eestile, et Putini Venemaa ei kohku tagasi millegi ees. Me ei saa eeldada midagi. Ka seda mitte, et NATOsse kuulumine meid säästab. See ei muutu, kuni Putin elab ja on võimul. Nüüd tuleb unustada oma väiklased ja tühised sisetülid, et iga Eesti inimene saaks keskenduda olulisele - enda, oma pere, ühiskonna tugevdamisele. On aeg hoida kokku. On aeg hoida ja ehitada oma julgeolekut.. Oma vabadust ja tulevikku tuleb kaitsta. Iga päev ja kõiges, mida me teeme. Me peame rõhutatult olema head ja usaldusväärsed liitlased. Meil peab olema oma liitlastele midagi pakkuda. Me peame tegema kõik, mis meie võimuses, et hoida lääneriikide ühtsust ja selget meelt. Selleks peame pingutama, sest paljude meie liitlaste jaoks on Ukrainas toimuv suurem üllatus ja šokk, kui meile siin. On väga tähtis, et Ameerika Ühendriikidel, meie olulisimal ja tugevaimal liitlasel, on Kremli tekitatud kriisi algusest peale olnud väga selge vaade sellele, mis toimub ja mis on tulemas. Ukraina rahva aitamiseks ei ole ükski meie võimuses olev samm liiga suur. Et anda ukrainlastele usku ja jõudu oma vabadust kaitsta, tuleks neile anda selge perspektiiv ehk Euroopa Liidu kandidaatriigi staatus. Kõige olulisem on aga selge pea. Ja mõistmine, et meie liitlassuhted ja meie kuulumine Euroopa ja NATO südamesse on meie suurim tugevus.


Kuidas istutada ja kasvatada Spargel - Tips for you - Tipsed.Com Kuidas istutada ja kasvatada Spargel Plant kord ja võite olla koristamata spargel ( Spargel ametnikud ) aastakümmet hiljem samast taimed.See igavene, mis kasvab USA põllumajandusministeeriumi taime vastupidavus tsoonid 4 kuni 8, toodab kuni 30 aastat, kuid eelnevalt istutamine ettevalmistamisel , nagu muld muudatused, asukoht valikut, drenaaži ja päikese käes, mängib suurt rolli pikk-term edu.Spargel on istutatud seisvate kroonide asemel seemneid või hakkab.Valides sordid istutada, otsida roostekindel tüüpi või võid joosta raskesti likvideerimiseks haiguse probleeme. kohavaliku ja mullaharimine Plant spargel hästi äravool ala täis päikest .Full päike on kuus või rohkem tundi otsest päikesevalgust päevas. Plant spargel kroonid kevadel kaks nädalat enne viimase külma.Puhasta peenra umbrohu ja juured, kõrvaldades oksi ja kive lähete, siis levis 2 kuni 4 tolli komposti ühtlaselt üle kogu voodi. Kasutades aed kahvli või root-mullafrees, segatakse mulda komposti 12 kuni 15 tolli s ügav.Spargel kasvab hästi pinnas pH vahemikus 5,8 ja 6,5 . Kaevamine ja Crown määramine Kaevata kraav, 1 jalg sügav ja 1 suu lai pikkus peenra, ja täitke allosas 4-6 tolli kraavi koos segu võrdsetes osades pinnase jakomposti.Vala mullas seega moodustab piigi mis jookseb pikkus reas.See jätab kraavi 6.-8 tolli sügav keskel. sukelduda juure osa spargel kroonid leiges vees 20 minutit, siis taim kohe. Set spargel kroonid mullale-komposti segada kraavi, mis võimaldab juured laotama alla poole maksimumist. Space spargel kroonid 9 kuni 18 tolli peale .Lisa veel 3 tolli komposti-mulla segu peal spargel krooni. Vesi spargel kohe pärast istutamist , leotades mulda kraavi põhja.Jälgi veega läbi ülejäänud kasvuperioodi kui top 1 tolli kuivab pinnas, leotades voodi 6 tolli sügav iga kord. Deep kasta julgustab sügava juurestiku arengut , mille tulemuseks on tugev, terved taimed. väetada igal kevadel tasakaalustatud 10-10-10 väetist.Kasutage 1/2 tassi 25-square-foot voodi.Raputa väetis maapinnale, siis kasta voodis, kuni see on niiske 6 tolli sügav.Line up kevadel väetist ühe regulaarset kastmist istungil. multšimine ja Umbrohutõrje Multšina spargel komposti, kooremultsi või seemne-free heina kevadel kuhjuvad it up 2 kuni 4 tolli sügav ümber arendamisel odad.Kuna multši laguneb, täiendada seda uute materjali. Spargel peab kasvuruumi, eriti esimese paari kasvuperioodi jooksul. Tõmmake umbrohi käsitsi või kasutada kõblas õrnalt tõrjuma juured hoida voodi selge. Anna taimed kaks kuni kolm aastat, et saada kehtestatud enne saagikoristust . Kuidas muuta Administrator Password on Norstar Kuidas keelata Koputus My Home AT & amp ; T Phone ? Kuidas teha konverentskõne või Helista mitu inimest ?


source: wikipedia

text: Ken Saro-Wiwa (sünninimi Kenule Benson Tsaro-Wiwa; 10. oktoober 1941 Bori – 10. november 1995) oli Nigeeria kirjanik ja keskkonnakaitseaktivist, Nigeeria naftarikka deltapiirkonna ogoni hõimu poliitiline liider. Ta sündis 1941 Boris Nigeeria lõunarannikul ja kasvas suures tugevate hõimusidemetega perekonnas. Ta õppis Ibadani ülikoolis ja Umuahia Government College'is, kus ta hiljem õpetas. 1960. aastatel oli ta õppejõud algul Nigeeria ülikoolis, hiljem Lagose ülikoolis. Ta astus agressiivselt välja Nigeeria sõjaväelise režiimi ja kompanii Shell Oil vastu keskkonnakahjustuste pärast ogoni hõimu maadel. Saro-Wiwa nõudis ogoni hõimu enesemääramist ning süüdistas Nigeeria poliitikuid, hõimujuhte ja Shell Oili rüüstamises osalemises. Et teda ja tema kaaslasi vaigistada, püüti neid ära osta, ähvardati ja peksti. Saro-Wiwa kasutas oma võitluses, luuletusi ja jutustusi, poleemikat ja situatsioonikomöödiaid televisioonis. Ühes kolumnis aastast 1990 kirjutab ta Maailmapanga poliitikat arvustades: Peaaegu 20 aastat tagasi tutvusin ma ühel ringreisil Ameerika Ühendriikides oma perekonnanime mõningate variatsioonidega. New Yorgis kutsuti mind Sora-Wawo, Los Angeleses Sira-Wawa. Aga kõige tipp oli Atlanta, kus mind Mrs. Coretta Kingi juuresolekul tutvustati Saro-Wee-Wee'na [Saro-Piss-Piss]. Ebamugavalt lähedal tualettruumile, võiks öelda. Tol päeval olin ma valmis muutma oma nime millekski taevalikumaks, nagu Wiwa või Saros. Ma hoidusin sellest. Ajaloo huvides. Pärast arreteerimist kirjutas ta vanglast kirju, milles ta nägi oma saatust ette. Tema viimane näidend kandis pealkirja "On the Death of Ken Saro-Wiwa" ('Ken Saro-Wiwa surmast'). Protsessil, mida inimõiguste kaitse grupid hukka mõistsid, mõisteti Saro-Wiwa koos veel 8 isikuga süüdi väidetavas kaasosaluses nelja ogoni hõimupealiku mõrvas. Pealikud tapeti ühel poliitilisel kogunemisel 1994. Ken Saro-Wiwa ja teised hukati poomise läbi. Nende surnukehad maeti salajasse ühishauda. Säilmed ekshumeeriti 2002. Peaaegu üksmeelselt peetakse seda poliitiliseks justiitsmõrvaks. Ken Saro-Wiwa hukkamise tõttu peatati Nigeeria liikmesus Briti Rahvaste Ühenduses. Poeg Ken Saro-Wiwa saatis jõuka mehena oma lapsed õppima Etoni-taolistesse koolidesse. Ta taotles, et nad tagasi tulles tooksid Nigeeriale kasu. Selleks andis ta neile näiteks vaheajaks lektüürinimekirja ja kamandas stiilis: "Põlvita! Kus on Piiblis öeldud, et poeg peaks isa vastu sõnakuulmatu olema?" Eriti palju ootas ta esimeselt pojalt Ken Saro-Wiwa Jr-lt (saro on 'esimene'). Ent poeg armastas jalgpalli ja kriketit ega tahtnud Nigeerias olla. Ta ei tahtnud ka prestiižikas kõrgkoolis õppida. Poja sõnakuulmatuse tõttu isa ja poeg võõrdusid teineteisest. Ken Saro-Wiwa Jr. võttis ametlikult nimeks Ken Wiwa. Sellest teatas ta isale kirja teel, kui isa oli juba vanglas. Kirja teel leppisid nad ära. Pärast isa surma läks Ken Nigeeriasse ja mattis puusärgis isa piibu ja kaks raamatut. 2000 avaldas Ken Wiwa mälestused raamatuna "In the Shadow of a Saint" ('pühaku varjus'). Välislingid Ken Saro-Wiwa - Life Stories, Books, and Links (foto; oluline allikas) Nigeeria kirjanikud Sündinud 1941 Surnud 1995


Tallinna kesklinna Suur-Ameerika tänavale kerkib nn superministeeriumi hoone, mis sünnib arhitektuurikonkursi tulemustest mööda vaadates, silmas pidades ennekõike ja peaasjalikult hinnakaalutlusi. Kuid see, kas loodava maja arhitektuur on asukoha vääriline ja kuidas mõjutavad uued tornid linnaruumi, paistab olevat Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi jaoks vähem tähtis. Me kõik võiksime oma raha rohkem kokku hoida. Miks tellida kallist prügifirmat? Odavam on puistata oma olmejäätmed metsa alla. Miks kasutada tasulist tualetti? Säästlikum on kükitada korraks pargipõõsa taha jne. Kultuur ja kasvatus ei lase elada kaaskodanike arvel, jätta nende nina alla oma sodi ja ekskremente. Ometi on neid lihtsam koristada kui kivisse raiutud rooja. Kokkuhoid? Kas oleme nii rikkad, et lammutada heas töökorras kõrghoone? Suur-Ameerika tänavale rahandusministeeriumi krundile plaanitava nelja ministeeriumi ühishoone projekteerimine algas 2007. aastal üsna positiivselt. Vana hoone uuendamiseks ja laiendamiseks korraldati arhitektuurivõistlus, mille tulemusel valiti neljast laekunud tööst välja Eestis tuntud arhitektide Martin Aunini, Martin Melioranski ja Marti Kahu lahendus. Kavand nägi ette olemasoleva hoone rekonstrueerimist rahandusministeeriumi jaoks ning uue torni ehitamist majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi tarvis. Uued kostilised Vana maja rekonstrueerimise idee langes aga surve alla. 2011. aastal liitusid projektiga siseministeerium ja sotsiaalministeerium, kes soovisid samuti ühishoonesse kolida. Ruumi hakkas väheks jääma. Olemasoleva hoone konstruktsioon ei lubanud selle kõrgust tõsta, samuti leiti, et vana hoone ei võimalda ka küllalt efektiivset pinnakasutust ja sisekliimat ning selles on raske tagada soovitud energiamärgist. Projekteerijaga sõlmiti uus leping, arvestades, et vana maja lammutatakse ja krundile kerkib kahest omavahel ühendatud uuest tornist koosnev hoone. 2013. aastal asendus siseministeerium ministeeriumide ühishoone projektis justiitsministeeriumiga ja projekti muudeti veel kord. Samal aastal valmis ka ministeeriumide hoone esimene põhiprojekt ja linn väljastas ehitusloa. Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi puhul meenuvad laudaarhitektuuriga koolimajad. Arhitektide liit kritiseeris toona teravalt vana ministeeriumihoone lammutamist. Arhitekt Ülo Ilvese projekteeritud hoone on 1970-ndatest pärit väärtusliku arhitektuuriga ehitis, mis kajastab stiilipuhtalt oma ajastu arhitektuuri suundumusi, leidsid arhitektid. Riik jäi oma tahtmise juurde. Arhitektide liit otsustas jälle RKAS-iga mitte konflikti pöörata, arvestades, et vähemalt projekteerija valik võistlusega oli õnnestunud ja võidutöö, küll muutustega, oli olnud siiani projekteerimise alus. Projekti puhul oli kõige tähtsamaks seatud kvaliteet ja energiatõhusus, maksumusest projekteerijaga ei räägitud. Hing jäi küll korraliku terve ehitise lõhkumise pärast kripeldama. Oleme me tõesti nii rikkad, et lammutada heas töökorras kõrghoone, selleks et ehitada samale kohale pea samas mahus uus? Projekteerimine jätkus täie hooga, lõpule viidi ka ehitamiseks vajalik põhiprojekti staadium. Seejärel toimus hange arendaja leidmiseks. Nimelt on riigi eesmärk anda krundi hoonestusõigus 50 aastaks erainvestorile, kes siis maja valmides rendib selle 20 aastaks ministeeriumidele. Hoone oli saanud vastuvõetava rendihinna tarvis liiga kvaliteetne ja liiga energiatõhus. Hange ebaõnnestus, sest ükski pakkuja ei suutnud tehtud projekti järgi ehitades pakkuda ministeeriumidele vastuvõetavat rendihinda. Hoone oli saanud selle tarvis liiga kvaliteetne ja liiga energiatõhus. Sel hetkel unustas riigi esindaja oma ülevad eesmärgid ja astus vanadesse saabastesse: arendaja leidmiseks korraldati uus hange ja lubati investoril teha oma projekt, määravaks said ruumide ruutmeetrid ja rendihind.Ei loobutud aga nõudest vana hoone lammutada, mis oleks ehk võinud olla esimene kokkuhoiu koht. Hanke võitja OÜ 2Torni loobuski senisest tööst ja projektee Ei loobutud aga nõudest vana hoone lammutada, mis oleks ehk võinud olla esimene kokkuhoiu koht. Hanke võitja OÜ 2Torni loobuski senisest tööst ja projekteerijast. „Kokkuvõtteks peame oluliseks märkida, et RKAS on ministeeriumide ühishoone rajamist kavandatud väga pikalt ja põhjalikult ning kõiki osapooli kaasates. Niisamuti ootame arendajalt riigi esindushoonele väärilist ja linnaruumi sobivat arhitektuurset lahendust ning seda kvaliteedis ja kokkulepitud tähtaegades järeleandmisi tegemata,” vastab RKAS minu linnaruumi kvaliteeti puudutavale küsimusele. Üsna küüniline avaldus, arvestades asjade käiku. Huvitav, kes otsustab, kas loodav projekt on arhitektuuripärl või arhitektuurikäkk? RKAS-i ridades ei ole kõikvõimalike juhtide, haldurite, juristide ja projektijuhtide kõrval tööl ühtegi arhitekti. Aktsiaseltsi maitsemeel Kui riigi tellitud majade üldpilti vaadata, siis ei saa kahjuks juhtspetsialistide maitsemeele peale lootma jääda. Laudaarhitektuuri esteetikast kantud koolimajad ja sootuks stiilitud ametihooned on paraku need, mis RKAS-i hangete puhul esmalt meenuvad. Üksikud ilusad riigi tellimusel valminud hooned pole kerkinud mitte tänu riigi esindajate kultuursele ehituspraktikale, vaid pigem hoolimata nende vastuseisust, kohaliku omavalitsuse või konkreetse hoone tellija eestvedamisel. Ilusad hooned pole kerkinud mitte tänu riigi esindajatele, vaid hoolimata nende vastuseisust. Võib-olla leiab OÜ 2Torni suurepärase arhitekti, kes teeb eelmisest lahendusest odavama, aga vaimustava lahenduse. Keegi pole veel uut projekti näinud, imedesse peab uskuma. Paraku ei toeta praegu miski seda lootust. 9. märtsi „Reporteris” ütles RKAS-i esindaja Kaupo Pajumäe, et uue projektiga palju ei muutu, küsimus on pigem nüanssides. Arhitektuuris, härra Pajumäe, on nüansid väga olulised. Ja kui projekti palju ei muudeta, miks siis valiti uus projekteerija? Uus projekteerija ei saa vana projekti omatahtsi kohandada, see ei ole seadustega kooskõlas. Pole ime, et riigile kuuluv RKAS ei taha oma katuse alla tüütut arhitekti, kes hakkaks juurdlema, kas meie väiksele riigile on kasulik ehitada kehva või keskpärast keskkonda, kas vanalinnale on kasulik, kui riigiasutused muinsuskaitsealustest majadest välja kolivad. On meil mõni riigimees, kel on silme ees tervikpilt riigist? Kas kokkuhoid ehitatud keskkonna kvaliteedi pealt on tõesti osa Eesti tervikpildist? Keda ahvatleb kehv või keskpärane keskkond? Elanikke? Ettevõtjaid? Turiste? Millisesse liigasse Eesti maailmaareenil pürgib? Logi sisse Logi sisse kasutades oma Facebooki, Twitteri või Google'i kontot või e-posti aadressi.


Musumägi saab maailmakoristuspäeval konivabaks - Uudis.net 859 Musumägi saab maailmakoristuspäeval konivabaks Pealinn · 17.09.2020 13:09 "Sel aastal keskendutakse väikeprügile, sealhulgas suitsukonidele, mis saastavad linnaruumi ja jõuavad paraku ka veekogudesse," rääkis Kesklinna vanem Monika Haukanõmm. Eeloleval laupäeval korraldab Kesklinna valitsus Tallinnas Musumäel ja Kanutiaias koristusaktsiooni, millega on oodatud liituma kõik soovijad. "Laupäev on maailmakoristuspäev – suurim globaalne kodanikualgatus, mis on alguse saanud Eestist ja millega on nüüdseks liitunud 180 riiki. Sel aastal keskendutakse väikeprügile, sealhulgas suitsukonidele, mis saastavad linnaruumi ja jõuavad paraku ka veekogudesse. Et korjata ära suitsukonid ja muu praht, ootame tallinlasi kell 11 Musumäele, kust liigume edasi koristama Kanutiaeda," selgitas Haukanõmm. Koristusaktsioon "Konivaba Musumägi" toimub koostöös Kesklinna politseijaoskonna ja mittetulundusühinguga Pühapäevane prügikoristus piknikuga. Nimetatud MTÜ korraldab samal päeval konikoristusmaratone Tallinna eri kohtades. Musumäelt algav ettevõtmine kestab kuni kolm tundi, liituda saab ka lühemaks ajaks. Koristusaktsioonis osalejatele antakse kindad ja muud vajalikud töövahendid. Viimane uuendus 26.09.2020 23:42.


1) käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele ja andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule;


text: Domitianus (Imperator Caesar Divi Vespasiani Domitianus (Germanicus) Augustus; sünninimi (kuni 81. aastani) Titus Flavius Domitianus; 24. oktoober 51 – 18. september 96 Rooma) oli Vana-Rooma keiser 14. septembrist 81 kuni surmani (15 aastat ja 4 päeva). Ta on peamiselt tuntud oma terrorivalitsuse tõttu, mille all senati liikmed kannatasid eriti tema viimastel valitsemisaastatel. Titius Flavius Domitianus oli hilisema keisri Vespasianuse ja Flavia Domitilla teine poeg. Perekonna võimuletulek Kodusõjas 69. aastal varjus Domitianus koos onu Flavius Sabinusega Kapitooliumisse. Vitelliuse poolehoidjad tungisid sinna ning Sabinus tapeti, kuid Domitianus pääses vigastusteta. Kui tema isa Vespasianuse väed 20. detsembril 69 Rooma sisenesid, sai ka Domitianus osa triumfist ja teda tervitati kui caesari. Järgmisel aastal sai temast preetor. Ta üritas muuta Petillius Cerialise kehva sõjakampaaniat Reinimaal omaenese triumfiks. Kui ta 70. aasta sügisel edu saavutamata Rooma saabus, palus ta isalt armu. Sellest ebaõnnestumisest hoolimata oli Domitianus siiski princeps juventutis (noorte juht) ja oli konsul kuuel korral Vespasianuse eluajal. Lisaks kuulutati Domitianus ka 11 aastat vanema venna Tituse troonipärijaks, sest viimasel polnud meessoost järeltulijat. Vespasianuse surma järel juunis 79 lootis Domitianus saada sarnast positsiooni, nagu oli Titusel isa valitsemisajal. Eriti tahtis ta saada tribuuniks ja valitseda mingit osa impeeriumist. Neid talle ei antud ning Domitianus oli oma venna suhtes väga vaenulik. Võimalik, et ta oli ka oma venna kiire surma taga. Nimelt suri Titus 13. septembril 81, olles valitsenud vaid veidi üle 2 aasta. Domitianuse valitsemisaeg Aristokraadid vihkasid Domitianust kui keisrit. Kuigi väga raske on eraldada lihtsat sõimu objektiivsest arvamusest, kuid ajaloolaste Tacituse ja Plinius Noorema järgi näib, et üldiselt olid edevus ja julmus tema ebapopulaarsuse peamised põhjused, mitte sõjaline või administratiivne ebapädevus. Ajaloolane Suetonius oli tema suhtes vähem kriitiline, näiteks võitis ajaloolase kiituse Domitianuse range kontroll nii Rooma kui ka provintside magistraatide üle. Oma sekretariaadis kasutas ta nii ratsanikke kui ka vabamehi ehk libertiine (vabaksostetud orjad, plebeid), kellest mõned säilitasid oma positsiooni ka peale keisri surma. Samuti jäid ametisse tema konsiiliumi (Augustuse loodud nõuandjate kogu) liikmed, sealhulgas ka senaatorid. Seadusandluses oli Domitianus karm, millega ta kutsus esile kriitika ja pahameele, kui üritas ohjeldada rahva pahesid, millest ta isegi puutumata polnud. Teda saab kritiseerida ka põhjendamatus paternalismis. Näiteks oli temale iseloomulikud sellised sammud, nagu käsk hävitada pooled impeeriumi viinamarjaistandused. Eelnev samm oli mõeldud viinamarjade arvelt suurendada teraviljakasvatust ja piirata veini importi Itaaliasse, kus samal ajal polnud lubatud toodangut suurendada. Kuid Domitianus polnud suuteline oma ettevõtmisega lõpuni minema, samas näitavad Plinius Noorem kirjad Traianusele, et Domitianus halduslikke otsuseid tavaliselt ei tühistanud. Tema sõja- ja välispoliitika polnud mitte kõikjal edukas. Domitianus oli pärast Claudiust (keiser 41-54) esimene keiser, kes osales isiklikult sõjakäikudel. Mõlemad sõjakäigud, nii Britanniasse kui ka Germaania aladele võeti ette juba tema valitsemisaja alguses. Samuti saab Domitanusele omistada suurimad teened Reini-Doonau piiri kindlustamisel, kui ühelegi teisele keisrile. Piiri ehitamist ja kindlustamist Šotimaal takistasid tõsised sõjad Doonaul, kus Domitianus ei saavutanud kunagi täielikult rahuldavat tulemust. Mis veelgi hullem, Doonaul kaotas ta lausa kaks leegionit ja palju teisi vägesidki. Kuigi isegi Tacitus tunnistas, et sealne ebaõnnestumine oli pigem komandöride hooletuse ja kiirustamise tulemus, süüdistati Roomas läbikukkumises Domitianust. Populaarsus püsis kõigest hoolimata kõrge sõdurite seas, kelle palka ta oli 84. aastal targalt tõstnud ühe kolmandiku võrra. Ta jätkas oma isa põhiseaduslikku ja tseremoniaalset poliitikat: hoidis sagedasti konsulaate (ta oli konsul ordinarius aastatel 82–88 igal aastal); 85. aastal sai temast eluaegne tsensor, millega ta kontrollis senati koosseisu ja senaatorite üldist käitumist; kandis senatis triumfiriietust ning kreeklaste eeskujul kandis ta mängudel kreekapärast riietust ja kuldkrooni, kusjuures nendel mängudel kandsid tema kaaskohtunikud kroone, millel oli kujutatudteiste jumalate seas ka Domitianus. Suetoniuse järgi oli rahvale tõsine solvang keisri nõue kutsuda teda kui dominus et deus ('isand ja jumal'). Domitianus hukkas 84. aastal oma nõo Flavius Sabinuse, keda ta pidas ilmselt endale ohtlikuks. Olukorra teravnemise märke leiab juba 87. aastast, kuid suurem kriis saabus 1. jaanuaril 89, kui Ülem-Germaania kuberner Antonius Saturninus alustas mässu. Alam-Germaania väed surusid mässu maha ning sellele järgnesid mitmed hukkamised. Paljude senaatorite vastu kasutati lex maiestatis'e seadust (riigireetmine) väga vabalt. Aastaid 93-96 peetakse kõige julmemaks terroriperioodiks. Opositsioon ja Domitianuse surm Domitianuse oponentide seas oli ka grupp doktrinäärseid senaatoreid, kes olid Tacituse ja Plinius Noorema sõbrad. Nende juht oli noorem Helvidius Priscus, kelle isa oli hukatud Vespasianuse käsul. Nende stoiklikud vaated olid ilmselt põhjuseks, miks Domitianus kahel korral "filosoofid" Roomast välja ajas. Domitianuse valitsemisajal hukati vähemalt 12 konsulit, kuid pole põhjust arvata, et nad olid stoikud. Domitianuse rahalised raskused olid murettekitavad. Julmus saabus tema valitsusajal varem kui ahnus, kuid hiljem konfiskeeris ta regulaarselt oma ohvrite vara. Tema ehitusprogramm oli riigile ränk: Rooma sai uue foorumi (hilisema nimega Forum Nervae), tema uus palee Palatinuse künkal, tohutu villa Albani mäel ja paljud teised tööd. Samal ajal nõudis suuri summasid sõdurite palk, mida Domitianus ise tõstis. Tõenäoliselt hoidsid pankroti tema viimastel aastatel ära konfiskeerimised. Domitianuse nõo Flavius Clemensi hukkamine 95. aastal näitas keisri lähimatele liitlastele, et keegi pole kaitstud terrori eest. Kaks pretoriaanide prefekti, mõned paleeametnikud ja keisri naine Domitia Longina (Gnaeus Domitius Corbula tütar) hakkasid seejärel vandenõud sepitsema. Pretoriaanid tapsid keisri 18. septembril 96. aastal. Nerva, kes tegutses salaja, võttis seejärel valitsemise üle. Senat rõõmustas Domitianuse surma üle ja tema mälestus mõisteti ametlikult hukka, kuid armee suhtus tema surma halvasti. Järgmisel aastal nõudsid väed keisri tapjate karistamist. Viited Vana-Rooma keisrid Vana-Rooma konsulid Sündinud 51 Surnud 96


source: fineweb

text: Sisesta sihtriigi, sihtkoha, kuurordi või hotelli nime osa Selle reisiotsingule vastus puudub. Palun valige mõni muu sihtkoha, kuurordi või hotelli nimi või saatke meile vabas vormis reisipäring ja/või tellimus. Valitud: Reisiotsingu alustamiseks palun sisestage otsinguvormile sihtriigi, sihtkoha, kuurordi või hotelli nimi või nimeosa ning palun ärge vajutage Enter-nuppu. Kuvatud tulemuste hulgast valige üks sobilik, mispeale kuvame võimalikud kontekstuaalsed. lisatingimused. Neid muutes saate valikut kitsendada. Kui lisatingimustega päring tulemusi ei anna, siis palun vähendage tingimuste arvu.


text: Sandlipuu (Santalum L.) on poolparasiitsete igihaljate lehtpuude ja põõsaste perekond, mille tuntuim liik on valge sandlipuu. Teadaolevalt kasvab sandlipuid 25 liiki Kagu-Aasiast Austraaliani (austraalia sandlipuu) ja Havai saarteni (havai sandlipuu). Valgest sandlipuust saadakse hinnatud väärispuiti – valget sandlipuiti. Punakaspruuni sandlipuu lülipuidust ja juurtest saadavat meeldiva lõhnalist väärtuslikku eeterlikku sandliõli kasutatakse parfümeerias ja meditsiinis.


Ja see, et igapäevaseid uudiseid sealt eriti ei kuule, ei tähenda küll kahurite vaikimist. Süüria sõjas võib selgelt rääkida neljast, kui mitte viiest erinevast jõust. Bashar al-Assad on oma tankivägede ja õhujõudude toel, aga kohati ka massihävitusrelvi kasutades suutnud hoida enda käes veidi enam kui kolmandiku riigist (enamasti läänerannikul ja lõunaosas). Iraagist saadud toetus on aga Islamriigil võimaldanud kehtestada oma verise režiimi peaagu sama suurel, kuigi peamiselt kõrbealal riigi idaosas. Vähem kui kolmandik riigist jääb seega Süüria ühendatud opositsiooni (kes saab selgelt toetust nii Türgist kui ka USA-st) ja Süüria kurdide relvajõudude kätte, kelle võimalus Assadit kukutada on juba ammu takerdunud sellesse, et nad asuvad kahe tule vahel. Vääritimõistmisi Süüria olude suhtes on tekitanud esiteks kramplikud püüded kogu Süüria opositsiooni Islamiriigiga samastada, mis on selge vale. See on aga osa maailma pannud arvama, et me peakski justkui Assadi poolele asuma, olgugi, et see diktaator on oma võimust kinni hoidmiseks valmis sooritama kõige rängemaid kuritegusid. Islamiriigi ohu tõrjumiseks pole aga lääneriikidel seni mitte mingeid toimivaid abinõusid, kui ehk vaid tuginemine Iraagi armee ja kurdide Peshmerga ebaselgele võitlusvõimele. Oktoobris tegi ka USA õhulööke, et toetada Süüria kurde Islamiriigi vastases lahingus. Türgile see liit kurdidega aga üldse ei istu.Süüria kodusõja leerid. Wikimedia commons Niisiis kaardil punase värviga on kujutatud Süüria valitsusvägede kontrolli all olevat ala. Enne kodusõja algust 2011. aastal oli neil maavägedes 220 000 ja õhuvägedes 100 000 meest, mullu oli neid aga järgi vastavalt 110 000 ja 63 000. Suur osa oli läinud opositsiooni või Islamiriigi poolele üle, osa ilmselgelt ka lahkunud põgenikena riigist. Enamik sõduritest on sunniidid, kuigi juhtkond ongi eelistatult pigem šiiitide sekti alaviitide liikmed. Elukutselistest sõduritest umbes 70 protsenti on alaviidid, kuigi kahurilihaks ongi pigem mobiliseeritud sunniidid. Lisaks on Assad oma toetuseks värvanud ka mitmesuguste teiste nimedega rühmitusi, kellest ennekõike tasuks mainida Liibanoni Hizbullah'd, aga ka Venemaalt värvatud palgasõduritest koosnevat nn Slaavi korpust (viimati 267 meest). Viimastele makstakse palka 5000 dollarit kuus. Kindel on see, et Süüria armee niipea laiali minemas ei ole ja ka Assad ei kavatse elu sees võimu käest anda. Roheline värv tähistab kaardil Süüria ühendatud opositsiooni käes olevaid alasid. Nende valitsuse peaministriks on oktoobrist alates Ahmad Saleh Tu'mah al-Khader, mõõdukas islamist, relvajõudue põhiosaks on aga Va 008000 ba Süüria Armee (FSA), mille staabiülemaks on Abdul-Ilah al-Bashir. FSA on enamikus sunniidid, kuigi näha on sealgi alaviite ja teist sekti, druuse. USA president lubas mullu pool miljardit dollarit sõjalist abi just Süüria opositsiooni mõõdukamatele jõududele. Peamine opositsiooni kants on Aleppo linn, aga sellist sõjalist jõudu, et Assad lõplikult kukutada, neil ei ole. Siiani paistab ka, et Süürias al-Qaidat esindav al-Nusra rinne (kaardil valge värviga alad) oli veel 2014. aasta oktoobrini liidus Vaba Süüria Armeega, siis aga (ilmselt USA survel) need suhted katkesid ja algasid ka omavahelised kokkupõrked. Kas tõesti on Vaba Süüria Armees vaid 50 000 meest? Al-Nusra rinde suuruseks hinnatakse 6000 meest. Kollane värv kaardil tähistab kurdide relvaüksusi - kohalikke rahvakaitseüksusi (65 000 meest) ja samuti ilmselt vabatahtlikke Türgi ja Iraagi Kurdistanist. Nendega on liidus Süüria assüürlaste ja kristlaste relvaüksusi. Süüria Kurdistan kuulutas oma autonoomia välja novembris 2013 (presidendiks Salih Muslim Muhammad)ja ilmselgelt kavatsevad nad jäädagi püsima sarnaselt Iraagi Kurdistaniga, hoides kõik vaenulikud jõud oma aladelt eemal, aga hoidudes ka oma aladelt palju välja tungimast. Kurdid on nii Iraagis kui ka Süürias kõige võitlusvõimelisem jõud Islamririigi vastu. Nende poliitiline eesmärk nõuaks küll samasuguste Kurdistani riigikeste teket Türgis ja Iraanis, kus selline asi aga hetkel võimatu. Islamiriik on teatavasti fanaatilisele džihadismile rajatud äärmusjõud, mis kasvas välja Iraagi al-Qaidast, aga on tänaseks al-Qaida täielikult varju jätnud. Nende jõu hindamiseks tuleb küll vaadata veidi laiemat kaarti. Iraagis on nende käes läänepoolne kolmandik. Relvi on nad saanud peamiselt valitsusvägede relvaladudest, mis Süürias või Iraagis Islamiriigi vägede kätte langesid, seega ka USA Iraagile antud relvi. Islamiriik kuulutas oma liidri Abu Bakr al-Baghdadi mullu lausa kaliifiks. Ameeriklased väidavad islamiriigi vägede suuruseks 30 000 meest, kurdid arvavad siiski arvuks pigem 200 000. Ja Islamiriik tõmbab ligi ka fanaatilisi äärmusislamiste mujalt maailmast. Hinnaguliselt on nende kontrolli all Süürias ja Iraagis 32 000 ruutkilomeetrine territoorium.Süüria ja Iraagi sõjatanner Wikimedia commons Rindejooned Iraagis ja Süürias on küll juba ligemale aastaks enam-vähem paigale tardunud. Seda enam hakkab katkema parema eluga harjunud Süüria keskklassi kannatus, kes otsib selgelt põgenemisteed Euroopasse. Põgenike mass on hakanud just järsult kasvama.


text: Gérard Latortue Latortue õppis Haitis ja Prantsusmaal juurat ja majandust. Märtsis 2003 kirjutas Latortue: "Meie maa on pankrotis. Meie rahva krooniline viletsus ei ole kunagi olnud suurem." Ta pidas nii ühiskonda kui ka keskkonda nii suures ohus olevaks, et kaalul on rahva edasine eksistents. Ta pidas relvastatud rühmituste desarmeerimist hädavajalikuks. "Kogu rahvas võtab avasüli vastu need, kes saavad ja tahavad meil aidata korraldada vabad ja õiglased valimised, kehtestada õigusriik ja jõugud desarmeerida." Ta lootis, et Haiti iseseisvuse 200. aastapäeva pidustused vallandavad muutused. Latortue valiti nelja kandidaadi seast. Eesmärgiks oli leida sõltumatu ja kompetentne peaminister. Endise valitsuse minister Leslie Voltaire nimetas teda patsifistiks ja kompromisside meheks. Endise presidendi Jean-Bertrand Aristide'i pooldajad teatasid, et ei tunnusta Latortue'd. Ka mässulised, kes kutsusid esile Aristide'i lahkumise, olid valikus pettunud. Nad oleksid eelistanud kindral Hérard Abrahami, sest korra jaluleseadmiseks on tarvis tugevat isiksust. Nüüd olevat tarvis leida tugev siseminister. Latortue ülesandeks oli moodustada valitsus ning korraldada koos ajutise presidendi Boniface Alexandre'iga vabad valimised. Peale selle peab ta püüdma tagada riigis turvalisuse, saavutada rahvusliku leppimise lõpule viima rahuliku väljumise Haitit taganud kaosest. Floridas ütles äsja ametisse nimetatud Latortue: "Ma saan kaasa aidata rahvuslikule leppimisele. Sellel 200. juubeli aastal on meil aeg unustada oma erimeelsused ning ühineda riigiks." Ta lubas relvastatud rühmitused desarmeerida. 10. märtsil 2004 jõudis ta Haitisse. Tema sõnul peavad võõrväed jääma Haitisse nii lühikeseks ajaks kui võimalik, kuid esialgu on nende kohalolek vähese turvalisuse ja politsei nõrkuse tõttu hädavajalik. Ta kutsus üles kõiki haitilasi, hoolimata sotsiaalsest päritolust ja poliitilisest mõtteviisist, uue Haiti rajamisele kaasa aitama. Latortue rõhutas, et ta tahab läbi rääkida kõigi rühmitustega. Oma esimeseks ülesandeks nimetas ta endise presidendi Jean-Bertrand Aristide'i vastaste ja pooldajate lepitamist. Tema valitsuses osalesid nii Aristide'i pooldajad kui ka vastased. Isiklikku[muuda | redigeeri lähteteksti] Latortue on abielus ja tal on kolm last. Tema äi oli Haiti diplomaat Mauclair Zéphirin. Koos abikaasa ja ämmaga haldab ta äia poolt kogutud väärtuslikku raamatukollektsiooni Haiti ajaloost.


text: Eestis on karavanimatkajal võimalus sõita loodusele päris lähedale. Võid peatuda looduskaunis paigas nii metsade vahel kui mere ääres. Isegi vaid mõne kilomeetri kaugusel Tallinna keskaegsest vanalinnast leiad mereäärse ja kõigi karavanireisija jaoks vajalike teenustega kämpingu. Kõige parem aeg karavanimatkaks Eestis on suvi. Siis on kaua valge ja sõiduturvalisus on suurem, samuti jääb rohkem aega loodust imetleda. Karavanimatkajale sobivaid kämpinguid leidub Eestis piisavalt, kõige enam on neid Lääne- ja Põhja-Eestis ning meie suurimal saarel Saaremaal. Enamik kämpinguid on avatud maist oktoobrini.


text: Albaania keel (gjuha shqipe, shqip) kuulub indoeuroopa keelkonda, moodustades selles omaette keelerühma. Ta on satem-keel. Aastal 1854 tõestati, et albaania keel on indoeuroopa keel. Albaania keelt peetakse kunagise illüüria keele ainsaks järglaseks. Lähemat sugulust teiste indoeuroopa keelerühmadega ei ole leitud. Mõnede uurijate arvates põlvneb albaania keel traakia keelest või on tekkinud keelte keeruka kokkusulamise tulemusena. Levik Kõnelejad on albaanlased. Albaanias (3,3 miljonit kõnelejat) ja Kosovos (2 miljonit kõnelejat) on albaania keel riigikeeleks. Märkimisväärne hulk kõnelejaid elab ka Montenegros ja Serbias (kokku ligi 1 miljon), Põhja-Makedoonias (700 000), Kreekas (Atikas, Boiootias, Lõuna-Euboial ja Salamisel ning Ipeiroses ja Ateenas kokku 140 000), Türgis (300 000) ja Itaalias (90 000). Kõnelejate koguarv on umbes 6 miljonit, teistel andmetel 7 või 8 miljonit. Murded Kaks suurt murderühma on toski (toskë) ehk lõuna- ja geegi (gegë) ehk põhjarühm. Tänapäeva kirjakeel kujunes 19. sajandil vastavalt kahes variandis. Albaanias domineerib praegu toski kirjakeel, kuid kuni Teise maailmasõjani oli kirjakeelena kasutusel üks lõunageegi dialekt. Albaania keele geegi variant on rikas sajanditepikkuste kultuuritraditsioonide poolest, selles on välja antud palju ilu- ja teaduskirjandust ning kuni 1960. aastateni oli ta Põhja-Albaanias suhtluskeeleks. Kuid pärast Teist maailmasõda on ülemaaliselt hakanud ajakirjandus-, haridus- ja teaduskeelena levima albaania keele toski variant. Aastal 1972 toimus Tiranas Albaania keeleteadlaste kongress, kus kinnitati lõplikult tänapäeva albaania keele ühtse kirjakeele norm toski variandi alusel. Selle on omaks võtnud ka Kosovo albaanlased. Toski murdeid kõneldakse Lõuna-Albaanias (Shkumbini jõest lõuna pool), Kreekas (Kreeka albaanlased: Ipeirose albaanlased ja arvaniidid) ja albaania keelesaartel Sitsiilias ja Kalaabrias (Itaalia; Itaalia albaanlased ehk Arbëreshët), samuti väikestes albaania immigrantide kogukondades Ukrainas, Türgis, Egiptuses ja Ameerika Ühendriikides. Geegi murdeid kõneldakse endises Põhja-Albaanias, Montenegro ja Serbia albaaniakeelsetes piirkondades ning Põhja- ja Lääne-Makedoonias. Albaanias kõneleb 2/3 kõnelejaist geegi murret, üks kolmandik toski murret. Geegi ja toski murrete kõnelejad saavad enamasti üksteisest aru. On ka teisi murdeid, millest arusaamine võib enamikule albaanlastele olla võimatu. Erinevused kirjakeele geegi ja toski variandi vahel avalduvad foneetikas, mõnes grammatilises vormis ja käibesõnavara iseärasustes. Üksikutes kohtades Bulgaarias ja Dalmaatsias kõneldakse väga arhailisi murrakuid. Keeleliit Keel kuulub koos rumeenia, bulgaaria ja kreeka keelega Balkani keeleliitu (nendel keeltel on rida ühiseid tunnuseid, kuigi nad ei ole omavahel lähedases suguluses). Bulgaaria ja rumeenia keelega on ühine määrava artikli paiknemine sõna lõpus (mik, miku 'sõber'; qen, qeni 'koer'). Teine ühine tunnus (uuskreeka ja bulgaaria keelega) on tuleviku moodustamine muutumatu sõna 'tahab' (albaania do, uuskreeka tha, bulgaaria ще (šte)) abil, mis kõikide tegusõnavormide ette lisatakse. Oletatakse, et need ühisjooned tulenevad illüüria keele mõjust. Hääldus ja kirjutamine Rõhk on enamasti eelviimasel silbil. Vokaalid on rõhulistes silpides pikad, rõhututes silpides lühikesed. Kinniste ja lahtiste vokaalide vahel fonoloogilist opositsiooni ei ole. Pikkadel häälikutel [e] ja [o] on tendents kinnisusele. Hääldustabel: ë – [ə] – rõhulises silbis ö, rõhutus silbis [ə] (nagu e prantsuse sõnas de), absoluutses lõpus peaaegu kunagi ei hääldu. y – [y] – ü c – [ʦ] – ts ç – [ʧ] – tš dh – [ð] – nagu inglise "th" sõnas "this" gj – [ɟ] – kokkusulanud "dj" ll – [ɫ] – "kõva" "l" (umbes nagu vene л) nj – [ɲ] – peenendatud (palataliseeritud) "n" q – [c] – kokkusulanud "tj" rr – [r] – tugevasti põrisev "r" nagu hispaania keele "rr" sh – [ʃ] – š z – [z] – z zh – [ʒ] – ž th – [θ] – nagu inglise "th" sõnas "thanks" x – [ʣ] – dz xh – [ʤ] – dž Tähed b, d ja g häälduvad heliliselt, kuid sõna lõpus helitult. Kuni 1908. aastani oli albaania keele kirjutamiseks kasutatud kürillilist, kreeka ja araabia kirja. Aastal 1908 võeti kasutusele ladina tähestik. Tähestikus (alfabet) on 36 märki, mis enam-vähem vastavad foneemidele. Nendest 29 on konsonandid ja 7 vokaalid. A a (a) on ümardamata madal tagavokaal. B b (be) on heliline bilabiaalne klusiil, mis sõna lõpus muutub helituks, näiteks plumbi [pl'uumbi], plumb [pluump] 'kuul, tina (definiit- ja indefiniitvorm)'; kombi [k'oombi], komb [koomp] 'rahvus (definiit- ja indefiniitvorm)'. Morfoloogia Morfoloogia on suhteliselt keeruline, eriti tegusõnal (2 aspekti, 8 aega, 6 kõneviisi; tegusõnal on 19 põhivormi, tüüpkondi on 55). Käändsõnadel on 5 käänet. Genitiivi, daativi ja ablatiivi käändelõpud langevad enamasti kokku. Sugusid on kaks. Asesõnavormide küllus annab albaania keelele paindlikkuse ja ühtlasi täpsuse, mis valmistab tõlkimisel raskusi. Nimisõna Nimisõnal (emri) on neli kategooriat: definiitsus/indefiniitsus, sugu, kääne ja arv. Definiitsus ja indefiniitsus Definiitsuse väljendamiseks lisatakse nimisõna lõppu flektiivne sufiks (postpositiivne artikkel). Saadud vormi nimetatakse definiitvormiks ning ilma postpositiivse artiklita vormi nimetatakse indefiniitvormiks ehk üldvormiks. Viimane on nimisõna sõnastikuvorm. Indefiniitsust väljendatakse umbmäärase artikliga njё, mis on eraldi sõna nimisõna ees. Peale selle on olemas veel prokliitiline ehk prepositiivne artikkel, mis on definiitse loomuga, kuid millel on spetsiifilised funktsioonid. Definiitvorm Postpositiivne sufigeeritud artikkel (nyja e prapsme) on asesõnalise päritoluga. Selle artikli vormid on: i, u meessoost sõnade ainsuses (djal>djali 'poiss', mik>miku 'sõber') a naissoost sõnade ainsuses (vajzё>vajza 'tüdruk') t, tё mitmuses (mur>mure>muret 'seinad', vajzat 'tüdrukud', djalё>djem>djemtё 'poisid', shtёpi>shtёpitё 'majad' Indefiniitvormist moodustatakse definiitvorm järgmiselt. Kui meessoost nimisõna tüvi lõpeb konsonandiga ning indefiniitvormis ei ole afiksit -ё, siis indefiniitvormile liitub -i, näiteks: komb>kombi 'rahvus', pёllumb>pёllumbi 'tuvi'. Kui viimases silbis on rõhutu ё, siis see kaob, näiteks drapёr>drapri 'sirp', gjarpёr>gjarpri 'sirp'. Kui meessoost nimisõna tüvi lõpeb konsonandiga ja indefiniitvormis on afiks -ё, siis afiks asendub sufiksiga-i, näiteks ballё>balli 'laup', burrё>burri 'mees'. Kui meessoost nimisõna tüvi lõpeb monoftongiga, siis tavaliselt liitub -i, millele eelneb -r-, näiteks bri>briri 'sarv', dre>dreri 'põder', dru>druri 'puu', qiri>qiriri 'küünal', mulli>mulliri 'veski', zё>zёri 'hääl', sy>syri 'silm', bli>bliri 'pärn', tra>trari 'palk, palgi', pe>peri 'niit', kufi>kufiri, gji>gjiri 'rind', gju>gjuri 'põlv', hu>huri, ulli>ulliri 'õlipuu' Mõnedel rõhulise -a-ga lõppeva tüvega sõnadel (põhiliselt türgi laenudel) liitub otse -i, näiteks baba>babai 'isa', vёlla>vёllai 'vend', mulla>mullai 'mulla', usta>ustai 'oma ala meister'. Kui meessoost mimisõna tüvi lõpeb rõhulise i-ga, sealhulgas sufiksiga -çi või -xhi, võib lisanduda -u, näiteks ari>ariu 'karu', shi>shiu 'vihm', thi>thiu 'siga', dori>doriu 'kõrb hobune', sahatçi>sahatçiu 'kellassepp', simitçi>simitçiu 'pagar', hallvaxhi>hallvaxhiu 'kondiiter', shakaxhi>shakaxhiu 'naljahammas'. Kui meessoost nimisõna tüvi lõpeb diftongiga ua, siis see asendub pika o-ga, millele liitub -i, näiteks ftua>ftoi 'aivaa', dragua>dragoi 'draakon', thua>thoi 'küüs', vargua>vargoi 'ahelad'. Kui meessoost nimisõna tüvi lõpeb h, g või k-ga ning afiksit ё lõpus ei ole, siis liitub -u, näiteks breg>bregu 'kallas', gjah>gjahu 'jaht, jahipidamine', fik>fiku 'viigimari. Süntaks Sõnajärg on suhteliselt vaba, enamasti SVO. Omadussõnalised täiendid paiknevad põhisõna järel. Sõnavara Albaania keeles on palju ladina, itaalia, kreeka, türgi ja slaavi laene. Ladina laenud on näiteks mik (< amicus) 'sõber', shok (< socius) 'sõber', qytet (< civitas) 'linn', pushtet (< potestas) 'võim'. Slaavi laenud on näiteks grusht 'rusikas', prag 'lävi', çekiç 'haamer', zakon 'traditsioon'. Türgi laenud on näiteks çarçaf 'lina', perde 'kardin', sahat 'kell', tepsi 'kandik'. Albaania keeles on sõnu, mis laenati vene keelest seoses omaaegse koostööga NSV Liiduga, eriti tehnika valdkonnas: dezhurn ('korrapidaja'), kombinat ('kombinaat'), kompleks ('kompleks'), docent ('dotsent'), plenum ('pleenum'), presidium ('presiidium'), byro ('büroo'), rektor (rektor), ballast ('ballast') jt. Sõnade tuletamiseks kasutatavaid sufikseid: -i (omadust tähistava nimisõna moodustamiseks) -im (tegevuse või abstraktsiooni tähistamiseks) -isht (määrsõna moodustamiseks) -it (omadussõna moodustamiseks) -oj (verbi moodustamiseks) -or (omadussõna moodustamiseks) -on (verbi moodustamiseks) -os (verbi moodustamiseks) -uar (mineviku partitsiibi moodustamiseks) -ues (oleviku partitsiibi moodustamiseks Mõned sõnad:po – jaajo – eifaleminderit – aitähnjë – üksdy – kakstre – kolmbaba – isanënë, Mama – emaburrë – meesgrua – naineditë – päevnatë – öö Ajalugu Musa Ahmeti väidab, et on leidnud 1210. aastast pärineva albaaniakeelse käsikirja, mille autor on Teodor Shkodrani. Albaania keelt on mainitud Dubrovnikist leitud ürikus, mis on dateeritud 14. juuliga 1284. Seal on öeldud: Ja kuulsin häält, mis hüüdis mägedes albaania keeles (Et audiui unam uocem clamantem in monte in lingua albanesesca''). Prantsuse dominiiklane isa Brocardus, tollane Tivari peapiiskop, kirjutas ühes ladinakeelses kirjas aastast 1332: "Kuigi arbëritel (albaanlastel) on ladina keelest erinev keel, on neil siiski igapäevases kasutuses, nagu ka kõigis oma raamatutes ladina tähed." Seega pidi hiljemalt 14. sajandi alguses eksisteerima albaaniakeelne kirjakultuur. Esimeseks keelemälestiseks on seni peetud ristimisvormelit, mis pärineb 1462. aastast. Esimene raamat (Gjon Buzuku missaraamat) trükiti 1555. Kuueteistkümnendast sajandist pärineb ka äripabereid ja sõnastikke. Kirjandust hakkas märkimisväärsemas mahus ilmuma ärkamisajal (Rilindja kombëtare) 19. sajandil. Keelekoodid Keelekood on standardi ISO 639 järgi sq või siis sqi või alb. Albaania keele uurimine Albaania keele tähtsamad uurijad on olnud Johann Georg von Hahn, Franz Bopp, Gustav Meyer, Norbert Jokl, Eqrem Çabej, Stuart Edward Mann, Carlo Tagliavini, Wacław Cimochowski, Eric Pratt Hamp ja Agnija Desnitskaja. Varia Eesti tõlkija Kalle Kasemaa on öelnud, et on võimalik, et albaania keel on kõige raskem Euroopa keel. Viited Välislingid Albaania nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus


Märksõna: otse | Kahvel Märksõnad: otse Kindlasti paljud teist juba teavad, et YouTube on korduvalt teinud otseülekandeid huvitavatest sündmustest ning plaanib kuulujuttude kohaselt peagi vastava teenuse ka tavakasutajatele kättesaadavaks teha. Ja kindlasti võivad osad pidada niisugust...


mustroos2005 Sõnum ilmub Rate.ee pealehel ja seda näevad sajad inimesi. Pildi info mustroos2005 lehed: Kasutaja mustroos2005 pildid:


Kommentaarid: Anneli Lahe: lasin hüpnoosi all tarkusehamba eemaldada ega tundnud üldse valu! Anneli Lahe: lasin hüpnoosi all tarkusehamba eemaldada ega tundnud üldse valu! Katharina Toomemets, Sirje Rattus, 2. märts 2017 04:00 nh/ 3. märts 2017 18:06 milleks seda hambaarsti vaja oli? Korraliku hüpnoosi all oleks ise selle hamba suust välja sülitanud! Sa oled täitsa Lahe,/ 3. märts 2017 10:48 inimkonnale/ 3. märts 2017 08:50 inimkonnale/ 3. märts 2017 08:47 inimkonnale/ 3. märts 2017 08:45 Liina/ 2. märts 2017 17:01 Mina lasin jälle oma raha eest proteesid teha,kallid tänapäeval.Aga rohkem on nad tassis,kui suus.Sest hambumust ei arvesta iga tegija,vaid lihtsalt arvavad et suu peab ilus olema ja hambad peavad kokku minema nagu hobusel.Et nad söömiseks mõeldud on,selle peale ei tule... muig/ 2. märts 2017 13:52 nüüd on siis keegi tundmatu anneli lahe mittetark... Uudi/ 2. märts 2017 11:53 Mina arvasin, et tal on tarkusehambad ammu välja tõmmatud Vmaamiis/ 2. märts 2017 11:18 Kui maailmas on kõik vahendid osutunud võimetuks ja mingi surma ennustav tõbi vaevab inimest,siis võib äärmusena kasutada hüpnoosi.Muide hüpnoosi all olnud inimesed ei lõpeta oma elupäevi normaalselt ja rahulikult!! Horros/ 2. märts 2017 09:58 Kes k u r a t on Anneli Lahe, et sellest pealkirjas kiljuda? 2. märts 2017 10:41 Et kui sina ei tea, kes ta on, siis ei tohigi kirjutada? Kes, k u r a t , sina selline oled, et igal pool "kiljud"? 2. märts 2017 12:31 on üks plastikuga paiste süstitud näoga tibi. hüpnoosiga kaasnevad riskid/ 2. märts 2017 09:44 Öeldakse,et lol.ide päralt on taevariik. 2. märts 2017 09:56 Kahjuks sellised Marissad ja nende kliendid ei taju seda, et nende kahe kõrva vaheline sahtel võib segamini minna, sest inimese tahe on vägistatud. Kas nüüd on selline uinamuina tsirkus ka hambaarstideni jõudnud või teostatakse tahtlikult inimeste allutamist? Loeb/ 2. märts 2017 18:26 Kirjutasin hüpnoosi olemust lahti seletava kommentaari aga seda ei peetud õigeks avaldada. Hüpnoos toimib vaid juhul kui inimene avab end hüpnotiseerijale 100% ulatuses st laseb võõra enda salajasemasse paika psüühika sügavustes. See on selline koht kuhu mitte kunagi mitte kedagi ei lasta! Paraku hüpnoos muul viisile ei toimi. Selle avamine ja suvalise sisselaskmine sinna toimetama võrdub sellega kui inimene jätab oma korteri ukse avatuks ja läheb ise magama. pro/ 2. märts 2017 09:42 Jah, hüpnoosiga seda niisuguseid trikke teha aga hüpnoosi puhul on tegu siiski musta maagiaga. Nimelt saab trikis osalenu ehk valutult lahti oma haigest hambast aga saab ka lahti oma sisemisest kaitsest. Mis on sisuliselt surmahoop sellele inimesele. Nimelt toimib hüpnoos vaid juhul kui katsealune avab end võõrale 100%-selt. Seda aga ei tohi mitte kunagi teha! See oleks sama kui avada korteri uks võhivõõrale ja ise magama minna. Inimene peab alati jätma enda kõige sisima tuuma suletuks kõigile, ka kõige lähedasemate ees. See võimaldab elus ka kõige hullemast võiduga välja tulla. Hüpnotisöör aga just selle inimese kõige sisima paiga endale allutades tegutseda saabki. Need hüpnotisöörid ise on sellest teadlikud aga valetavad teistele kuidas see pole nii, kuidas ohtu pole, kuidas pannakse kaitse peale jne. Hüpnoos ise on maagia vorme mitte tõsiteaduslikult seletatav tegevus. Näiteks kinnitavad teaduse esindajad, et hüpnoosiga ei saa inimest tappa. See on vale! Valetatakse ka hüpnoosi võimaluste üle. Hüpnoos võimaldab avada inimestes võimeid mida teadus selletada ei suuda. Patsient./ 2. märts 2017 08:53 Millise saatejuht ta on? Kas on uuritud, mida see hüpnoos hiljem inimesele teeb?Just ajule. Arstil peab siis aega olema, et oota , millal see hüpnoos mõjub?Minu tarkusehammas tõmmati tuimestusega ja ka valu ei tundnud ega hiljem ka. Aga kedagi ennast hüpnoosi küll panna ei luba. kah patsient/ 2. märts 2017 09:40 Mul eemaldati ilma hüonoosita ja ma ka ei tundnud valu. TV 3 pühapäeval 21.05 uus saade "Hüpnotisöör"/ 3. märts 2017 12:52 kus paljud eesti tuntud inimesed laskvat end hüpnotiseerida. Vot sinna oleme me siis jõudnud. Minna/ 2. märts 2017 08:51 " Kui Anneli oli muutunud rahulikuks ega tundnud süstlatorgetki, asusid hambaarst ja assistent asja kallale. (TV3)". Milleks see süstlatorge kui väidetakse, et hammas eemaldati tuimestuseta? Jõudke ikka oma vahel kokkuleppele, kuidas see hammas eemaldati. Tsirkus! Anneli/ 2. märts 2017 09:14 kartis tuimestuse süsti ja selleks tuli talle hüpnoosi teha. ehk/ 2. märts 2017 09:28 2. märts 2017 09:59 Et mitte tunda süstlatorget, kasutatakse igemele pinnatuimestust. See on tuimestisega immutatud väike leheke. hambutu/ 2. märts 2017 13:44 Kirjutatud ju selgelt, et arst tahtis ikka tuimestussüsti teha aga kuna patsient ei tundnud süstlatorget, siis jäeti tuimestus süstimata. Pole süstieelsest tuimestusest midagi kuulnid ja julgeks väita, et tänapäevane tuimestus on nii mõjus, et valusam on hoopis tuimestussüst kui hamba väljatõmbamine. Seda ka, et mitte kolm süsti vaid ühe süstiga erinevatesse kohtadesse. Kehvikuna sain enamasti kaks hammast ühe hinnaga, seejuures jagas hambaarst kallihinnalise tuimestuse kahele hambale. Võrreldes vne ajaga, eriti kui hammas oli veel põletikuline, neid asju ei annagi võrrelda. tõepoolest/ 2. märts 2017 16:41 tänapäevased tuimestussüstid on väga tõhusad, mitte midagi ei tunne, tehtagu mida iganes. süstlatorge ongi kõige valusam element kogu raviprotsessi juures. aga ei ole seegi mingi hull asi ega kole piin. Üks / 2. märts 2017 07:15 rasestas ennast hüpnoosi all . pilleka/ 2. märts 2017 06:35 sinu nägu on ka kuidagi kahtlaselt pingul, ega ometi botox? Noo../ 2. märts 2017 06:35 Lasknud ikka ima hüpnota...siis oleks tundnud


Horny Brunette Kena Keha, Röövib Tema Magusa Tuss Koos Dildo Kohta Veebikaamera",a.firstChild&&typeof a.firstChild.getAttribute!="undefined"&&a.firstChild.getAttribute("href")!=="#"&&(o.attrHandle.href=function(a){return a.getAttribute("href",2)}),a=null}(),c.querySelectorAll&&function(){var a=m,b=c.createElement("div"),d="__sizzle__";b.innerHTML=" Horny Brunette Kena Keha, Röövib Tema Magusa Tuss Koos Dildo Kohta Veebikaamera Amatöör Brünett Veebikaamera Babe Keha Dildo Omatehtud Horny Alasti Mängi Kiisu Röövib Seksikas


text: Töö- Ja Kohaletoimetamise Õde Intervjuu Küsimused | Tööotsing - 2019 Põhiline Tööotsing Töö- Ja Kohaletoimetamise Õde Intervjuu Küsimused Töö- Ja Kohaletoimetamise Õde Intervjuu Küsimused Kliinilised oskused Spetsialiseeritud teadmised Töö- ja sünnitusõed jälgivad sünnituse ajal nii ema kui ka last, ning mõnel juhul on nad esimesed, kes hooldavad vastsündinuid. Töötajate ja õde kandidaatide kandidaatide hindamisel intervjuude ajal ei võta värbajad sageli arvesse ainult kogemusi ja tehnilisi teadmisi, vaid ka iga taotleja kirge töökoha vastu ning tema võimet mõelda kiiresti stressirohkete ja mõnikord kriitiliste hetkede ajal. Nagu kõik õendusvaldkonnad, vajab töö- ja sünnitusabi õendusabi, suhtlemisoskust, empaatiat ja võimet teha koostööd teiste õdede ja teiste tervishoiutöötajatega. Intervjueerijad küsivad tõenäoliselt, miks valisite selle eriala, mida teile kõige rohkem meeldib ja miks see ei meeldi ja miks soovite oma rajatises töötada. Samuti võivad nad küsida oma suurimaid tugevaid ja nõrku külgi ning küsida näiteid aegadest, kui olete edukalt meeskonna osana töötanud. Tööandjad otsivad kedagi, kes sobib kokku ülejäänud meeskonnaga ja kes saavad suhelda kõigi murega pereliikmete ja arstidega. Oma tööajalugu arutades valmistuge küsimustele, mis käsitlevad kõike alates sellest, miks te lahkusite oma viimasest töökohast selle, mida kõige rohkem meeldis või ei meeldinud positsiooni ja organisatsiooni kohta. Töö pealkirjad ja kohustused võivad tööandjatele nii palju öelda, nii et nad tahavad sinult teada saada, mida olete oma ajast õpitud kohaletoimetamisruumis ja milliseid panuseid olete oma eelmistes töökohtades teinud. Näiteks võivad nad küsida kõige keerulisema juhtumi kohta ja selle kohta, kuidas olete sellega tegelenud. Pühkige oma tehnilised teadmised enne intervjuu, sest värbajad soovivad tõenäoliselt teie kliinilisi oskusi hinnata. See võib hõlmata kõike alates CPR-i teostamisest kuni IV-rea sisestamiseni. Tööandjad võivad samuti näha, et teil on kindel arusaam põhitõedest, nagu normaalne süda, pulss või vererõhk, ja mida see tähendab, kui see äkki langeb või suureneb. Isegi kui te ei kasuta teatud oskusi või konkreetseid teadmisi igapäevaselt, võib värbaja soovida kindlust, mida saate vajadusel rakendada. Isegi kui teil on aastatepikkune õendusabi kogemus, võib teil puududa spetsiifilised teadmised, mis on vajalikud naise sünnituse juhtimiseks ja nii tema kui ka lapse tervise tagamiseks. Tööandjad küsivad tõenäoliselt mitmeid töö- ja sünnitusabi käsitlevaid küsimusi, nagu näiteks põhilised sünnitusruumiprotseduurid, mida peavad järgima õed, kuidas jälgida nii ema kui ka lapse elulisi märke või kuidas närvilist, esimest korda ootavat ema mugavamaks pidada. Samuti võivad nad küsida, mida te teeksite, kui ema või laps on hädas või milline on õe roll keisrilõigete kohaletoimetamise ajal.


Boriss Jeltsini tütar: minu isa ei olnud joodik(57) Endise Venemaa presidendi Boriss Jeltsini noorem tütar Tatjana Jumaševa, kes töötas neli aastat isa lähima abilisena Kremlis, väidab, et alkoholitarbimine oli Jeltsini „turvaventiil” ning tema kujutamine joodikuna oli ebaõiglane ja vale. „Alkoholiprobleem oli olemas, aga ma arvan, et kui mu isa jõi, tuli see tohutust stressist, mille all ta kannatas,” ütles Jumaševa The Timesile. „Ükski teine riik pole läbi teinud selliseid tohutuid muutusi nii lühikese aja vältel nagu Venemaa Jeltsini ajal.” Jumaševa sõnul kujutatakse Jeltsinit läänes karikatuurina, kellele joomine oli eluviis. „See pole absoluutselt tõsi,” ütles Jumaševa. „On ebaõiglane, eelarvamuslik ja talumatu vaadata Jeltsini ametiaega ja sel ajal korda saadetut läbi selle väga kitsa prisma. Seda tuleks hinnata tervikuna. Ta oli suure riigi juht, kes tegi oma rahva heaks palju,” ütles Jumaševa. Jumaševa rääkis ühest oma isa kõige häbiväärsemast momendist presidendina. 1994. aastal visiidil Berliinis haaras Jeltsin orkestri dirigendilt kepi ja hakkas ise hoogsalt vehkides juhatama. „Me olime kõik kohutavalt mures, kui sellised intsidendid juhtusid, eriti ema,” rääkis Jumaševa. „Need olid ebameeldivad ja loomulikult oleks olnud parem, kui seda poleks juhtunud, isegi kui me temast inimlikult aru saame.” „Ta oli tohutu pinge all tema õlgadel lasuva suure vastutuse tõttu ja väga pingelise poliitilise olukorra tõttu riigis, kus oli tohutu vastuseis reformidele, mida ta püüdis läbi suruda. Ma mõtlen tihti, kuidas ta suutis füüsiliselt selle pingega toime tulla. Ta juhtis hiiglaslikku tuumarelvadega riiki, mis oli hävingu äärel. Mõnikord oli joomine ilmselt ainus võimalus stressi maandamiseks, turvaventiil,” rääkis Jumaševa. 1994. aastal tegi Jeltsini lennuk teel USA-st Moskvasse Dublinis vahemaandumise. Kuulujuttude järgi oli Jeltsin liiga juua täis, et lennuväljal ootava Iiri delegatsiooniga kohtuma tulla. Jumaševa kinnitas, et Jeltsin sai lennukis südamerabanduse, kuid keeldus seda avalikult tunnistamast. 1996. aastal tehti Jeltsinile südameoperatsioon, mille järel ei joonud ta Jumaševa väitel kunagi rohkem kui mõnikord klaasikese punast veini. Jumaševa lükkas ümber ka USA endise riigipea Bill Clintoni väite, nagu oleks Jeltsin visiidi ajal Washingtoni leitud tänavalt aluspesu väel taksot peatamas, et pitsat ostma minna.


Ameeriklane Dr. Warren Weinstein (72) oli terroristide käes vangis alates 2011. aastast ning tema oli üks Afganistani ja Pakistani piiri lähedal toimunud reidis hukkunutest, vahendab BBC. Teine pantvang oli itaallane Giovanni Lo Porto (39), kes võeti vangi 2012. aastal. USA president Barack Obama peaks lähiajal tegema intsidendi kohta avalduse. Valge Maja teatel tapeti mitmes toimunud operatsioonis samuti veel kaks ameeriklast - Ahmed Farouq ja Adam Gadahn, kes olid mõlemad al-Qaida liikmed. President Barack Obama "võtab täieliku vastutuse operatsioonide eest", teatas Valge Maja oma avalduses ning lisas, et intsidenti kavatsetakse uurida, et edaspidi vältida sellist traagikat. Obama avaldab kaastunnet ja kahetseb juhtunud. Obama sõnul ei teadnud USA, et süütuid pantvange hoiti al-Qaida käes vangis.


Kohtus võitnud ema: lootusetuse tunne on Lapse esimesel eluaastal oli emal pidevalt hirm, kas laps saab korralikult sööma hakata, või kas ta jääb tüsistusena näiteks kopsupõletikku. Nüüd on laps kolmeaastane. "Lapse areng saab toimuda siis, kui tal tekib ümbritsevast elust või maailmast mingigi tunnetus. Kaks aastat me oleme võidelnud sellega, et saada lapse krambid kontrolli alla, et tal tekiks pärast tahtmatuid liigutusi mingisugunegi tunnetus maailmast," rääkis lapse ema ja lisas, et nüüd laps juba suudab süüa suu kaudu ning tema keha ei ole enam nii spastiline ehk liiga toonuses. "Tal käivad endiselt peal krambid, mis tekitavad valu, kuid nüüd oskab ta anda tagasisidet lühiajaliste naeratustega, nutab, teeb häälitsusi. Ise ta oma pead lõpuni hoida ei suuda, sest tema tugiaparaat ei ole veel nii arenenud. Käed-jalad liiguvad, kuid see on tähendanud pidevat tööd selleks, et hoida tema liikumisaparaat tegevuses," rääkis naine. Ta selgitas, et peab kogu ööpäeva olema valvel, et laps saaks enda tegevusega hakkama. "On pidev kuulamine, jälgimine, reageerimine, kui tundub, et laps ei saa ise oma tegevusega hakkama," ütles ta. Naise advokaat Alla Raudsepa sõnul mindi juhtumiga kohtusse selle nimel, et antud juhtum jääks viimaseks sarnaseks. "Me peame tegema ühiskonnas mingil määral ka seda tööd ja andma märku ka sellest, kui midagi ei ole korras," ütles Raudsepp. Möödunud kolmapäeval mõistis kohus kaheksakuulise tingimisi vangistuse naistearst Carmen Heinvälile, kes põhjustas 2007. aastal Pärnu haiglas sünnituse lõpetamisega viivitades nii sünnitajale kui lapsele püsivaid tervisekahjustusi.


8) inimeste ja loomade tervishoiul tekkinud jäätmeid;


text: Gordianus I (Imperator Caesar Maecii Marvilli Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Senior Augustus, sünninimi Marcus Antonius Gordianus Sempronianus; 158 – 12. aprill 238) oli Vana-Rooma keiser 22. märtsist 238 kuni surmani. Pärast Maximinus Thraxi võimuhaaramist 235. aastal jäi tema populaarsus väga väikseks ning 238. aastal (tuntud ka kui Kuue keisri aasta) korraldas Rooma senat Aafrika provintsis mässu, mille juhiks Gordianus I vastumeelselt hakkas. Kuna ta oli liiga vana, hakkas tema kaaskeisriks tema poeg Gordianus II. Kuigi mäss oli esialgu edukas ning pälvis toetust nii senatilt kui ka enamikult provintsidelt, hukkus Gordianus II vaid loetud päevad hiljem Kartaago lähedal lahingus Numiidia asehalduri ja Thraxi toetaja Capelianuse vastu. Gordianus I poos ennast pärast lahingut omaenda vööga üles. Gordianus I ja tema poja Gordianus II valitsemisaeg, 21 päeva, oli Rooma Keisririigi ajaloos kõige lühem. Vana-Rooma keisrid Sündinud 158 Surnud 238


Maa sool (nr 202/ 23.10.2015) | K&T Maa sool (nr 202/ 23.10.2015) Lääne-Sitsiilia soolaväljad. Foto: Kristel Engman „Meie, inimesed, oleme kohutavad loomad. Meie ajalugu on sõdade ajalugu. See on lõputu jutustus, lugu hullumeelsusest.“ Nii mõtiskleb Wim Wendersi ja Juliano Ribeiro Salgado koostöös sündinud filmis „Maa sool“ Sebastião Salgado. Linateos on austusavaldus sellele Brasiilia päritolu fotograafile, kes saavutas ülemaailmse tuntuse, pildistades rasket füüsilist tööd tegevaid inimesi, sõda, nälga, massiimmigratsiooni. Tema aastakümnete jooksul tehtud töö fotokaameraga keskendub maailma süngeimate lugude kajastamisele. Tema pildid räägivad inimestest, kes neid lugusid iga päev elavad – nende uskumatust vastupidavusest, vaprusest, väärikusest. Kuigi „Maa sool“ toob läbi Salgado piltide vaatajateni inimeste viletsuse, on film visuaalselt tõeliselt imeline. Näeme läbi tema kaamera küll esmajoones valu ja kannatusi, aga ka ilu ja lootust. Sügavat inimlikkust. „Salgado tõepoolest hoolib inimestest,“ tõdeb Wenders, „lõppude lõpuks on inimesed ju maa sool.“ (Vaimu)soola tähtsusele keskendub ka tänane jutlus, mille on koostanud diplomaat ja EELK vikaarõpetaja Kristel Engman. Ta toob esile soola tähtsuse tsivilisatsiooni arengus – kui inimkond õppis soola abil liha säilitama, vähenes vajadus nomaadluseks, muututi paiksemaks ja hakati tegelema elu säilitamise ja arenemise seisukohast oluliste tegevustega, näiteks põllundusega. Engman rõhutab, et sool pole olnud ainult maitseaine, vaid ka pühade toimingute juurde kuuluv komponent. Nii näiteks „räägitakse Vanas Testamendis soolast ennekõike seoses seaduse ja ohverdustega: sool annab ohvrile erilise väärtuse. Uues Testamendis on soolal metafoorne tähendus ning seda võib mõista kui jumalikku tarkust või ususädet, mis annab inimesele erilise väärtuse ja väärikuse, aga ka vastutuse olla elavaks ja nähtavaks kinnituseks sellest Jumalast, kes usklikus elab ja tegutseb. Vaimusool on see eriline hoidev, puhastav ja säilitav väärtuslik and, mis meile on kingitud, et me ei peaks enam olema nn usunomaadid.“ Oluline on siinkohal meeles pidada, et sool (nii vaimses kui ainelises tähenduses) on meie elus hädavajalik. Seepärast soovib jutluse autor, et meil oleks piisavalt soola nii endale kui teistele jagamiseks. „Vaid nii on lootust olla maa soolaks ja maailma valguseks, nii nagu Jeesus seda oma jüngritelt nõuab.“ Värskes numbris toome teieni kaks arvamuslugu. Lavastaja ja näitleja Jaan Tooming mõtiskleb teistest, täpsemalt maavälistest olenditest, maavälisest elust. Tooming usub, et „ilmselt ootab meid ees pöörane tulevik, kui me ennast ise ei hävita ökokatastroofis või sõja läbi. Kuid me võime ka oletada, et teisest universumist on tulnud meie juurde olendid, kes on täiesti erinevad, nad on „sündinud“, „loodud“ või „tekkinud“ meile täiesti arusaamatul viisil. Võib-olla pole neil aju, mõtteid ega teadvust, ehk suhtlevad nad omavahel täiesti teisiti, nende eesmärgid ja teod on täiesti erinevad meie omadest. Ja võib-olla on nad nähtamatutena juba meiegi hulgas. Tahavad nad meiega suhelda või mitte? Kõik see on muidugi hüpotees, kuid võimatult salapärane kõiksus võib pakkuda meile üllatusi, millest me undki ei näe, veel vähem suudame ette kujutada ja unistada.“ David Vseviov, ajaloodoktor ja Eesti Kunstiakadeemia professor vaatleb usu ja hirmu omavahelisi seoseid, lähtudes teadmisest, et siinses kultuuriruumis on sajandeid olnud headus ja kurjus lakkamatus võitlusseisundis. „Ning pole mingit kahtlust, et sellel inimhingede eest peetava võitluse lahinguväljal oli kurjuse poolt üheks enim kasutatud relvaks ahvatlus.“ Vseviovi huvitab, mis aitab meid tänapäeval ahvatlustele vastu seista, kui näib, et „kunagine selgejooneline piir headuse ja kurjuse vahel on ähmastunud ning selle tuvastamine pole enam kaugeltki kerge. On kadunud eeskujud ja kriteeriumid. Ning mis paistab olevat veelgi olulisem: kaduma on läinud hirm. Hirm, mis tulenes paljuski usust. Usust igavesse ellu. Usust reaalselt eksisteerivasse paradiisi ja põrgusse.“ Tänases artiklis tutvustab Kadrioru kunstimuuseumi kuraator, usuteaduse magister Kerttu Männiste religioonidega seotud pärandi eksponeerimist ja kasutamist muuseumides. Ta räägib muuseumi muutunud rollist võrreldes ajaloolise pildiga – üha enam on tegemist mitmekülgset haridust pakkuvate õpi- ja diskussiooniplatvormidega, mille eesmärgiks on muu hulgas aidata kaasa sidusa ja informeeritud kogukonna kujunemisele. „Pidades silmas religiooni rolli inimkonna ajaloos, aga ka tänastes ühiskondades ja rahvusvahelises olukorras, on muuseumide üheks kohustuseks selgitada sekulaarsetes ühiskondades religiooni olemust ja selle motiveerivat olemust. Muuseumid peaksid aitama meeles pidada, et on kogukondi, milles religioon on inimese elu teljeks. Eksponeeritud esemete kaudu peaks ekspositsioon väljendama tõdemust, et ehkki religioonid ja praktikad võivad erineda, on religioossed objektid eelkõige seotud siiski inimestega, samasuguste inimestega nagu objekte vitriinis uudistav muuseumikülastaja.“ Kerttu Männiste, Enam kui esemed. Religioonidega seotud pärandi eksponeerimine ja kasutamine muuseumides. David Vseviov, Usk ja hirm. Jaan Tooming, Teised. Kristel Engman, „Olgu teil soola enestes ja pidage rahu omavahel!“ (Mk 9:50) (Mt 5:13–16). Ülikoolid ja usupuhastus Jeesuse saadikud (Jr 1:4–10)


text: Värske filmipodcast "Carrey On" keskendub Jim Carrey karjääri kohutavatele tagajärgedele - Level1 Filmipodcast "Carrey On" keskendubki justnimelt nendele linateostele, mille eksistents on müstika, kuna need on halvad ja (kummi)näotud. Saatejuhid Rainer Peterson, Sten Kohlmann ja Ra Ragnar Novod võtavad pulkadeks lahti, laidavad, kiidavad (kui võimalik) ning panevad nähtud teosed pingeritta. Esimeses episoodis lahatakse 2003. aasta komöödiafilmi "Dumb and Dumberer: When Harry Met Lloyd". Tahad vaadata filmi, kuulates samal ajal saatejuhtide mesistel häältel esile manatud mölinat? Lae alla kommentaaririba ning see on võimalik!


Korterelamu kindlustus ehituskahjusid ei kata - Salva Kindlustuse AS Korterelamu kindlustus ehituskahjusid ei kata – Salva Kindlustuse AS Kortermaja renoveerimisel peab ühistu olema veendunud, et ehitaja on sõlminud ehitatava või renoveeritava hoone kindlustamiseks ehituskindlustuse ehk CAR-kindlustuse. See hoiab ära palju ebameeldivusi ja pakub kaitset ehitustööga seotud riskide vastu. Miks on aga tarvis jätkata renoveerimise ajal ka korterelamu kindlustamist? „Kortermaju kindlustatakse üha rohkem, millel on kindlasti oma osa rekonstrueerimislaenudel, sest finantseerijate üks tingimus on hoone kindlustatus. Lisaks mõjutavad inimesi meediakajastused tormikahjudest ja suurtest veekahjudest, mis panevad neid mõtlema, mis saab siis, kui nende majaga midagi juhtub. Niimoodi ette mõelda on väga hea, sest korterelamu ühine kindlustus hüvitab majaelanike kaasomandile tekkinud kahjud ja aitab taastada kiiresti tavapärase elukeskkonna,“ selgitab Salva Kindlustuse kodukindlustuse tootejuht Kaspar Lillmaa. Samas ei teata sageli, et kortermaja kindlustus ei kata ehituskahjusid. Seetõttu on alati oluline kontrollida enne ehitustööde algust, kas ehitajal on olemas CAR-kindlustus, mis katab ehitustegevusest tulenevaid riske. Seda täiendab nimetatud kortermaja kindlustus, mis annab kaitse muude riskide vastu nagu torm, üleujutus, vargus, tulekahju, seadmerike ja torustiku leke. Iga juhtumi korral on kindlustuseksperdi töö selgitada, mis on kahju põhjus ja kas tekkinud kahjusid saab ka ostetud kindlustuslepingu alusel hüvitada. Enamasti on värsketel korteriomanikel sõlmitud kodukindlustus, kuid see katab konkreetset korterit ja selle sisustust. Igale korteriomanikule kuulub aga ka kindel protsent majakarbist, koridorist, katusest jm rajatistest. „See tähendab, et kui torm viib majalt katuse, on see kõigi ühine vara, mida kodukindlustus paraku ei kata, ning kortermaja kindlustuse puudumisel tuleb see korteriomanikel oma taskust kinni maksta,“ selgitab Lillmaa. Lihtne arvutus ütleb, et kui majas on 10 korterit, kuulub igale korteriomanikule 10% hoonest ning uue katuse panekul tuleb kõigil tasuda 10% selle maksumusest. Ühine kindlustus hõlmab aga hoone osi, mis on kaasomandis: alates välisseintest ja katusest kuni elektri-, kütte- ja valvesüsteemideni. Selle alla lähevad muuhulgas vandaalide poolt lõhutud trepikoja uksed või keldriaknad ja rikutud fassaadid. Paraku on ka hulk prognoosimatuid kahjusid, mille vastu on samuti mõttekas korterelamut kindlustada. Eritööd nagu grafiti puhastamine fassaadilt, tõkkepuu ja prügimaja remont või välisvalgustuse uuendamine võivad kujuneda väga kalliks. „Meie statistika järgi on korterelamutes peamiselt veekahjud. Lisaks on viimastel aastatel rohkem tormikahjusid ning uuemate majade puhul elektroonika- ja tehnosüsteemide rikkeid. Seega, kui teie majas on palju digisüsteeme, soovitame need kindlasti kindlustuslepingusse lisada, sest liftide, fonolukkude, ventilatsiooni- ja päikeseküttelahenduste rikete likvideerimine võib kujuneda suureks väljaminekuks, kui seda peab tegema oma taskust,“ annab Lillmaa nõu. Ent samamoodi nagu kodukindlustus ei laiene tervele majakarbile, ei kaitse ka üldkindlustus kodusid. See tähendab, et kortermaja kindlustus ei kata korterisisesed juhtumeid. Näiteks, kui toru lõhkeb püstakus, on see ühistu teema. Kui toru lõhkeb inimese kodus, katab kahjud tema isiklik kodukindlustus. Iga kindlustuslepingu juurde kuulub ka omavastutus, mille klient peab kahjujuhtumi korral tasuma. Korterelamute puhul on see keskmiselt 300 eurot. „Aga omavastutus rakendub igale juhtumile eraldi,“ toonitab tootejuht. „Me ei saa liita juhtumeid kokku. Näiteks kui keldris on põleng ja samal ajal avastatakse püstakus sellest sõltumatult tekkinud veeleke, siis need on eri põhjustel tekkinud kahjud ja hüvitatakse eraldi ehk omavastutust tuleb maksta kaks korda. Kui aga ühel ööl on lõhutud prügimaja ja visatud sisse kaks akent, on see suure tõenäosusega üks juhtum. Lisaks ei olene omavastutus kahjujuhtumi suurusest: kui lepingus on omavastutus 300 eurot ja kahju on 10 000 või 400 eurot, tuleb omavastutusena tasuda mõlemal juhul 300 eurot.“ Salva Kindlustus võimaldab kortermajade kindlustuse puhul sõlmida ühistutel pikaaegseid, näiteks viieaastaseid lepinguid, fikseerides viieks aastaks kindlustusmaksed. Kui hoonel kahjusid ei ole, väheneb kindlustuse omavastutus aastast aastasse, jõudes viienda aasta lõpuks nullini. Selline leping on atraktiivne ka seetõttu, et säästab ühistut aastateks kindlustustingimuste arutamisest. Oluline on ka see, et kindlustamiseks ei pea olema loodud ühistut. Kindlustada saavad maja haldav ettevõte, korteriomanikud ühiselt või esindajaks volitatud isik. Kortermajade kindlustuse korral on võimalik valida täiendavaid kindlustuskaitseid, nt seadmerikke kindlustust ja vastutuskindlustust kolmandate isikute nõuete vastu. Korterelamu vastutuskindlustus säästab ühiselt kogutud raha Iga füüsiline ja juriidiline isik peab vastutama oma tegude eest. Nii nagu autot juhtides võib põhjustada liiklusõnnetuse, võib ka korteriühistut hallates põhjustada kahju kellegi teise varale ja tervisele. Korteriühistu peab hoidma ja hooldama oma omandit. Kahjuks võib ikka juhtuda, et jalakäija libastub sulalumest libedal kõnniteel või vigastab end kehvasti kinnitatud luugi tõttu kanalisatsiooniaugus. Samuti võivad räästalt eemaldamata jääpurikad ja sügistormiga ära lennanud katus kahjustada maja ümber parkivaid autosid. Suuri kahjusid põhjustavad ka küttesüsteemi ja tarbeveetorustiku purunemine või kanalisatsioonitoru nihkumine. Need on vaid mõned näited, kuidas võib kahjustada korteriühistusse kuuluva korteriomaniku vara või kõrvalist isikut. Kahjud võivad tekkida ka omandi haldamise käigus: kui muru niites lendab niiduki alt killustikupuru naabermaja aknasse või hoone küljele paigaldatud tellingud varisevad kokku. Olenemata asjaolust, kas midagi tehti liiga hilja, hooletult või jäeti üldse tegemata, võivad mainitud juhtumid nõuda korteriühistult suuri väljaminekuid ning võtta märkimisväärselt aega ja raha õigusabile. Just selliste ootamatuste korral aitab korterelamu vastutuskindlustus, mis korvab korteriühistu poolt hoonele ja selle territooriumi haldamisest tekitatud varalised kahjud kolmandatele isikutele, sh kahjud, mis on põhjustatud korteriühistu liikmetele. Vastutuskindlustus katab nii varalised kahjud kui ka isikule kehavigastuse tekitamisest, tervise kahjustamisest vms tekkinud mõistlikud ja vajalikud ravikulud. Vastutuskindlustuse puudumisel ei ole ebatavaline olukord, kus uue katuse ehituskulud hüvitab ühistule kindlustusselts, kuid kahjud, mida põhjustas äralennanud katus, tuleb korvata ühistul ja nende liikmetel. Kindlustuse abil saab vältida olukorda, kus ühistu liikmete kogutud raha ehk ühisfond kulub ootamatu õnnetuse tõttu kellegi hüvitisnõude tasumiseks!


text: Korea Vabariik (lühinimi Lõuna-Korea; korea keeles 대한민국 Daehan Minguk, mitteametlikult 한국 Hangeuk) on riik Ida-Aasias, mis hõlmab Korea poolsaare lõunaosa. Lõuna-Korea pindala on 98 480 km2, millest maismaad 98 190 ja vett 290 km2. Maismaapiir (238 km) on üksnes põhjast Põhja-Koreaga, millega ta moodustas 1948. aastani ühtse riigi. Kagusse teisele poole Jaapani merd ja Korea väina jääb Jaapan. Nimi Riigi koreakeelne nimi tähendab "Suur Hani Vabariik" ning selle aluseks on võetud Korea ametlik nimi 1890. aastatest Jaapani okupatsioonini Koreas Daehan Jeguk (대한제국; 大韓帝國; "Suur Hani Impeerium"). Lõuna-Koreas kasutatakse tavaliselt oma riigi kohta ka veel üht lihtsamat nime – Namhan (남한; 南韓; "Lõuna-Han"), Põhja-Koreas aga Lõuna-Korea kohta nime Namchosŏn (남조선; 南朝鮮; "Lõuna-Chosŏn" (McCune-Reischaueri transkriptsioon) / "Lõuna-Joseon" (Korea uus omaladina)). Loodus Kliima Lõuna-Koreas on niiske mandriline niiske lähistroopiline kliima, mida mõjutavad mussoonid. Suvel on lühike vihmahooaeg – jangma, mis kestab juuni lõpust juuli lõpuni. Talvel langeb temperatuur enamjaolt −7... –1 °C-ni, kuid võib olla ka palju külmem. Tavaline augustikuu temperatuur on +22... +30 °C. Riik Pealinn Lõuna-Korea pealinn on Soul (서울). Et vältida praeguse pealinna ülerahvastatust ja majanduse liigset koondumist sinna, sooviti 2004. aasta kava kohaselt rajada Lõuna-Chungcheongi provintsi keskele Yeongi maakonna ja Gongju alale uus pealinn. Ehituse alustamist plaaniti 2007. aastale ja lõpetamist 2030. aastale. Ehituse maksumuseks hinnati 45 miljardit USA dollarit. Kava kohaselt poleks riigivõimuasutuste üleviimine alanud enne 2012. aastat. Uude linna sooviti üle viia valitsusasutused ning võib-olla ka parlament ja ülemkohus. Suuremad linnad Riigikord Alates 1987 kehtivat riigikorda nimetatakse kuuendaks vabariigiks. Korea Vabariik on presidentaalne vabariik. Riigipea on president, kelle ametiaeg kestab viis aastat. Parlament (Gukhoe) on 300-liikmeline, ühekojaline ja valitakse iga nelja aasta järel. Peamised erakonnad on parempoolne Saenuri ja vasaktsentristlik Demokraatlik Ühtsuspartei. President nimetab ametisse peaministri ja ministrid. Sümbolid ja tähised Lõuna-Korea sümbolid on lipp, vapp ja hümn (Aegukga). Lõuna-Korea rahvuspüha, vabastuspäev, on 15. augustil (1945). Lõuna-Korea tippdomeen on .kr. Telefonitsi helistades on Lõuna-Korea maakood 82. Haldusjaotus Lõuna-Korea 1. järgu haldusüksused on provintsid (ainsuses 도; do) ja provintsi õigusega linnad (ainsuses 광역시; gwangyok-si). Mõlemad jagunevad omakorda gun'ideks (ainsuses 군) ja eup'ideks (ainsuses 읍), mis on linnadest väiksemad haldusüksused. Linnad koosnevad linnaosadest ehk dong'idest (ainsuses 동). Ajavöönd Lõuna-Korea ajavöönd on maailmaaeg + 9 tundi. Rahvastik Lõuna-Korea rahvaarv oli 2003. aastal 48 289 037. 2007. aasta oktoobris ületas rahvaarv 50 miljoni piiri. 2010. aastal oli rahvaarv 48 875 000. Sellega on Lõuna-Korea maailma riikide seas 24. kohal Itaalia ja Ukraina vahel. Keskmine eluiga on 77,23 aastat. Lõuna-Korea on üherahvuseline riik. Peale korealaste elab seal umbes 20 000 hiinlast. Kristlasi on 49%, budiste 47%, konfutsianiste 3%, Chondogyo-usulisi (Taevase Tee religioon) ja teisi 1%. Majandus Lõuna-Korea rahaühik on Lõuna-Korea vonn (KRW) (원). 2010. aastal oli Lõuna-Korea SKP 1,467 triljonit USA dollarit. Riigieelarve tulusid oli 2010. aastal 248,3 miljardit ja kulusid 267,3 miljardit dollarit. 2010. aastal oli töötus 3,3%. 2009. aastal oli see 3,7%. 2006. aastal elas alla vaesuspiiri 15% elanikkonnast. Väliskaubandus Lõuna-Korea suurimad ekspordiartiklid on pooljuhid, traadita sidevahendid, mootorsõidukid, arvutid, teras, laevad ja naftakeemia. Lõuna-Korea tähtsaimad ekspordipartnerid on Hiina 23,2%, Ameerika Ühendriigid 10,1%, Jaapan 5,8% ja Hongkong 5,3% (2009). Lõuna-Korea suurimad impordiartiklid on masinad, elektroonika, õli, teras, transpordivarustus, orgaanilised kemikaalid ja plast. Lõuna-Korea tähtsaimad impordipartnerid on Hiina 16,8%, Jaapan 15,3%, Ameerika Ühendriigid 9%, Saudi Araabia 6,1% ja Austraalia 4,6% (2009). Põllumajandus Peamiselt kasvatatakse riisi ja muid teravilju, mida on hea käsitsi korjata. Maavarad Maavaradena leidub Lõuna-Koreas rauamaaki ja põhjaosas ka vasemaaki. Transport Teedevõrk Lõuna-Korea teedevõrk on 2008. aasta seisuga 103 029 km pikk. Raudteed Lõuna-Korea raudteevõrk on 2008. aasta seisuga 3381 km pikk. Lennundus Lõuna-Koreas oli 2010. aastal 116 lennujaama, millest 72 hoovõturajad on asfalteeritud. Lennujaamu, mille hoovõturada oli pikem kui 3047 m, oli neli. Lõuna-Korea suurim lennujaam on Incheoni rahvusvaheline lennujaam, mis teenindas 2007. aastal rohkem kui 30 miljonit reisijat. Lõuna-Korea rahvuslik ja samuti suurim lennufirma on Korean Air, mis aastal 2008 teenindas 2,1 miljonit reisijat. Haridus Korea koolides kestavad tunnid tööpäeviti tavaliselt kella üheksast hommikul kuni kella kolmeni. Laupäeval on tunnid kella kaheteistkümneni. Koolis käiakse aasta läbi, on vaid kaks kuuajalist vaheaega, üks suvel ja teine talvel. Pärast koolipäeva lõppu lähevad mõned õpilased tunniks-paariks veel eraakadeemiasse (학원; hak'won), söövad siis kodus lõunat ja on pärast seda veel kella kümneni koolis. Nii valmistuvad nad kolledžisse sisseastumiseks vajalikuks lõpueksamiks (입학시험; iphak ́siham). See raske test püütakse sooritada võimalikult hästi. Kõik ei pea pingele vastu ja katkestavad õpingud. Tuleb ette, et õpilased jäävad tunni ajal kurnatusest magama. Õpetajad ei näe selles probleemi, vaid omistavad lihtsalt õpilasele soovi eksamil läbi kukkuda. Üliõpilaste seas on väga populaarne olla kõrgkooli elus aktiivne. Tudengid on poliitilises küsimustes väga protestivalmis. Suurlinnades Soulis, Busanis ja Daegus ei ole harulduseks suured tänavarahutused. Kõige rohkem protestitakse riigis viibivate USA vägede vastu. Igal laupäeval on politsei avaliku korra eriüksused tegutsemisvalmis. Isegi koolide kehalise kasvatuse tundides valitseb sõjaväeline kord ning on juhtunud, et õpetaja on õpilasi vägivaldselt karistanud. Sõjavägi Sõjaväkke minnakse kohe pärast keskhariduse omandamist ja sõjavägi kestab 2 aastat. Sõjaväes õpetatakse noortele Korea võitluskunsti taekwondo'd ja muid enesekaitsevõtteid. Vaata ka Korea lõhenemine Lõuna-Korea ansamblite loend Lõuna-Korea jalgpallikoondis Lõuna-Korea riigipeade loend Lõuna-Korea valitsusjuhtide loend Lõuna-Korea välisministrite loend Lõuna-Korea 2014. aasta taliolümpiamängudel Eesti – Lõuna-Korea suhted Viited Välislingid Lõuna-Korea ametlik infoportaal – korea.net Korea keel (Korea keeleni jõudmiseks tuleb valida vasakult valik "Learn Korean". Tähestik on 5. õppetunnis.) "Erki Loigom: Lõuna-Korea – edukas, kuid depressioonis Aasia tiiger" Postimees, 17. märts 2016 Riigid Aasia maad


text: Ajakirjandus ehk press on aktuaalsete sündmuste kohta informatsiooni kogumine, kontrollimine, analüüsimine ja esitamine. Ajakirjandusväljaande loominguline töötaja on ajakirjanik. Arvatakse, et Prantsuse revolutsioon toimus tänu ajakirjanduse kaudu vaba teabe levitamisele. Ajakirjandus Eestis Eestikeelse ajakirjanduse alguseks loetakse aastat 1766, mil Põltsamaal hakkas Peter Ernst Wilde väljaandel ilmuma arstiteadusliku sisuga lehekene "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud teäda antakse...". Järjepideva ajakirjanduse ja lehelugemisharjumuse lõi Johann Voldemar Jannseni 1857. aastal asutatud Perno Postimees, millest mitme nime- ja asukohavahetuse järel kujunes Eesti vanim enam-vähem järjepidevalt ilmunud ajaleht (tänapäevane Postimees). Vaata ka ajakiri ajakirjanduslik skandaal ajakirjanike loend ajakirjanduseetika ajakirjandusžanrid aeglane ajakirjandus ajaleht andmeajakirjandus avalik-õiguslik juriidiline isik fotoajakirjandus huumoriajakirjandus intervjuu kodanikuajakirjandus kollane ajakirjandus konstruktiivne ajakirjandus loodusajakirjandus osaluseksperiment ringhääling teadusajakirjandus televisioon tsensuur uudis uuriv ajakirjandus valeuudis välismaa ajakirjade loend välismaa ajalehtede loend ajakirjandusvabaduse indeks Välislingid Andres Herkel, "Allikakaitset tuleb kaitsta", Virumaa Teataja, 31. märts 2010 Neeme Raud, "Taani ringhäälingu uudistejuht: ajakirjandus on kaaperdatud" ERR, 21. veebruar 2016 Tiit Hennoste, "Peavoolumeedia ja prillikivi" Postimees Arvamus, 28. jaanuar 2017