source: wikipedia

text: Benin (prantsuse Bénin, ametlikult Benini Vabariik, 1960–1975 Dahomee) on riik Lääne-Aafrikas. Naaberriigid on läänes Togo, idas Nigeeria ning põhjas Burkina Faso ja Niger. Benini pealinn on Porto-Novo, kuid valitsus asub riigi suurimas linnas Cotonous. Benini pindala on 114 763 km2 ja 2016. aastal hinnati riigi rahvaarvuks 10,87 miljonit. Benin on maailmas arengutaseme poolest 167. kohal, seega on ta madala inimarenguga riik. Beninini riigikeel on prantsuse keel, kuid põliskeeled nagu foni ja joruba keel on samuti laialt levinud. Riigi suurim religioon on roomakatoliiklus, millele järgnevad islam, voodoo ja protestantism. Benin on ÜRO, Aafrika Liidu, Islami Koostöö Organisatsiooni, Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni, Saheli ja Sahara Riikide Ühenduse, Aafrika Naftatootjate Organisatsiooni liige. Ajalugu Tänapäeva Benin asub mitme varasema kuningriigi aladel, millest aja jooksul kujunes võimsaimaks Dahomee kuningriik pealinnaga Abomeys. 16. sajandi lõpuks – 17. sajandi alguseks oli tänapäeva Benini aladel välja kujunenud kolm suuremat võimukeskust: Allada kuningriik, mis enne Dahomee (Abomey) poolt vallutamist oli piirkonna võimsaim; Porto-Novo kuningriik (algselt Adjacé kuningriik, hiljem Hogbonou kuningriik) 1625. aastal asutatud Dahomee kuningriik (ka Abomey kuningriik) 1650 – ehitasid inglased Ouidah' (Whydah') kindluse. 1664 – asutasid Bretoni kaputsiinid esimese kristliku missiooni Ouidah'sse. 1704 – sai Prantsusmaa loa Ouidah' sadama ehitamiseks. 1752 – asusid portugallased Hogbonousse ja nimetasid selle Porto-Novoks (Uus sadam), mis puhkes eriliselt õitsele tänu orjakaubandusele. 1863 – koostöös Porto-Novo kuningaga, kes otsis abi Abomey kuninga nõudmiste ja Nigeerias Lagoses asuvate inglaste rünnakute vastu, moodustati esimene Prantsuse protektoraat. Samal aastal lubas Abomey kuningas Glélé prantslastel asuda Cotonousse. 1882 – sõlmis Porto-Novo kuningas Prantsusmaa protektoraadiga uue lepingu. Aastatel 1885–1887 kuulutas Portugal välja tegeliku mõjuta protektoraadi Dahomey üle. 1889 – võitsid prantslased Dahomeyga peetud sõja. Kuningas Glélé poeg ja Abomey viimane sõltumatu valitseja, kuningas Behanzin (Kondo, hai), vangistati. 1892 – kuulutas Prantsusmaa välja protektoraadi kogu kuningriigis. Dahomey alad vallutati lahingutes, mis toimusid 1892–1894. 1894 – pärast Abomey viimase kuninga alistumist asutas Prantsusmaa "Dahomey ja selle vasallide koloonia". Kuningas Behanzin pagendati Martinique'le. 1904 – liideti Dahomey Prantsuse Lääne-Aafrikaga (prantsuse keeles Afrique occidentale française, AOF), mis kujutas enesest kaheksa Aafrika koloniaalterritooriumi föderatsioon: Mauritaania, Senegal, Prantsuse Sudaan (nüüdne Mali), Prantsuse Guinea (nüüdne Guinea), Côte d'Ivoire (Elevandiluurannik), Ülem-Volta (nüüdne Burkina Faso), Dahomey (nüüdne Benin) ja Niger. 1946 – sai Dahomeyst Prantsusmaa ülemereterritoorium. 4. detsembril 1958 kuulutati välja vabariik ja Dahomey sai iseseisvaks riigiks. 1. augustil 1960 võeti Dahomee vastu ÜRO-sse. Esimesed valimised võitis Parti Dahomeen de L'Unite, mille juhist Hubert Magast sai riigi esimene president. 1963–1972 valitses riigis poliitilise ebastabiilsuse periood, mille ajal toimus kuus riigipööret ning mille lõpetas major Mathieu Kerekou võimuhaaramine. 1975 – nimetati Dahomee ümber Benini Rahvavabariigiks (prantsuse keeles République populaire du Bénin; RPB). Riiki juhtis sõjaväeline hunta major Mathieu Kerekou juhtimisel. 1989. aasta detsembris, pärast 17 aastat kestnud marksismi-leninismi perioodi, teatas president Kerekou tänavarahutuste survel, et Benin loobub marksismi-leninismi ideede elluviimisest. 1990 – sai Benini Rahvavabariigist Benini Vabariik. 1991 – kaotas president Kerekou esimestel mitmekandidaadilistel presidendivalimistel Nicéphore Soglole, kes valiti üle 67% häältega vabariigi presidendiks. 1996 – süüdistati presidendivalimisi reeglite rikkumises ning konstitutsioonikohus kinnitas, et Kerekou on saanud enamuse kehtivatest antud häältest. Haldusjaotus Benin on jaotatud 12 departemanguks ja need omakorda 77 vallaks. Praegune haldusjaotus on kasutusel alates 1999. aasta haldusreformist, millega poolitati kõik kuus tollast departemangu. 2008. aastal kinnitati kuue uue departemangu ametlikud keskused. Lipp ja vapp Benini Vabariigi lipp koosneb kolmest värvist: roheline, kollane ja punane. Roheline sümboliseerib haljendavat maad ja lootust, kollane sümboliseerib jõukust ning punane vaprust. Lipu värvid kokku kujutavad Aafrika ühtsust ja rahvustunnet. Benini vabariigi vapi ülaosas on kaks sarve, mis on täidetud liivaga, need tähistavad heaolu. Sarvede all on kilp, millel on tegelik Benini vapp. Kilp on jaotatud nelja ossa, üleval vasakus osas on kujutatud liivalossi, mis kujutab Benini vabariigi ajalugu. Üleval vasakus osas on kujutatud Benini tähte, mis on rahvuse kõrgeim tunnustus. Tähe all on laev, mis tähistab Eurooplaste saabumist Beninisse. All vasakus nurgas on palmipuu, mis tähistab viljakust. Kilp on kaitstud kahe leopardi poolt, leopard on Benini rahvusloom. Kilbi all on Benini vabariigi moto, mis eesti keelde tõlgituna kõlab: "Vendlus, õiglus, töö". Rahvastik Demograafilised näitajad 70% Benini rahvastikust ehk umbes 7 miljonit elanikku elab lõuna- ja lääneosas, kus on rohkem koole ning paremad võimalused hariduse omandamiseks. Lõunaosa on suhteliselt linnastunud ning seal on palju õlipalmiistandusi, mis toovad majanduslikult riigile palju kasu. Benini rahvaarv on 0,16% kogu maailma rahvaarvust. Asustustihedus on 108 inimest km2 kohta. 48,4% elanikkonnast on linnastunud (5 869 303 inimest 2020. aastal) ning keskmine eluiga on 18,8 aastat. Beninis sünnib igas tunnis keskmiselt 51 inimest ja sureb 13 inimest. Rahvastiku keskmine juurdekasv on +1,9%. Imikusuremus on keskmiselt 10,2‰, naise vanus esimese lapse sünnitamisel 20,4 aastat ning oodatav eluiga sünnihetkel 55,6 aastat. Beninis on laste arv sünnituseas naise kohta tunduvalt suurem kui näiteks Euroopas, 4,2 last naise kohta. See on tingitud sellest, et sealne haridustase on madalam ning ei olda kohati piisavalt palju teadlikud rasestumisvastasest vahenditest. Benin on demograafilise arengu esimeses etapis ja on noore rahvastikuga riik, mis järeldub ka rahvastikupüramiidi jooniselt. Immigratsioon ja emigratsioon Immigrantide peamisteks lähteriikideks on Niger, Nigeeria ja Togo. 0,7% Benini emigrantidest asub elama Euroopasse. Riigi tõuketegurid on peamiselt madalal tasemel meditsiin ja elatustase. Immigrantide osatähtsus rahvastikus on 3,3% ja rände iive promillides on −0,2‰. Üpris suuri Benini kogukondi leidub näiteks Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Hiinas ja Araabia Ühendemiraatides. Benini emigrantide haridustaseme analüüsimisel selgub, et enam kui 40% emigrantidest on omandanud alghariduse, 11,4% keskhariduse ja 34,4% kõrghariduse. Religioon Suurim usurühm Beninis on roomakatoliiklus, sellele järgnevad islam, vodun (väljaspool riiki nimetatakse ka voodoo) ja protestantism. 2013. aasta rahvaloendusel oli 48,5% Benini elanikkonnast kristlased (25,5% roomakatoliiklased, 6,7% Kristuse taevaliku kiriku liikmed, 3,4% metodistid, 12,9% muud kristlikud konfessioonid), 27,7% olid moslemid, 11,6% olid praktiseerimas Vodunit, 2,6% praktiseerinud muid kohalikke traditsioonilisi usundeid, 2,6% praktiseerinud teisi religioone ja 5,8% väitis, et neil puudub usuline kuuluvus. Demograafiliste ja terviseuuringute programmi raames korraldatud uuringutest aastatel 2011–2012 selgus, et kristlus on kasvanud 57,5%-ni (katoliiklased moodustasid 33,9%, metodistid 3,0%, Kristuse taevaliku kiriku liikmed 6,2% ja muud kristlased 14,5%). Samal ajal langes moslemite osakaal 22,8%-ni. Globaliseerumine Majanduslik globaliseerumine Aastatel 1970–2017 oli majandusliku üleilmastumise indeksi (0–100) andmetel Benini keskmine väärtus 33,65 punkti, minimaalselt 22,69 punkti 1972. aastal ja maksimaalselt 45,11 punkti 2013. aastal. Viimane väärtus aastast 2017 on 38,01 punkti. Võrdluseks – maailma keskmine 2017. aastal 188 riigi põhjal oli 59,06 punkti. Poliitiline globaliseerumine Aastatel 1970–2017 oli poliitilise üleilmastumise indeksi (0–100) kohaselt Benini keskmine väärtus sel perioodil 48,87 punkti ja vähemalt 23,29 punkti 1970. aastal ning maksimaalselt 70,79 punkti 2017. aastal. Viimane väärtus 2017. aastast on 70,79 punkti. Võrdluseks – maailma keskmine 2017. aastal 201 riigi põhjal on 62,63 punkti. Sotsiaalne globaliseerumine Aastatel 1970–2017 oli sotsiaalse üleilmastumise indeksi (0–100) kohaselt Benini keskmine väärtus sel perioodil 25,76 punkti ja vähemalt 16,12 punkti 1975. aastal ning 2014. aastal maksimaalselt 45,21 punkti. Viimane väärtus 2017. aastast on 44,85 punkti. Võrdluseks – maailma keskmine 2017. aastal 201 riigi põhjal on 65,01 punkti. Turism Turism on Beninis väike tööstusharu. 1996. aastal külastas Benini kokku umbes 150 000 turisti. 2014. aastaks kasvas arv 242 000 turistini aastas. Riigis leidub palju vaatamisväärsusi. Näiteks sealsed rahvuspargid ja kultuur on peamiste vaatamisväärsuste hulgas. Abomey linnas asuvad paleed said 1982. aastal maailmapärandi nimistusse. Benini valitsus peab turismi majanduse mitmekesistamise meetodiks. Samuti annab see võimaluse vähendada Benini sõltuvust põllumajandusest. Ehkki valitsusel on riiklik turismi arendamise poliitika, pole ta teinud suuri jõupingutusi turismirajatiste parendamiseks ega Benini kui turismisihtkoha turustamiseks. Kultuur Mõned tuntumatest Benini lauljatest on Dibi Dobo, Fanicko, El Jowania, Mister Blaaz, Pipi Wobaho ja G. G. Vikey. Vaata ka Benini jalgpallikoondis Viited Riigid Aafrika maad


source: CulturaX

text: – 08/01/2015Rubriik: Muhu uudised Ikka terit. Pühade rall oo siis nüid möödas ja juu akkab argiste asidega pihta jälle. Pähist ikka pühade aegus jägus. Ehkkid, neh puhas poest ostet' värk olli. Neh, et miks ma jutu nüid nõukse kohta kiersi? Voasta algus oo irmus tuuline oln ja ennevanasti arvati, et kui voasta algus oo tuuline, siis sui pähis ep kasu. Juu sie paistab. Sokkusid põle koa liikumas oln mitte, nõnna et suuremad karjaõnne põle oodata. Aga nüidsel aal oo loomapidamine läin nii kulukaks, et kisse jõvabkid änam. Nii rikast inimest ju põle, kis omale ühe lehma jäksab kojo võtta. Siis ikka juba suurem karikond. Aga nuored ju kippuvad ää ülemoale puhas ja kavvakest nee vanad siis jõudvad. Neh ja kui äkist voasta akatuseks katsuks natusse laanisid tiha, et mis seevoasta paramini soaks tiha kut minevoasta. Ei ma'p akka kellelegid ütlema, et midast täpsest piaks teistmuodi tiha katsuma kut siiamoani. Mõtelgu ikka igaüks ise. Mineva voasta alguseks ma küll soovisi, et kui katsuks kõik siia soarelataka piale ää mahtu, kis tahtvad. Ja olli ikka sant tunne küll igakordas, kui ma tunsi, et just maa olegid sie, kis sii ülearune kipub olema. Nõnna et mõtelgu nüid sedakorda igaüks ise, et mesmuodi ta teeste inimeste jäuks, kis koa sii elavad ja olla tahtvad, võiks paramini akkama soaja. Üks mure oo küll ja irmsast' tahaks, et muhulased paneks omad piad kokku ja mõtleks välja, mõukse valemiga soaks nuored piale seda, kut nad oo ülemoal omad koolid ää lõpetan, siia tagasi meelita. Ma arva, et pihta piaks akkama hoopistükkis nende nuorde vanamatest. Kui ikka inimeselaps kodu näeb, et mamma-papa võevad sured kanged, koolitat' ja targad olla, aga siikohtas nendest midagist ep pieta, arvatse, et olga ete piale, kus nendel ikka änam minna oo, siis oogid ühepääva käe. Mammad-papad äkist ep lähägid, aga voata nee lapsed ju koa änam siia ep tule. Eluilmaskid ep tia –äkist oleks ühepääva mõni, kis oma ettevõtmise siia soare piale üles ehitaks ja vielgid mõnele muhulasele tüöd annaks, aga näedsa lapsest piast oo korra ää kohutat' ja nüid oo kõik. Olgu tänatud, et ülemoalt siiski tuleb nõuksi akkajaid, kis sii paikseks tahtvad akata ja omale pissitassa juurikad alla kasvata katsuvad. Vähamasti nende naal lähäb elu eetsi. Nüidseks akkab õnneks ää kaduma sie irmus õomine koa, et kis ikka oo õige muhulane ja kis põle. Moo iest oo igaüks muhulane, kis tahab olla. Ja kui mõni ülemoa-mies tahab, siis oo ju ete kena. Aga kui sündin muhulased änam ep taha, voata siis piab küll mõtlema akkama, et äkist oo kogukond midagid valeste tein ja teese siit minema irmutan. Nõnna et kui uieks voastaks midagi ikka tahta, siis seda, et katsuks ühteteist oida. Neid, kis oo siia tuodud, ja neid, kis oo siia luodud. Ühed muhulased kõik. Põle üks teesest änam.


Kuus soovitust, kuidas saab kiiremini arstiabi - Maaleht Nii mõnelegi inimesele teeb muret arsti juurde pääsemine. Selleks et saada kiiremini lahendus oma tervisemurele, saad Sa ise palju ära teha. Siin on Sulle mõned soovitused. Tervisemure korral saab kiiret abi nõuandetelefonilt 1220* või 634 6630, kus perearstid ja -õed annavad nõu ööpäevaringselt. 1. Kerge tervisemurega saad abi apteegist või perearsti nõuandeliinilt. Kergete terviseprobleemide puhul nagu väike palavik, kurguvalu või nohu-köha, tuleks püsida kodus, puhata ning lasta keha immuunsüsteemil oma tööd teha – ligi 80% vaevustest läheb ise Kehva enesetunde korral saad turgutust käsimüügiravimitest, mille kohta oskavad soovitusi jagada apteekrid. Kiiret abi saad ka nõuandetelefonilt 1220* või 634 6630, kus perearstid ja -õed annavad ööpäevaringselt tervisenõu. 2. Haigestumisel alusta perearstist. Kui oled haige olnud juba mõnda aega ja haigus on ägeda loomuga, tasub pöörduda oma perearsti poole, kes koostöös pereõega diagnoosib ja ravib enamikku haigusi ja saab Sind vajadusel suunata ka eriarsti vastuvõtule. 3. Kasuta e-konsultatsiooni – nii säästad aega, sest ei pea ise eriarsti poole pöörduma. Nimelt on perearstil võimalik e-konsultatsiooni kaudu konsulteerida ise eriarstidega Sinu diagnoosi täpsustamiseks ja ravi määramiseks. Kui selgub, et vajad siiski eriarstiabi juurde kohale minekut ja täiendavaid uuringuid, kutsub eriarst Su oma vastuvõtule. Praeguseks saavad perearstid oma patsiendi tervisemure lahendamiseks eriarstiga konsulteerida juba mitmekümnel erialal. E-konsultatsiooni teenust on 2020. aasta esimesel poolaastal kasutanud 13 700 inimest pea 30 000 korda. 4. Kasuta digiregistratuuri. Kõige kiiremini ja mugavalt leiad sobiliku eriarstiaja üleriigilise digiregistratuuri kaudu, kus on võimalik vastuvõtuaegu broneerida, muuta või tühistada. Digiregistratuur annab Sulle valikuvabaduse leida sobiv eriarsti vastuvõtuaeg ühest kohast, ilma et peaks pöörduma erinevatesse raviasutustesse. Kui Sa ei leia endale ise sobivat aega eriarsti juurde, siis soovitab neid digiregistratuuri juurde loodud tehnoloogiline abimees. Praeguseks on digiregistratuuri kaudu võimalik arstiaega broneerida juba 66 raviasutusse. Digiregistratuuris on alates selle loomisest ehk viimase poolteise aastaga tehtud üle 68 000 broneeringu. Pane tähele, et eriarsti vastuvõtuaja broneerimiseks on vajalik perearsti saatekiri (v.a günekoloogi, naha-suguhaiguste arsti, silmaarsti või psühhiaatri juurde). 5. Vaata arstiaegu kogu Eestis. Eri raviasutuses ja erinevate arstide juurde võivad olla väga erineva pikkusega ooteajad. Kui saad saatekirja eriarstile, siis ära eelista kindlat haiglat või arsti, vaata arstiaegu raviasutuste lõikes üle Eesti. Sul on õigus valida endale sobiv arst ning vastuvõtuaeg ükskõik millises raviasutuses. Isegi kui perearst on saatekirjale kirjutanud mõne kindla arsti või raviasutuse nime, tasub alati uurida vastuvõtuaegu teistest haiglatest või teiste arstide juurde. Haigekassa kulul arstiabi saamiseks vali kindlasti nende lepingupartner. 6. Tühista arstiaeg, kui sa ei saa vastuvõtule minna. Õigeaegse teavituse korral (vähemalt 24 tundi enne visiiti) saab vastuvõtuaja vabastada ja teistel patsientidel on võimalik aeg broneerida ning kiiremini arstiabi saada. Oma aja saab digiregistratuuri kaudu tühistada vaid paari klikiga. Sel aastal on digiregistratuuri kaudu tühistatud umbes 6000 broneeritud arstiaega, mis oleks vastasel juhul olnud tühivisiidid, kus patsient ei ilmu vastuvõtule ja arstiaeg läheb raisku. NB! Palume perearsti nõuandetelefoni lühinumbrile 1220 ja lauatelefonile +372 634 6630 helistamisel kõnehinna täpse info teadasaamiseks pöörduda oma telefonioperaatori poole!


FOTOD | Tasavägisest superstaarisaate lohutusvoorust pääsesid edasi Rauno Gutman, Anette Maria Rennit, Merilin Mälk ja Hele-Mai Mängel! - Publik 01.04.2018, 17:46 FOTOD | Tasavägisest superstaarisaate lohutusvoorust pääsesid edasi Rauno Gutman, Anette Maria Rennit, Merilin Mälk ja Hele-Mai Mängel! Loe kohtunike vürtsikaid kommentaare Eesti otsib superstaari III stuudiovoor, otsesaade Foto: Tiit Blaat "Eesti otsib superstaari" stuudiovoorud on nüüdseks selja taga, kust otse finaali pääsesid kolm tüdrukut - Sissi Nylia Benita, Helis Järvepere-Luik ja Jennifer Marisse Cohen ja kolm poissi - Uudo Sepp, Jaagup Tuisk ja Carlos Ukareda. Tänasest lohutusvoorust said rahvahääletuse tulemusena edasi Rauno Gutman, Anette Maria Rennit ja Merilin Mälk. Kohtunikud saatsid finaali Hele-Mai Mängeli. Võistlustulle astusid Anette Maria Rennit, Ketter Orav, Hele-Mai Mängel, Johanna Randmann, Merilin Mälk, German Pinelis, Mait Mikussaar, Kaarel Orumägi, Jüri-Saimon Kuusemets ja Rauno Gutman. Lohutusvoorust pääses rahvahääletuse tulemusena edasi Rauno Gutman, Anette Maria Rennit ja Merilin Mälk ning kohtunike valikuga Hele-Mai Mängel. Mihkel Raud: "Sa oled kahtlemata suurepärane laulja. Sinu lauluvalik oli väga põnev. See Endel Jõgi poolt kirjutatud laul on fantastiline. Aga, sinus on mingi teatav etteaimatavus. Selle etteaimatavuse üks nõrk külg on see, et mind sa hakkad vaikselt ära tüütama. Sellel numbril polnud midagi viga, aga sa oled siiski natukene liiga niššitüüp, et hoida meid pikemalt oma haardes." Põnev! Superstaarisaate lohutusvoor juba sel pühapäeval! Mis laulud tulevad esitusele? (2) 30.03.2018 Müstiline mees Saaremaalt! Mis on "Eesti otsib superstaari" rahvalemmiku Uudo Sepa fenomen? (40) 27.03.2018 Eda-Ines Etti: "Osade asjadega, mida Mihkel ültes, olen nõus. Ma ei arva, et sa tüütavaks muutuksid. Sinu tänane etteaste oli minu jaoks positiivne tagasitulek. Kena oli kuulata vaikseid noote, need olid õrnalt ja tundlikult laulud. Sind oli hea ja huvitav kuulata. See osa, Mihkli jutust, milelga ma nõus olen, justkui ma ei tea miks, sinu puhul tahaks midagi veel või mingit üllatust. Esimesel korral sind nähes sa üllatasid. Ma ei teagi, milles asi on, aga ma lodoan, et sul läheb täna hästi." Koit Toome: "Täna olid sa bravuuri ja diivat maha tõmmanud ja mulle isiklikult meeldis. Mulle tundus, et see oli su tugevam etteaste kui eelmises saates. Mõnes mõttes on just ju hea, et sa oledki sina ja eristud teistest. Olen kindel, et kui sa tulevikus salvestad neid laule, mis sulle mõeldud, siis see oleks väga äge." Eda-Ines Etti: "Sind oli väga huvitav täna kuulata. Iga lausega pakkkusid sa midagi uut. Kõik need keerutused, mis kõik ei tulnud küll perfektselt välja. Väga hea etteaste igatahes." Koit Toome: "Sa olid seekord võtnud loo, kus saad ennast kui lauljat rohkem näidata. Sa olid elu raskeks teinud ja võtnud keerulise loo. Loodame, et üks teine kohtunik ei jäänud seekord Tomi Rahula mängu kuulama ja kuulis sind ka." Mihkel Raud: "No pressure, nagu öeldakse. Oeh... Seda on huvitav jälgda jah, kuidas lauljad nii lühikese ajaga muutuvad. Eelmisel nädalal su etteaste ei meeldinud, aga täna meeldis. Ma olen allerigiline nende fillide suhtes, ma lähen lausa kärna. Sa lõid haamriga täpselt sinna kohta, kuhu vaja. Aitäh, Mait!" Koit Toome: "Merilin, mul on nii hea meel ,et teisel poolel loost lasid looma ikka välja ja hakkasid laulma. Mul oli hirm, et pärast viimast saadet ei julge sa enam kõva häält teha. Esimene pool oli väga kena ja vaikne ja teises pooles andisd sa häält juurde. Sa oled väga sümpaatne ja armas, mulle meeldib, kuidas sa laulad." Mihkel Raud: "Juba teine laulja, kes mulle varasemalt pole kõige rohkem meeldinud, aga täna üllatab. Sa näed väga hea välja. Kaks nädalat tagasi mõjusid sa suure ettevõtte raamatupidajana, aga täna olid eakohasem. See kuidas sa mõjud, on täna sümpaatne. Mulle meeldis, kuidas sa hoidsid tagasi ja ei pistnud röökima kohe. Ja kui sa pistsid röökima, siis mu vererõhk elas selle üle." Eda-Ines Etti: "Ma pean nõustuma oma kolleegidega, tänane etteaste oli armas ja terviklik. Mulle samuti meeldis, et alguses näitasid oma rahulikku tooni ja pärast lasin looma välja. Su puudus on see, et see tämber on sul kitsas, aga eks sa saad veel lisada värvi sinna juurde." Mihkel Raud: "Praegu su etteaste mõjus tsirkusenumbrina. On tore, kui saab nalja, kui tuleb poiss, teeb naljakaid liigutusi ja laulab porgandi häälega. Aga ei meeldinud mulle midagi selle esituse juures täna, Jüri-Saimon, kahju küll. Koit Toome: "Sinu puhul olen mina esiemesest voorust saadik oodanud, et ootan järgmist saadet ja ootan, et kas tuleb midagi. Esimesest saatest on sinuga see tunne, et natukene toores on kõik, küpsuse, hääletooni ja lavalise olekuga seoses, ma ei saaanud täna seda emotsiooni, mida ootasin. See oli suhteliselt selline ühe fraaasi peal olev laul ja mulle ei jõudnud see kohale. Eda-Ines Ett: "Jüri, eesti keel sobib sulle täitsa hästi, loo valik oli huvitav. Tõesti, nagu etteaste oli kuidagi toores ja endiselt ma tunnen, et sa pead veidi küpsema. Veidi vara on veel sinu jaoks, pead küpsema, siis tulevad ka edukamad." Mihkel Raud: "See pole vist hea tunne, kui Ines ja Koit su peale kadedad on. Aga on ka põhjust, mulle mõjus ka sinu esinemine väga hästi. Kui millegi kallal vinguda, ja ma muidugi tahan – Koit Toome ahistab vibratot samamoodi kui sina. Sul on Sõnajalgade vibrato. On neli lauljat, kes vibratot nii väärkasutavad: Koit Toome, Siiri ja Viivi ning sina." Eda-Ines Etti: "Ketter, sa mõjusid täna väga hästi. Väga hea loovalik. Sa oled tehniliselt väga hea laulja, sind on lust kuulata. Oskaks isegi nii laulda. Väga hea kuulata, kuidagi selline helgem pool tuli sinus täna välja. Mulle meeldib, kui mul artisti kuulates endal ka ärevus sisse tuleb." Koit Toome: "Sinule ma olen pöialt hoidnud esimesest saatest alates, see oli keeruline laul. Mul oli natukene sellest kahju, et mõnes kohas oli intonatsiooni tabamisega probleemid. Sinu kõik keerutamised ja ilustused on väga kaunid. Sinusugune laulja peaks ammu stuuodios plaate salvestama." Mihkel Raud: "Ühel pool on Ketter, teisel pool on kohe lavale astuv Anette-Maria ja sina oled kohe seal keskel ja need on ühed rasked kruustangid. Ja mis Ketteri osa puudutab, oled sa üsna valusalt seal vahel. Mind ei veennud, jättis lapsiku mulje. Olen Koiduga nõus, nooruse siirus. Viisi sa pead ja kõik on vahva, aga täna jäi mingisugune oluline asi minu jaoks tulemata. Vaatame, kuidas järgmises saates läheb... või ei lähe. Koit Toome: "Kui ma sinu esitust vaatan, siis tuleb helge tunne südamesse. Ilus on vaadata sellist nooruse siirust. Sind vaadates on alati selline poistebändi tunne. Ääretult sümpaatne esitus. Sinu nooruse siirust ja hea vungiga minekut on hea vaadata." Eda-Ines Etti: "Rauno, eelmises saates oli väga hea. Täna, võib-olla see laul ei andnud sulle võimaust enda näidata. Minu jaoks jäi natukene väheks, aga endiselt mulle meeldib sinu suhtumine ja lavaline oleks. Selles kõiges on midagi siirast ja ma tahaks sind veel näha." Mihkel Raud: "Jaa, Anette-Maria. Kui ma sain teada, et see on sinu laul, siis ma mõtlesin, et täna on see päev kui sa kärvad. Siin on väga lihtne minna üle piiri ja lihtne forsseerida seal, kus pole seda vaja. Aga sa jäid ellu. Vähe sellest. Huvitav olukord, kus laulja... domineerib nii selgelt selle üle, mis on tema saade. Ma tundsin, et ma tahan siia bändi. Sinus on mingisugune elu, morbiidne energia. Midagi ei ole teha, mulle lihtsalt meeldib ja ma väga tänan sind selle eest. Eda-Ines Etti: "Olen nõus Mihkliga, et väga keeruline lugu. Hea seade, lust oli kuulata. See kõik oli selline mõnus, täna ei olnud sellist toorest lähenemist mingitele nootidele. Praegu oled sa esitanud hästi tumedaid lugusid, ma arvan, et sa oled selline väljakujunenud tüüp. See tume värk sobib sulle, Koit Toome: "Ma olen selles mõttes nõus, et sinus on see jõud olemas, aga ma ei kujuta ette, kuidas sinu esituses kõlaks midagi helget. Ma pean tunnistama, mul oli selline tunne, et kohati keeraks volüümi maha. See ülemine noot oli muidugi madal, see oli küll mööda. Enamus noodid läksid õnneks pihta." Mihkel Raud: "Mulle see laul väga meeldib. Sina mulle meeldid ka. Ja kui mulle kaks meeldivat asja kokku panna, siis mis võiks viltu minna. Ei läinujdki midagi viltu, kõik ongi väga hästi. Ma tahaks sind tunnustada ühe asja eest, et sa tegelikult oleksid võinud närvi kaotada sinust sõltumatutel põhjustel ja kõik läks täpselt nii nagu pidigi minema. Sind on võimalik visata tundmatus kohas vette ja sa tuled sealt lupsti välja! Eda-Ines Etti: "Sina oled selline hele ja helge, sulle sobivad sellised südamlikud ja siirad laulud, sa ise mõjud ka helgelt. See laul on kena ja sobis sulle. Ma ei tea, kas see käivitab ka televaatajaid. Koit Toome: "Johanna, minu ema ütles, et sa pidid olema minu noorema venna lemmiklaulja siin saates. Ükskõik kuidas sul siin saates läheb, ma loodan, et sa teed oma asja edasi. Eestil on kindlasti sinusugust lauljat vaja. Mulle meeldib, kui tuba on päikest täis ja kõik on väga ilus ja helge. Mihkel Raud: "Panid tähele, Koit rääkis sinust kui räigelt heast lauljast tulevikus, aga meil on praegu olevik. Aga me otsime räigelt häid lauljaid, selles see probleem ongi. Potentsiaal on olemas ja kui need asjad välja tulevad, on hästi, aga täna ei tulnud. Kunagi oli Eestis selline film nagu “Navigaator Pirx”, kus üks osaline oli robot. Sa natuke meenutad seda tüüpi, kes oli robot. Midagi ebamaist on sinus, aga see pole just halb asi." Eda-Ines Etti: "Mulle täna väga ei meeldinud. Mulle tundus, et sa arvutad laulmise ajal: nüüd ma laulan selle noodi nii ja tolle naa. Ei olnud sellist, mingi õige tunne jäi puudu selles esituses. Samas olen nõus Koiduga, et sinus on metsik potentsiaal. Sa ei tohi kunagi püssi põõsasse visata laulmise suhtes, see tuleb sul väga hästi välja." Koit Toome: "Sinus on selline potentsiaal peidus, millest me oleme näinud ainult osakest. Kui sa tegeleks laulmisega tõsisemalt, siis sinust saaks räigelt hea laulja. Sul on ilus tämber, sul on kõik olemas. Sa panid sinna laulu oma hinge sisse. Kohati on aga natukene toores, aga samas, kui sul välja tuleb – see on megailus. Super." Eda-Ines Etti: "Lugu oli raske tõepoolet, palju keerutusi, kiire tekst ja meloodia. Sul õnnestus täitsa häsit, kuigi mõned kohad ei tulnud kõige paremini välja. Ma tahaks sind veel näha." Koit Toome: "Me nägime siin häälevaldamise demonstratsiooni, sa valdad häält suurepäraselt. Sinu puhul ma ei karda kunagi, et kas saad järgmise noodi pihta või mitte. Sa oled väga musikaalne, see oli väga tugev sooritus." Uued tuuled! Mai Palling ei toimeta enam "Ringvaate" ridades ning tegutseb hoopis... Kas sinu lemmik sai edasi? Selgusid "Eesti otsib superstaari" lohutusvoorus teise... VIDEO | Kohtunik Koit Toome hinges on põnevus: ma ootan finaali huviga, sest seltskond on... VIDEO | Superstaari finaalist napilt välja jäänud German Pinelis muusikat ei jäta ja... PÕNEV | "Eesti otsib superstaari" esimene finaalsaade! Vaata, mis laulud tulevad esitusele Prl Kätu Sein, 27


FSB alampolkovnikule esitati süüdistus(11) Venemaa peaprokuratuuri uurimiskomitee esitas FSB alampolkovnikule Pavel Rjaguzovile süüdistuse Novaja Gazeta ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva asja raames.“Süüdistus esitati Rjaguzovile seoses võimuliialdusega,“ vahendas Interfax oma uurimisele läheda allika sõnu. Ta lisas, et Rjaguzov edastas Tšetšeenia Atšhoi-Martanovski rajooni endise juhile Šamil Burajevile infot Politkovskaja elamiskoha kohta. Ajakirjanik Anna Politkovskaja tapeti Moskvas 7. oktoobril 2006. aastal. Juurdluse põhiversiooni kohaselt oli mõrv seotud tema ametialase tegevusega. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17183335


Üldine teave


Tallink nöörib laevadel alatult eestlasi(90) Tallinki laevapileti hind Tallinnast Stockholmi on arusaamatul kombel lausa naeruväärselt kallim kui Stockholmist Tallinna. Rootsi krooni kurss Eesti krooni suhtes pole laevas igal pool vastavalt üldkehtivale kursile 1 SEK=1,7 EEKi, vaid üks kahele, kirjutab Eesti Ekspress. Nii näiteks maksab üks Bingoloto pilet 30 SEKi või 60 EEKi, õnneloos 10 SEKi või 20 EEKi jne, mistõttu on soodsam arveldada Rootsi kroonides. Sedavõrd nigela valikuga ja aina viletsamaks muutuvat rootsi lauda (ühele täiskasvanule 376 EEKi pluss joogid), ei leia ühegi teise Euroopa laevakompanii bufeelauast. Võrdluseks: Viking Line ́i Rootsi-Soome laevadel maksab külluslik bufee 343 EEKi, sisaldades piiramatult veini, õlut, mahla, kohvi ja vett. Selgub, et seesugune hinnavahe ei ole pime juhus, vaid vääramatu reegel. Loe Eesti Ekspressist edasi, kuidas Tallink eestlastele oma piletihindadega alatult külma teeb.


Loomsed jäätmed tuleb üle anda käitlemiseks loomsete jäätmete käitlemise ettevõttele.


text: Pliiats on vahend käsitsi kirjutamiseks, joonistamiseks ja joonestamiseks (tavaliselt paberile) ning puurimis- ja lõikekohtade märkimiseks puidule. Märgistus Paljusid pliiatseid, sealhulgas kunstis kasutatavaid, märgistatakse Euroopa süsteemis, mille skaalal on tähised "H" (hard 'kõva') ja "B" (black 'must') ning "F" (fine point 'terav'). Tavaline kirjutuspliiats on "HB". Kunstis kasutatakse väga erinevaid pliiatseid erinevate visuaalsete efektide saavutamiseks. Kunstipliiatsite komplektis on tavaliselt järgmised pliiatsid (skaala vasakus otsas on kõvad heleda jäljega pliiatsid ning paremas otsas pehmed tumeda jäljega pliiatsid): Ameerika süsteem arenes välja samal ajal. Ligikaudne vastavus Euroopa süsteemiga on niisugune: #1 = B #2 = HB (kõige tavalisem) #21⁄2 = F #3 = H #4 = 2H Vene süsteemis on "H" asemel "T" (твёрдый 'kõva') ja "B" asemel "M" (мягкий 'pehme'). Peale selle on kasutusel värvipliiatsid. Teritamine Kirjutamisel pliiatsi grafiitsüdamik kulub ning puidust või plastist ümbris tuleb ära teritada. Selleks kasutatakse nuga või spetsiaalset pliiatsiteritajat. Pliiatsiteritajaid on mitmesuguseid, alates metalliga ümbritsetud väikesest lõiketerast kuni elektrooniliste rõhutundlike automaatteritajateni. Kunst Kunstis on pliiatsit traditsiooniliselt peetud visandamise vahendiks kompositsiooniidee talletamisel või maalile ettejoonistamise vahendiks. Nüüdseks aga on pliiatsis hakatud nägema omaette kunstiteoste loomise vahendit. Täitepliiats Täitepliiatsil (automaat- ehk mehaanilisel pliiatsil) saab grafiitsüdamikku uuendada. Vahetatav südamik on paigutatud spetsiaalsesse pliiatsiümbrisesse, kus saab reguleerida südamiku väljaulatust sellest, samuti asendada südamikku uuega. Selliseid pliiatseid kasutati sageli kuninganna Victoria ajal, mil pliiatsiümbrised olid sageli tehtud väärismetallist ning kaetud nikerdustega. Kustukummiga pliiats Pliiatsi otsas võib olla ka kustutuskumm, mille ümber on kaitserõngas, mis hoiab kustutuskummi paigal. Kustutuskummiga pliiatsi patenteeris Hyman Lipman Philadelphiast 30. märtsil 1858. Valmistamine Pliiatsiümbriseid valmistatakse enamuses pehmest puidust, millel peaaegu puuduvad oksakohad ja mis on eriti kergesti lõigatav, mistõttu pliiatsit saab hõlpsasti teritada. Sellised omadused on näiteks liibanoni seedril. Seedripuitu saadi varem Liibanonist, nüüd kasutatakse palju California kadakapuitu (mida kutsutakse ka seedriks) ja Siberi seedermändi. Kalifornia seeder uueneb teistest sobivatest puudest kiiremini. Kasutatakse ka alternatiivset kohalikku puitu, seda näiteks Brasiilias ja Indoneesias. Seedrilaua sisse freesitakse ühtlaselt üksteise kõrvale soonekesed. Soonekestesse valatakse valget liimi. Liimiga lauad liiguvad konveieril sortimismasinasse, mis jaotab nad kordamööda (näiteks) vasakusse ja paremasse harusse. Vasakus harus paigutatakse soonekeste sisse üheksakaupa pliiatsisüdamikud. Paremas harus pööratakse lauad karusselliga teistpidi. Vasaku ja parema haru ühinemisel asetatakse lauad kohakuti üksteise peale, nii et südamikud jäävad laudade vahele. Seejärel pressitakse lauad teineteisega kokku. Kokkuliimitud lauad lähevad jälle freesmasina alla: laudadele tehakse poole laua sügavused sisselõiked. Seejärel freesitakse teiselt poolt samasugused sisselõiked. Nii saadakse kokkuliimitud laudade paarist üheksa pliiatsit, mis on kuusnurkse, kolmnurkse, ümara või ovaalse ristlõikega. Pliiatsid kaetakse poleerimismasina abil mitmes kihis värvilise lakiga. Mõnikord jäetakse pliiatsid ka lakkimata. Kui värv on kuivanud, tembeldatakse pliiatsitele peale markeering firma nime ja pliiatsi kõvadusastmega. Tembeldamiseks kasutatakse enamasti terastemplit ja värvilist kilet. Kvaliteetsemate pliiatsite otsad kastetakse kuni 2 cm ulatuses värvi sisse, et moodustuks värvimüts. Lõpuks pliiatsid terituvad liivapaberiribal kiiresti pööreldes. Viimane etapp on pliiatsite pakkimine. Harilik pliiats Hariliku pliiatsi südamiku valmistamiseks segatakse pasta veest, savi ja grafiidi pulbrist. Nii grafiit kui ka savi peavad olema väga peeneks jahvatatud ning segu peab olema võimalikult ühtlane. Pärast segamist pressitakse segu matriitsi abil kõrge rõhu all filjeerist läbi, nii et moodustuvad südamikuniidid, mis lõigatakse seejärel parajateks tükkideks. Pasta paigutatakse "hõbelaegastesse", kuni väga kiiresti pööreldes tekivad ühtlased ja puhtad, kuid pehmed südamikud. Need omakorda pannakse toosidesse kuivama. Kuivanud ja kõvenenud südamikud pannakse metallkastidesse raskete metallplaatide alla, et nad järgneval kuumutamisel ei kõverduks. Plaadid ja kastid on eelnevalt juba kuumad. Kastile pannakse kaas peale ning ta paigutatakse põletusahju umbes 90 minutiks. Selle ajaga muutub savi 1200-kraadisel temperatuuril kõvaks. Pärast jahtumist kastetakse südamikud palmiõlivanni, et pliiats hästi libiseks. Õli täidab põlemisel tekkinud poorid. Keemiline pliiats Keemilise pliiatsi puhul lisatakse südamikku värvainet metüülvioletti. Värvipliiatsid Värvipliiatsite värvilisi südamikke valmistatakse teistmoodi. Nad koosnevad värvipigmentidest, rasvadest, vahadest, sideainetest (tavaliselt tselluloosi derivaatidest) ja mineraalsetest täiteainetest, näiteks talgist ja jahvatatud kaoliinist. Värvipliiatsisüdamike kvaliteet sõltub jahvatise peenusest, eelkõige aga pigmentide osakaalust ja kvaliteedist. Mida suurem on pigmentide osakaal, seda kõrgem on südamiku kvaliteet ja seda paremini hakkab pliiats paberi külge. Pärast segamist pressitakse segu matriitsi abil välja ning südamikud lõigatakse parajateks tükkideks. Erinevalt grafiitsüdamikest värvipliiatsisüdamikke ei põletata, vaid kuivatatakse kuivatusahjus. Et pliiats paremini libiseks, käib värvipliiatsisüdamik läbi veel kuumast rasvavannist. Ajalugu Pliiatsi eelkäija oli vanarooma stiilus, peenike metallpulk, millega kriibiti papüürust. Keskajal kasutati pliiatsina plii- (siit ka pliiatsi nimi; hiljem peeti ka grafiiti pliiks) või hõbepulka. Aastal 1564 leiti Inglismaalt Cumbriast Borrowdale'i lähedalt Seathwaite Fellist suur grafiidimaardla. Legendi järgi leidsid kohalikud lambakarjased tormiga mahalangenud puu juurte alt sätendava hallikasmusta massi, millega oli hea lambaid märgistada. Sealne grafiit oli väga puhas ja kõva ning seda sai hõlpsasti pulkadeks saagida. Tol ajal arvati, et tegemist on teatud sorti plii või pliiühendiga, sest grafiit sarnanes pliiga läike poolest. Alles 1789 tõestas rootsi keemik Carl Wilhelm Scheele, et tegemist on kristallilise süsinikuga. Seathwaite Fell Inglismaal ongi jäänud kõva grafiidi ainsaks leiukohaks. Grafiidikamakatest hakati lõikama neljakandilisi kepikesi, millega sai kirjutada nagu krihvliga. Varsti mõistis riik selle materjali suurt tähtsust ning võttis kaevandused üle ja valve alla. Et grafiit oli pliist pehmem, vajas ta mingit ümbrist. Algul mähiti grafiitpulgad paela või lambanaha sisse. Uudis grafiitpliiatsitest levis kiiresti ja äratas huvi kunstnikes. Mõttele paigutada grafiit puitümbrise sisse tuldi Itaalias. Nii oli pliiats kergemini käsitsetav, grafiit ei murdunud kergesti ja käed jäid puhtaks. Mujal maailmas leitud grafiit oli palju vähem puhas kui Borrowdale'i oma ning seda pidi purustama, kuid järele jäi üksnes grafiidipulber. Kuniks leiutati grafiidipulbrist pliiatsile sobiva grafiidi tootmise tehnoloogia, jäi Inglismaale pliiatsite tootmise monopol. Neljakandilisi inglise pliiatseid valmistati looduslikust grafiidist 1860. aastateni. Esimene katse valmistada grafiitpulki pulbrilisest grafiidist tehti Nürnbergis 1662. Seal kasutati grafiidi, väävli ja antimoni segu. Kuigi need pliiatsid olid kasutatavad, jäid nad kvaliteedilt Inglismaa omadele alla. Et Passau lähedal ja Austrias leiduv grafiit ei kõlvanud pliiatsite valmistamiseks, sest ta ei olnud küllalt puhas, tuli grafiiti importida Borrowdale'ist. Sealne maardla aga hakkas ammenduma ning selle strateegilise tähtsusega kauba eksport keelati. Napoleoni sõdade ajal ei olnud Prantsusmaal Inglismaa ja Saksamaa pliiatseid saada. Aastal 1795 leiutas Napoleoni armee ohvitser Nicolas Jacques Conté uue pliiatsitootmise tehnoloogia. Et Conté oli tegelnud suurtükkide valmistamisel kasutatavate tiiglite tootmisega, oli tal grafiidiga kogemusi. Ta tegi ebapuhtast grafiidist pulbri, puhastas selle ning segas siis savi ja veega. Sellest segust moodustati pikad nelinurksed kepid, mis kuivatati ja mida seejärel puusöesse pakituna keraamilises kapslis põletati kõrge temperatuuri juures põletusahjus. Grafiidikepi kõvadust sai varieerida, muutes grafiidi ja savi vahekorda: mida rohkem savi, seda kõvem oli pliiats ja seda heledam oli pliiatsijälg. See meetod levis 19. sajandi keskpaigaks üle maailma ning täiustatuna kasutatakse seda tänini. Pliiatsite tööstuslikku tootmist alustas vabahärra ja riiginõunik Lothar von Faber, kes 1839 võttis neljanda põlvkonna juhina üle pliiatsifirma A.W.Faber Steinis Nürnbergi lähedal. Ta omandas Siberis kaevanduse, kust sai maailma parimat grafiiti. See toodi kohale põhjapõtradega ja meritsi. Faber võttis kasutusele kuusnurkse ristlõike ning praegu kehtiva kõvadusskaala. Et kaitsta oma rahvusvaheliselt nõutud pliiatseid võltsijate eest, esitas ta 1874 Riigipäevale palvekirja, et võetaks vastu kaubamärgi kaitse seadus. Seadus jõustus aasta hiljem. Faberi pliiatsid on ühed esimesed kaubamärgiga kaitstud tooted Euroopas. Pliiatsi nimetuse päritolu teistes keeltes aspiq, haspiq, qillqana k`aspi (ketšua) → k`aspi (ritv, latt) Bleistift (saksa) – “pliipulk” blyant (taani, norra), blyandur (islandi) – “plii...”; blyertspenna (rootsi) – → saksa Bleiherz (pliimaak) + ladina penna (sulg) Bút chí (vietnam) – chí (plii) ceruza (ungari), ceruzka (slovaki) → ladina cerussa (pliivalge) crayon (prantsuse), creion (rumeenia), krajono (esperanto, ido) – craye (kriit) kalem (türgi), qalam (usbeki), қaлaм (tadžiki) → kreeka κaλaμoς (pilliroog) кapaндaш (vene), karandaş (aseri), xapaндaa (mongoli) → türgi kara daš (must kivi) lapiz (hisp.), lapis (portugali, galeego, itaalia, ketšua, tagalogi), llapis (katalaani), lapisa(aimaraa) → ladina lapis haematita (hematiidikivi) lyijykynä (soome) – lyijy (plii) + kynä (joonistusvahend) matita (itaalia) → ladina lapis haematita (hematiidikivi) Μολνβι (kreeka), молив (bulgaaria, makedoonia) → μολνβδος (plii) oливeць (ukraina) – oлoвo (tina) ołówek (poola), olovka (serbo-horvaadi), aлoвaк (valgevene) – olovo (tina) pencil (inglise), pensil (kõmri, indoneesia), pensel (malai) → vana prantsuse pincel (väike pintsel) → ladina pincellus (väike saba) pieštukas (leedu) – pieš.... (joonistama) pliiats → rootsi blyerts(panna)→ saksa Bleiherz potlood (hollandi), potlot (jaava), patlot (sunda) – lood (plii) svinčnik (sloveeni) – svinec (plii) tužka (tšehhi) – tuha (grafiidi vana nimetus) Vaata ka itaalia pliiats pastapliiats tintpliiats viltpliiats pinal Välislingid Kirjutusvahendid Kunstitarbed


Militaarretk on täies hoos: vaata videost, kuidas USA sõdurid Eesti poole sõidavad - Postimees TV - videod, saated, ülekanded Militaarretk on täies hoos: vaata videost, kuidas USA sõdurid Eesti poole sõidavad Madis Vaikmaa 6. juuni 2016 18:44 Suvi on militaarturismi kõrghooaeg – kui äsja lõppenud Kevadtormil osales tuhatkond sõdurit välismaalt, siis paari päeva pärast jõuavad Saksamaalt Eestisse juba uued ligi 1400 USA sõdurid. Major Martyn Y. Crightoni sõnul alustas ligikaudu 400st sõidukist koosnev kolonn siia sõitmist 2200 kilomeetri kauguselt, Baierist Lõuna-Saksamaalt. Peaaegu kuu aega kestva õppuse kulminatsioon saabub Eestimaa pinnal aga 20. juunil, mil kaitseväe keskpolügoonil lastakse 300-kilomeetrise ulatusega raketisüsteemist HIMARS (High Mobility Artillery Rocket System). Lisaks kahele HIMARS raketikompleksile on kohal ka 80 soomukit Stryker ja 18 155mm haubitsat M777 . Õhust toetavad õppust neli Ämaris paiknevat AH-64 Apache helikopterit, tankide hävitamiseks mõeldud lennukid A-10 ning võimalik, et ka hävitajad F-16. Kui eelmisel aastal sõitis väike ameeriklaste üksus Eestist tagasi Saksamaale, siis Dragoon Ride II on märksa rahvarohkem. «Sel aastal liigutame peaaegu rügemendi jagu inimesi ja varustust mööda kahte teekonda.» Kogu konvoi on jaotatud kaheks - mai lõpus liikuma hakanud grupp on tänaseks läbinud Tšehhi ja Poola ning jõudnud Leetu. Valgas on nad 9. juuniks. Teine grupp hakkas liikuma 1. juunil ja praegu on nad Poolas. Poola pole aga gruppide teekonnale sattunud kuidagi juhuslikult – tegelikult käib praegu kolm suuremat õppust. Lisaks Baltikumis toimuvale Saber Strike’ile, mille tarbeks ameeriklased siia sõidavad, on Poolas ja Saksamaal 5000 osalejaga Swift Response ning Poolas 25 000 osalejaga Anakonda 2016. Kõik need kolm õppust puutuvad 24 tunniks kokku Poolas ja selle käigus toimub kõige muu kõrval ka 500 langevarjuriga õhudessandi harjutus. Ja kuna sõdurite kõrval peavad treenima ka ohvitserid, siis toimub praegu Tapal taanlaste juhtimisel staabiõppus Saber Knight.


IT arenduse ettevõtete konkurentsiraport - ITuudised Äripäeva Infopank koostas IT arenduse ettevõtete konkurentsiraporti, milles on analüüsitud ettevõtete viimase viie aasta majandusnäitajaid, välja toodud valdkonna arengutrendid ja ettevõtete pingeread. IT arenduse valdkonna ettevõtete konkurentsiraport on koostatud 2016. a majandusaruannetes esitatud andmete baasil. Lisaks kajastuvad analüüsis Eesti maksu- ja tolliameti 2017. esimese poolaasta andmed. Analüüsitud on ettevõtete viimase viie aasta majandusnäitajaid, mille põhjal on välja toodud valdkonna arengutrendid ja ettevõtete pingeread. Raportisse on kaasatud ettevõtted, mille müügitulu vähemalt ühel aastal vahemikus 2013-2016 aastal ületas 100 000 eurot. Raportist saab ettevõtte juht ülevaate enda ettevõtte positsioonist turul ning tutvuda üksikute ettevõtete ja valdkonna liidrite käekäiguga. Raporti saab tellida Äripäeva poest. Hind on 149 eurot (käibemaksuga 178,80 eurot).


Tartu sotsiaaldemokraadid näevad trammi ühe võimaliku ühistranspordivahendina Tartus - Sotsiaaldemokraadid Avalehele Uudised Tartu sotsiaaldemokraadid näevad trammi ühe võimaliku ühistranspordivahendina Tartus Tartu linnavolikogu SDE fraktsiooni esimehe Kadri Leetmaa sõnul on sotsiaaldemokraadid juba kahe järjestikuse üldplaneeringu ajal seisnud selle eest, et vähemalt visuaalselt oleks trammikoridor üldplaneeringus mainitud ja näidatud. Praeguse Tartu linna üldplaneeringu menetluse käigus viidi Civitta Eesti AS, AB Artes Terrae OÜ ja Stratum OÜ poolt läbi trammi teostatavus- ja tasuvusanalüüs, milles eksperdid jõudsid seisukohani, et vaid tramm kui kaasaegne kiire ühistranspordi vorm suudaks tuua Tartu ühistransporti uusi sihtgruppe. Trammiühenduse loomine Tartusse on väga mahukas projekt. Võimalikud trammikoridorid Tartus vajavad aga kindlasti täiendavaid asukohaanalüüse, et jõuda konkreetselt maa reserveerimise ja uute ehitustingimusteni. Kõige olulisema Tartu trammitee suund ja ühendatavad punktid on aga sotsiaaldemokraatide eestvedamisel üldplaneeringu põhilahenduses juba praegu visualiseeritud. “Oleme igal juhul selle poolt, et trammi või muu kaasaegse kiire ühistranspordi analüüsid peavad jätkuma ja see mõte ei saa Tartu planeerimisest kusagile kaduda,” ütles Leetmaa.


Vitakraft papagoide maius Kräcker mandlite ja viigimarjadega, 2 tk Vitakraft papagoide maius Kräcker mandel&viigimarjad N2 (180g). Täiendsööt papagoidele mandli ja viigimarjadega on täiusliku maitsega ja aitab rahuldada liigiomaseid käitumisvajadusi. Kolmekihiline küpsetatud krõbe maius naturaalsel puupulgal. Koostis: teraviljad, seemned, taimse päritoluga derivaadid, puuviljad (viigimarjad 1.4%), mineraalid 2.4%, pähklid (mandlid 1.1%), mesi, aedviljad. Toitainelised lisandid/kg: 6000 IU (3a672b) vitamiin A, 600 IU (3a671) vitamiin D3.


text: Silja Paavle, 16. juuni 2015 07:00 HOIA END: Suvel on mõnus õues süüa, kuid moosid, lisaks kõikvõimalik muu magus, meelitavad mesilasi ja herilasi ligi. Et vältida nõelata saamist, oleks mõistlik magusa söömisest õues hoiduda. Foto: TIINA KÕRTSINI Sääsed, kihulased, põdrakärbsed, puugid, mesilased ja herilased on vaid mõned tüütused, kes kipuvad saabunud suve täiel rinnal nautimist takistama. Kuidas nende rünnakuid ennetada ja hammustusi tõhusalt leevendada? "Loodusesse minnes tuleb alati putukatega arvestada," rõhutab BENU Pärnu Keskuse apteegi proviisor Margot Lehari, et aias grillides võivad olla nuhtluseks sääsed, metsajärve ääres päikest võttes kihulased ning metsas marju korjates põdrakärbsed. Igasugune putukahammustus põhjustab enamikule inimestest sügeleva kubla.


Soome valitsuses loodi Venemaa infosõja vastane löögigrupp(14) Soome meediagrupi Lännen Media teatel on Soome valitsuskantselei ja erinevate ministeeriumide ekspertidest koostatud kontaktgrupp, mis vahetab omavahel pidevalt informatsiooni ning mille eesmärk on saada võimalikult hea üldpilt Soome vastu suunatud informatsioonilisest mõjutamisest. Soome valitsuse kommunikatsioonijuht ja julgeolekukomitee ekspertliige Markku Mantila kinnitas koostöö tegemist, vahendab ajaleht Kaleva. „Jutt käib informatsioonivahetusest. Erinevad ministeeriumid oskavad teha ja tegelevad erinevate asjadega. Nii saame kommunikatsiooni- ja substantsoskused vajaduse korral kiiresti sama laua ümber koguda,“ ütles Mantila. Ekspertide eesmärk on kavandada koos meetmeid, mille abil saab vale ja valelikku informatsiooni korrigeerida ja ümber lükata. Informatsioonisõjas on Mantila sõnul tegemist sellega, et võõrriik püüab mõjutada inimeste käitumist teises riigis. Teine eesmärk on kodanike valgustamine. Ministeeriumide eksperdid on valmis rääkima sel teemal muu hulgas koolides ja ettevõtetes. „Kavatseme rääkida näidetest Soome ajaloo kohta levitatavate valede kohta ja muu hulgas fotodega manipuleerimisest,“ ütles Mantila. Kolmandaks eesmärgiks nimetas Mantila piisavat üldist haritust, mida grupp kavatseb rõhutada. „Peab hoolitsema selle eest, et meil õpetataks piisavalt head meedialugemisoskust juba koolides, et meile ei jääks külge kogu see desinformatsioon,“ ütles Mantila. „Vene meedias tsiteeritakse meie juhtivaid poliitikuid reeglina nii valikuliselt, et tegemist ei saa olla juhusega. Minu arvates on suurel osal Vene meediatarbijatest selline arusaam, et Soome riigijuhid ja märkimisväärsemad poliitikud otse nõuavad Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioonide kõrvaldamist,“ märkis Mantila. Venemaa ei pea Mantila hinnangul Soome vastu siiski otsest infosõda. „Nimetaksin seda rohkem mõjutamiseks, seda toimub küll,“ ütles Mantila. Mantila sõnul on Venemaa eesmärk lõhkuda infosõja abil Euroopa Liidu ühtsust. Mantila nendib, et Soomes leidub käputäis „kasulikke idioote“, kes levitavad Venemaal Soome-vastast viha segavad asju Soomes. Mantila ei taha detailselt avaldada, mida grupp teha kavatseb. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71331549


text: Mina olen moslem | Rändaja 20. juuli 2012 27. juuli 2012 / ageagapi Mis ma küll teeksin ilma Facebookita? Just seal sain ma tuttavaks Nelega ja nägin ka pilte "Mina olen moslem" raamatu esitlusest. Nelega olemegi tuttavad tänu sellele, et tema on moslem ja mina uurin doktoritöö teemana eestlannadest moslemeid. Ja mul on au (tänu oma nahhaalsusele, sest ma ju kirjutasin selle esitluspildi kommentaariks küsimuse – kus on minule pühendatud raamat? 😉 ) omada seda raamatut koos pühendusega oma laua nurgal ning ei saa mitte mainimata jätta, et raamat mulle isegi päälinna kätte toimetati. Kuna Nele palus, et ma sellest raamatust midagi arvaksin, nüüd ma siis arvangi ... Mina olen moslem, on väga autobiograafiline teos, kus võib-olla niipalju minu jaoks ei selgitatagi islamit ja sealseid tavasid lahti. Aga võib-olla on asi hoopis selles, et see, mida islamist selgitatakse, ma juba niigi tean ning seetõttu selliseid ahha effekte kahjuks ei tekkinud. Kõik oli minu jaoks lihtne ja loogiline ning nii ongi 😉 Samas tuleb tõdeda, et seda raamatut on lihtsam lugeda, kui omada eelnevaid teadmisi sellest religioonist. Kahju iseenesest, et raamatuga ei kaasne pildimaterjal, mis looks islamlikust maailmast veelgi selgema pildi, sest olgem ausad, meedia on seda kuvandit piisavalt poriga siiani loopinud. Ning otseloomulikult oleks tahtnud näha seda pilti, kus kahte erinevat kultuuri kirjeldatakse läbi naiste riietuste. See on pilt, mis on mitmeid ringe Facebookis teinud ning ma olen hämmastavaid kommentaare selle alt lugenud – aga kindlasti Nele oled ka sina nendega tutvunud ning oma arvamust avaldanud 😉 Kuigi kristlasena mulle vahepeal tundub, et kristlust ei kajastata kõige neutraalsemalt, aga kindlasti on see mu enda kiuks 😉 Pealegi kui kahte suurimat maailma religiooni omavahel võrrelda, siis tulebki ju ühte rohkem kaitsta kui teist või vähemalt selgitada, miks enda valik tundub parem kui teiste oma. Raamatust õhkub sallivust pea iga lehekülje pealt, mis kuidagi ei taha ühtida tavaeestlase kuvandiga, kes materdaks naabrit nii kuis jaksaks. Aga Nele ei olegi ju tavaeestlane. Kes ta täpselt on, selgub osaliselt raamatu lehtede vahelt ja mõnikord ka ridade vahelt lugedes. Olles ise ka Eestist väljaspool elanud mõnda aega, mõistan ma neid kõiki õhkamisi ja võrdlusi ning kaugel olles saabki kuidagi kodumaa ja eesti keel eriti armsaks. Millegipärast on raamatul kurb alatoon, või vähemalt mulle tundub nii. Võib-olla on see hoopis igatsus, pilk minevikku, selgus maailmamõistmises või hoopis midagi muud. Sellele teab vist ainult vastust Nele ise ning võib-olla varsti ka mina, kui me ükskord kokku saame kohvilaua taga kas siis Saare peal või Egiptis ning juttu jätkub meil kindlasti kauemakski kui esimesed tähed tähistaevas oma kohti sisse võtmas on 😉


text: Traianus (Imperator Caesar Divii Nervae Nerva Traianus Augustus; sünninimi Marcus Ulpius Traianus Crinitus; 18. september 53 Italica, Baetica – 9. august 117 Selinus, Kiliikia) oli Vana-Rooma keiser 28. jaanuarist 98 kuni surmani. Tema valitsemisajal laienes impeerium idas (Daakia, Araabia, Armeenia, Mesopotaamia), võeti ette ulatuslik ehitusprogramm ning edendati sotsiaalhoolekannet. Lisanimed, mida Traianus kandis: Germanicus (97), Dacicus (102), Optimus (114), Parthicus (116). Keiser Traianuse ajal vallutas Rooma Armeenia, Mesopotaamia ja Daakia (praeguse Rumeenia) ning impeerium saavutas oma maksimaalsed piirid. 101. aastal alustas ta sõjakäiku Daakia kuningriigi ja selle kuninga Decebaluse vastu. Traianusel õnnestus Daakia armee Tapae lähedal 102. aastal purustada ja Daakia vallutati täielikult aastal 106. (101–106) 107. aastal tungis Traianus kaugemale idasuunas ja vallutas Nabatea, saades sellega lühikeseks ajaks Rooma kontrolli alla Araabia Petraea provintsi. Traianus andis 112. aastal välja edikti, mille kohaselt tuli surmata kõik, kes avalikult tunnistasid või toetasid kristlust. 113. aastal tegi Traianus sõjakäigu Partia vastu ja tungis kuni Susa linnani (116). Sõjakäigu ajal Traianust haigestus ja tagasiteel Rooma, 9. augustil 117 Selinuse linnas, ta suri. Päritolu ja varajane karjäär Marcus Ulpius Traianus Crinitus sündis Rooma keisririigi Baetica provintsis mittepatriitslikus peres. Tema esivanematel oli Rooma või vähemalt Itaalia juuri, kuid kuna esivanemad abiellusid kohalikega, kaotati Rooma kodakondsus. Tema isa oli prominentne senaator ja kindral, pere oli asunud elama Hispaaniasse, Hispaania Baetica provintsi (nüüdne Andaluusia). Tema pere oli küll prominentne, kuid Traianuse isa oli esimene nende seast, kes tegi karjääri keiserlikus teenistuses. Tema isast sai provintsi kuberner ja aastatel 67-68 oli ta leegioni komandör, mis võitles juutide mässu vastu tulevase keisri Vespasianuse all. 70. aastal premeeris keiser Vespasianus Traianuse isa ning andis talle konsuli ameti ning mõni aasta hiljem nimetas ta patriitside sekka. Lõpuks sai temast Süüria ja Aasia kuberner. Traianuse varajase elu kohta on vähe teada, kuid ta kasvas üles Roomas või mõnes sõjaväe peakorteris koos isaga. Traianus teenis 10 aastat leegionäride staabitribuunina Süürias, samal ajal, 75. aastal, oli tema isa kuberner. Seejärel oli Traianus magistraat, mis andis talle ka piisava kvalifikatsiooni, et juhtida 89. aastal Hispaania leegionit. Ta sai käsu viia oma väed Reini äärde, et aidata Ülem-Germaania (Germania Superior) kuberneril suruda maha mäss Domitianuse vastu, mida juhtis Antonius Saturninus. Traianus saabus pärast seda, kui mäss oli juba maha surutud. Traianus nautis Domitianuse soosingut, kes andis talle 91. aastal konsuliameti, mis oli kõige suursugusem positsioon keisri järel. Pärast Domitianuse mõrvamist vandenõus määras senat uueks keisriks eaka ja leebe Nerva, kes valitses põhimõttega taastada Vespasianuse-aegse valitsemise, mis tähendas keisri ja senati koostööd, ja lõpetata domitianuslik terror ja autokraatia. Siiski sundisid pretoriaanid Nervat hukkama Domitianuse mõrvarid. Sõjavägi oli ka üldiselt rahulolematu Domitinuse kukutamise ja Nerva võimuletõusu tõttu. Surve tõttu lapsendas Nerva 97. aasta oktoobris Traianuse, kelle ta ülendas Germania Superiori (Ülem-Germaania) kuberneriks ja kes oli vastuvõetav nii armeele kui ka senatile. 1. jaanuaril 98. aastal asus Traianus Nerva kolleegina oma teist konsuli ametit pidama. Peagi pärast seda, 27. jaanuaril 98 suri Nerva ning Traianus kuulutati keisriks ning teda toetas nii senat kui ka väed. Enne keisriametikohale tõusmist abiellus Traianus Pompeia Plotinaga, kellega ta jäi lõpuni kokku. Kuna abielu oli lastetu, lapsendas Traianus oma nõo Hadrianuse, kes oli Plotina favoriit. Traianuse valitsemisaeg ja sisepoliitika Traianus jumalikustas Nerva ning lisas tema nime oma keisritiitlile. 114. aastal pani ta oma tiitlile, Augustuse ette, juurde täiendi Optimus (Parim). Selle eesmärk oli kindlasti kasutada Jupiteri tiitlit, Optimus Maximus (Parim (ja) Suurim) ja näidata Traianust kui jumalate esindajat maal. Traianus oli Nervast palju aktiivsem valitseja. Selle asemel, et kiirustada kohe Rooma ja võtta senatilt vastu oma keiserlik võim, jäi ta veel ligi aastaks Reini ja Doonau äärde, et teha ettevalmistusi saabuvaks sõjaliseks kampaaniaks Daakiasse, taastada distsipliin ja tugevdada piiride kaitset. Ta saatis Rooma ka korraldused nende pretoriaanide tapmiseks, kes sundisid Nervat hukkama Domitianuse mõrvareid. Armeele jagas ta vaid poole tavapärastest rahalistest kingitustest, mis olid uue keisri ametisseastumisel tavapärased. Üldiselt oli ta armeega karm, aga õiglane. Kui ta 99. aastal Rooma jõudis, kohtles ta senatit lugupidamise ja heldusega. ta oli helde ka Rooma elanike suhtes, kellele ta jagas märkimisväärseid rahalisi kingitusi ja jagas rohkematele vaestele, kui varem jagati, tasuta vilja. Ta saatis Itaaliale ja provintsidele tagasi kulla, mille need olid saatnud nõuetekohaselt uue keisri ametisseastumise puhul. Lisaks vähendas ta makse. Arvatavasti on ta paljude uuenduste tegelik autor, mida on Nerva teeneteks peetud. Näiteks Itaalia linnade vaeste laste rahaline toetamine (alimenta). Varem olid toetajad eraisikud, näiteks toetas Plinius Noorem, Traianuse väga lähedane sõber, Comumi linna elanikke. Provintside haldamiseks koondas Traianus enda ümber pädevaid ja ausaid ametnikke. Ta saatis provintsidesse, mille linnad olid rahalistes raskustes, välja vähemalt kaks erikuberneri. Üks oli Plinius Noorem, kes suundus Väike-Aasia Bitüünia ja Pontuse provintsi. Pliniuse kuberneriameti aegsed kirjad Traianusega on säilinud ning neid on 10 raamatu jagu. Need on kõige olulisemad allikad Rooma provintside halduse kohta. Ühes kirjas küsis Plinius Traianuselt, kuidas ta peaks käituma kiiresti kasvava kristlaste sektiga, kes keelduvad kinni pidamast tavapärastest religioossetest tavadest, kuid mis oli Pliniuse arvates veel ohutu. Keisri vastuses, mis hiilgas oma mõistlikkusega, soovitas Traianus loobuda kristlaste välja nuuskimisest, mitte aktsepteerida kinnitamata süüdistusi nende vastu ning karistada vaid neid, kelle käitumine oli vastumeelselt uhkeldav. Traianuse ajal polnud Roomal veel mingisugust kristlaste tagakiusamise poliitikat. Tegutseti mitte usulise vaenulikkuse põhjal, vaid korra tagamiseks. Kirjavahetus ilmestab ka linnade raiskavaid kulutusi uhketele hoonetele ja võistlustele, mis näitas, et impeeriumi rahandus hakkas juba inflatsioonitrende näitama. Traianuse ehitusprogramm nii Roomas, Itaalias kui ka provintsides oli ulatuslik: rajati teid, sildu akvedukte, rekultiveeriti (kasutuskõlbmatu maa-ala parandamine) tühermaid, ehitati hooneid ja sadamaid. Muljetavaldavad näited on säilinud Hispaanias, Põhja-Aafrikas, Balkanil ja Itaalias. Traianuse projektid rikastasid eelkõige Roomat: linna rajati uus akvedukt, mis tõi vett maapõhjast; Esquiliniuse künkale ehitati uhked avalikud termid; arhitekt Apollodorus Damaskusest kujundas uue suursuguse foorumi. Foorum koosnes portikustega väljakust, mille keskel asus kolossaalne keisri ratsakuju. Uue foorumi taga oli avalik saal ehk basiilika ning selle taga hoov, mille ääres olid raamatukogud kreeka- ja ladinakeelsete raamatutega ning tempel. Selles hoovis kerkis uuendusliku kunstiteosena Traianuse sammas, mille spiraalreljeef kujutab tema Daakia sõdu. See on hea allikas üldiselt kampaania ning Rooma ja Daakia relvade, rüüde, militaarhoonete, lahingustseenide kirjeldamiseks. Traianuse kuju samba otsast eemaldati keskajal ning asendati 1588. aastal Püha Peetruse kujuga. Samba kuubikujulisse alusesse, mis oli kaunistatud vaenlaste relvadega, sinna jõudis lõpuks ka Traianuse tuhk. Traianuse sõjakäigud Tema siseriiklikud saavutused on küll muljetavaldavad, kuid veelgi võimsamad on tema välispoliitilised tulemused. Traianus loobus Augustuse kehtestatud poliitikast ja mida järgisid tema järeltulijad, mille kohaselt piire ei laiendatud, vaid neid püüti hoida. Traianusel on küll tiitel "Germanicus", kuid tema esimene aasta Reini-Doonau piiril ei ole märgitud erilise vallutusena. 101. aastal alustas ta taas sissetungi Daakiasse, mille Domitianus oli sunnitud katkestama piirkonna aukartust äratava kuninga Decebaluse tõttu. Kahe kampaania tulemusena (101–102 ja 105–106) hõivas Traianus Daakia pealinna Sarmizegethusa, mis asub tänapäeva Lääne-Rumeenias. Decebalus otsustas vangi sattumise asemel enesetapu kasuks. Traianus lõi uue Daakia provintsi Doonaust põhja poole Karpaatidesse. See andis maad Rooma asukatele, avas kulla- ja soolakaevadused ning lõi kaitsevööndi Lõuna-Venemaa steppidest pärit nomaadide vastu. Traianuse teine peamine sõjaline suund oli idas Rooma põlise vaenlase Partia riigi vastu. Selle kampaania kronoloogia pole täpselt teada. Selle sõjakäigu ettevalmistamisel annekteeris üks tema kindral 105.–106. aastal Nabateani kuningriigi (Juudamaast itta ja lõunasse ulatuv piirkond Araabias). Umbes 110. aastal kõrvaldasid partialased Rooma-meelse Armeenia kuninga Sanatruki, kes asendati Partia-meelse Axidaresega. Seepeale tegi Traianus 113.–114. sõjakäigu Partia vastu kuninga ennistamiseks. Vahepeal võttis keiser ette iidse karavanide tee ehituse Juudamaal, mida tuntakse Kuninga maantee nime all. See tee, Via Traian Nova, ühendas Bostra linna, millest sai Rooma Araabia provintsi pealinn, Punase merega. 115. aastal annekteeris Traianus Mesopotaamia ülaosa ja liikus samal või järgmisel aastal Tigrise jõest alla poole ning hõivas Partia pealinna Ctesiphoni. Ta jõudis Pärsia laheni, kus ta olevat nutnud, sest ta oli liiga vana, et korrata Aleksander Suure saavutusi ja jõuda Indiasse. Surm ja järeltulija 115. aasta lõpus pääses Traianus napilt surmast, kui Antiookias toimus tugev maavärin. 116. aastal puhkesid mässud nii äsja vallutatud aladel kui ka mitmetes idaprovintside juudikogukondades. Heitunud ja halva tervisega 63-aastane Traianus asus Antiookiast teele Rooma. Ta suri 64-aastaselt Selinuse linnas Väike-Aasia lõunarannikul. Tema tuhk viidi Rooma riiklikeks matusteks ning paigutati tema samba alusesse. Vahetult enne surma avalikustas Traianus teate, et ta adopteeris Hadrianuse, kes oli 100. aastal abiellunud Traianuse lemmiknõoga. Ehkki Hadrianus erines oma temperamendilt Traianusest täielikult ja polnud esialgu teinud mingit erilise kiirusega karjääritõusu, tegi Traianus temast oma valitsemisaja lõpus Süüria kuberneri, kus ta vastutas logistilise toetuse eest Partia sõjakäigu tarbeks. Kuid toona ei adopteerinud keiser Hadrianust ega andnud ühetegi vihjet selle kohta, mistõttu kaasaegsetes kuulujuttudes kõneldi, et Hadrianuse lapsendamine on väljamõeldis. Nendele juttudele pani aluse keisrinna Plotina. Ilmselt on see siiski Traianuse tõeline surivoodil tehtud otsus. Tänapäeva ajaloolaste hinnangud Traianusele kui valitsejale ja vallutajale on erinevad. Mõned leiavad, et tema Daakia vallutamine tõi impeeriumile uusi tulusid ja tugevdas Doonau piiri. Teised arvavad, et tema edukuse taga oli Domitianuse varasemad ettevalmistused ning tema Partia sõda koormas üle impeeriumi ressursid, kuna keisri suurushullustus nõudis tohutuid sõjalisi hiilguseid. Viited Vana-Rooma keisrid Sündinud 53 Surnud 117


text: Komöödia ehk pilke- või naljamäng (kr kōmōdia < komos 'lõbus, lärmitsev salk' + ōdē 'laul') on lõbusa lõpplahendusega näidend, üks dramaatika žanre (võrdle tragöödia ja draamaga). Komöödia naeruvääristab satiiri ja huumori abil inimlikke nõrkusi ja pahesid, paljastab elukorralduse pahupooli ja sotsiaalseid müüte ning pakub vabastava naeru läbi meelelahutust. Konfliktid on komöödias tavaliselt kergekaalulisemad kui tragöödias või draamas ja lahenevad mitmesuguste sekelduste, arusaamatuste, ootamatute sündmuspöörakute ja valeperipeetiate järel õnnelikult. Inimesekujutus võib olla ühekülgsem kui draamas, tüüpilist rõhutav, koomilisi liialdusi pakkuv (hüperbool, karikatuur, šarž). Domineerivate tunnuste alusel jagatakse komöödiaid žanritüüpideks, nagu satiiriline ja humoorikas komöödia; farss e jant, vodevill, kõrgkomöödia, situatsioonikomöödia, karakterkomöödia, konversatsiooni- ehk salongikomöödia, kommetekomöödia, intriigikomöödia, mütoloogiline komöödia, poleemiline komöödia, pastoraalne komöödia. Koomilisi filme ehk komöödiafilme nimetatakse tavaliselt samuti komöödiateks. Kuulsamaid autoreid: Shakespeare, Ben Jonson, Sheridan, Oscar Wilde, George Bernard Shaw, Lope de Vega, Molière, Beaumarchais, Carlo Goldoni, Nikolai Gogol, Aleksis Kivi. Eesti kirjanikest: esimesed algupärased naljamängud kirjutas Juhan Kunder, Eesti teatriloos oluline August von Kotzebue . Klassikaline eesti komöödia on Eduard Vilde "Pisuhänd", komöödiakirjanikud on veel Oskar Luts, Hugo Raudsepp, Juhan Smuul, Enn Vetemaa, Andrus Kivirähk. Viited Välislingid Kreeka komöödia., Kiri ja kunst nr 1/1927 Teater Huumor


text: Siin on loetletud Soome linnaks nimetatavad omavalitsusüksused seisuga 1. jaanuar 2010, endiste linnade kohta vaata artiklit Soome endiste linnade loend. Sulgudes on toodud linnaks saamise aasta. A Akaa (2007) - Alajärvi (1986) - Alavus (1977) E Espoo (1972) F Forssa (1964) H Haapajärvi (1977) - Haapavesi (1996) - Hamina (1653) - Hanko (1874) - Harjavalta (1977) - Heinola (1839) - Helsingi (1550) - Huittinen (1977) - Hyvinkää (1960) - Hämeenlinna (1639) I Iisalmi (1891) - Ikaalinen (1977) - Imatra (1971) J Jakobstad (1652) - Joensuu (1848) - Juankoski - Jyväskylä (1837) - Jämsä (1977) - Järvenpää (1967) K Kaarina - Kajaani (1651) - Kalajoki (2002) - Kankaanpää (1972) - Kannus (1986) - Karkkila (1977) - Kaskinen (1785) - Kauhajoki (2001) - Kauhava (1986) - Kauniainen (1972) - Kemi (1869) - Kemijärvi (1973) - Kerava (1970) - Keuruu (1986) - Kitee - Kiuruvesi linn - Kokemäki linn (1977) - Kokkola (1620) - Kotka (1878) - Kouvola (1960) - Kristinestad (1649) - Kuhmo (1986) - Kuopio (1782) - Kurikka (1977) - Kuusamo L Lahti (1905) - Laitila (1986) - Lappeenranta (1649) - Lapua (1977) - Lieksa (1973) - Lohja (1969) - Loimaa (1969) - Loviisa (1745) M Maarianhamina (1861) - Mikkeli (1838) - Mänttä-Vilppula (1973) N Naantali (1443) - Nilsiä - Nivala - Nokia (1977) - Nurmes (1974) - Närpes - Nykarleby (1620) O Orimattila - Orivesi (1986) - Oulainen (1977) - Oulu (1605) - Outokumpu (1977) P Paimio - Parkano (1977) - Pieksämäki (1962) - Pori (1558) - Porvoo (1346) - Pudasjärvi (2004) - Pyhäjärvi R Raahe (1649) - Raisio (1974) - Raseborg (2009) - Rauma (1442) - Riihimäki (1960) - Rovaniemi (1960) S Saarijärvi (1986) - Salo (1960) - Sastamala (2009) - Savonlinna (1639) - Seinäjoki (1960) - Somero - Suonenjoki (1977) T Tampere (1779) - Tornio (1621) - Turu (1229) U Ulvila (1365) - Uusikaupunki (1617) V Vaasa (1606) - Valkeakoski (1963) - Vammala (1965) - Vantaa (1974) - Varkaus (1962) - Viitasaari (1996) - Virrat (1977) - Väståboland (2009) Ä Ähtäri (1986) - Äänekoski (1973) Y Ylivieska (1971) - Ylöjärvi (2004) Soome linnade loend Linnade loendid Linnad


Hinnavaatluse 20. sünnipäeva tähistamine 27. jaanuaril Rock Cafe's - tule juubelit tähistama! 203 25581


source: fineweb

text: Juhataja. – (FR) Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Paul Rübigi koostatud raport teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamise kohta (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD)) (A6-0064/2008). Janez Potočnik, komisjoni liige. − Proua juhataja, täna tegeleme me komisjoni ettepanekuga toetada ühisprogrammi ja tänan teid võimaluse eest mõne minuti jooksul selgitada selle algatuse iseloomulikke jooni ja tähtsust. Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on toetada teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid. Tänu oma vahenditega tehtavale teadus- ja arendustegevusele on need VKEd võimelised uusi tooteid ja teenuseid turule tooma. Neil on ambitsioone ja kasvuruumi, et saada homseteks „tähtedeks“. EUREKA 29 riigist koosnev võrgustik ja nüüd ka Luksemburg, mis on just avaldanud soovi ühineda, on otsustanud välja arendada ühisprogrammi, mis on spetsiaalselt suunatud VKEde toetamisele, mis teevad koos oma partneritega ise teadus- ja arendustööd. Algatuse mõju parendamiseks on komisjon, tuginedes asutamislepingu artiklile 169, teinud Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku osaleda Eurostarsi ühisprogrammis rahalise toetusega summas 100 miljonit eurot. See summa annab lisajõudu osalevate riikide eraldatavale 300 miljonile eurole järgmise kuue aasta jooksul. Käesoleva algatuse peamine aspekt on see, et osalevad riigid pühenduvad riiklike programmide integreerimisele, et luua ühine Euroopa programm. Lisaks tugevdab Eurostars koostööd 7. raamprogrammi ja EUREKA vahel. Neil põhjustel pean ma seda algatust edasiviivaks sammuks Euroopa teadusruumi loomisel. Olen tänulik raportöör härra Rübigile ja ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmetele hea koostöö eest ja paranduste eest, mida nad tegid komisjoni ettepanekusse. Komisjoni nimel võin teatada, et teie ettepanekud on vastu võetud. Iseäranis kõrgelt hindan ma teie nõusolekut käsitleda ettepanekut sujuvalt, nii saame anda panuse Eurostarsi esimesel projektikonkursil. Kiire vastuvõtmine parlamendi ja nõukogu poolt saadab tõepoolest tugeva signaali VKEde kogukonnale, et jätkuv investeerimine teadus- ja uuendustegevustesse on konkurentsivõime säilitamise ja parandamise põhitegur. Eurostars on hea näide liikmesriikide koostööst, mille käigus riiklikud programmid lähendatakse üksteisele ja ühendusepoolne rahastamine muudab programmi mõjusamaks, millest võidab terve Euroopa VKEde kogukond ja loomulikult on see ka Euroopale laiemalt. Paul Rübig, raportöör. − (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, kõigepealt sooviksin ma tänada ka eesistujariiki Sloveeniat, sest see on teinud viimase minutini kõik endast oleneva, et käesolev programm rakenduks õigeaegselt. Loomulikult sooviksin samuti tänada kõiki kaasliikmeid, sest taas oleme näidanud, kui tõhus võib Euroopa õigusloome tegelikult olla. Kui mõelda sellele, et raportit tutvustati alles jaanuaris ja homme me juba hääletame selle üle, siis te näete, et täiskogu, eesistujariik ja komisjon on võimelised tegema väga tulemuslikku koostööd. Võime selle üle erakordselt uhked olla. Sooviksin tänada ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni sekretariaati, sest niivõrd lühikese ajavahemiku jooksul ei ole lihtne pidada läbirääkimisi, järelikult ka ette valmistada ja rakendada peamisi põhimõtteid suhteliselt keeruka teema osas. Me oleme väga õnnelikud selle üle, et Slovakkia, Ühendkuningriik ja viimasel minutil ka Luksemburg, millest saime teada alles eile, on avaldanud viimaste nädalate jooksul soovi programmiga liituda. Ma teen homme suulise parandusettepaneku, millega palun eesistujariiki nimetada programmiga liitunud liikmesriikide ettelugemisel ka Luksemburgi, nii saavad ka Luksemburgi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võimaluse osaleda edukalt programmis. Parlamendis toimunud läbirääkimiste jooksul oleme rõhutanud tõhusa, kuid läbipaistva ja eelkõige bürokraatiavaba teadustegevuse edendamise programmi vajalikkust. Eriti oluline ka, et see võimaldaks täita meie tõsise soovi teha ühekordseid väljamakseid ja võtta vastu kiireid otsuseid, et ettevõtetel oleks teadustegevuseks vajalikud rahalised vahendid kohe olemas ja nad ei pea eelnevalt pangalaenusid võtma ja siis sageli pikka aega ootama raha saabumist. Volinik Potočnik, ma usun, et käesolev programm annab märku paremast korraldusest ja et meil on tõesti õnnestunud VKEsid puudutavad eesmärgid ellu viia ja seitsmenda raamprogrammi raames tehtavaid teadusuuringuid asjakohaselt korraldada. Eureka osalemine ja juhtimine on samuti näiteks, sest Eureka on võimeline selle teema suhtes tegema väga asjatundlikke ja kiireid otsuseid ning lõppkokkuvõttes võtma enda kanda ka suurema osa vastutusest. Kokkuvõttes annab ühendus toetust kuni ühe kolmandiku ulatuses. Volinik, nagu te juba olete öelnud, räägime 100 miljonist eurost. Selle programmi puhul on uudne asjaolu, et see on tõeliselt alt üles lähenemisviisiga programm, mille algatus tuleb äriringkondadelt, s.o teadustegevusest huvitatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetelt. Tegelikult olen väga uhke selle üle, et Eurostati sekretariaat Brüsselis tegutseb koostöös riiklike rahastamisasutustega selles valdkonnas väga tulemusrikkalt ja kiiresti ning sellest tulenevalt võimaldab keskenduda turusuunitlusega teadustegevusele, mis püüdleb lühikese kuni keskpika kestusega kaubanduslikke tulemuste poole. See on väike- ja keskmise suurusega ettevõtete töö võtmeküsimus ja see peaks olema kulusäästlik. Protsess ei tohiks tuua ettevõtetele ega asutustele kaasa suuri kulusid, vaid kõik peaks olema selgelt ja arusaadavalt sõnastatud, et iga üksik ettevõte oleks võimelina vastama oma tegevusi puudutavatele küsimustele tohutuid kulusid tegemata. Me kontrollisime seda hiljuti. See on olnud väga edukas. Erna Hennicot-Schoepges, fraktsiooni PPE-DE nimel. – (FR) Proua juhataja, esmalt soovin õnnitleda raportöör Paul Rübigit raporti puhul ja tänan, et ta nõustus esitama suulise parandusettepaneku Luksemburgi kaasamiseks kõnesolevasse programmi ja nii heastama administratiivsest logelemisest tingitud puudujäägi. Volinik, me oleme teadnud vähemalt alates Lissaboni protsessi esimesest hindamisaruandest, et VKEd mängivad peamist rolli teadustegevuses ja innovatsioonis. Siiski ei vasta nende osalusmäär veel ootustele ja viimased investeeringute numbrid on selle kinnituseks. Käesolev eriprogramm peaks hõlbustama VKEde osalemist ning samuti vähendama ülemäärast bürokraatiat. Tegelikult asetab see asjad mingil määral oma kohale, sest katab riske ja hajutab ettevõtete kahtlusi teadus- ja innovatsioonitegevusse investeerimisel, mis on võib-olla ka Euroopa ühise kutsealaga tegelevate ühingute arusaama viga. Õnnitlen raportööri selle eest, et ta nõuab vastuvõtmist esimesel lugemisel, mis peaks kiirendama käesoleva programmi elluviimist, tagama selle tõhususe ja tõestama, et Euroopa õigusloome ei ole nii koormav kui inimesed mõnikord süüdistavad, vaid see on võimeline kodanike huvides tulemusrikkalt toimima. Teresa Riera Madurell, fraktsiooni PSE nimel. – (ES) Tänan teid, proua juhataja. Volinik, tänan arutelul osalemise eest. Esmalt soovin raportööri õnnitleda tema töö puhul. Juba mõnda aega on eri foorumitel ja ka parlamendis toimunud analüüs ja arutelu võimalike sidemete üle ühenduse seitsmenda raamprogrammi ja valitsustevaheliste organisatsiooni EUREKA vahel, sest mõlema tegevus hõlmab märkimisväärse abi osutamist VKEdele. Nende sünergia tulemus on Eurostarsi programmi rahastamine ühenduse poolt asutamislepingu artikli 169 alusel, see programm täiendab raamprogrammi, nagu mina seda mõistan, EUREKA peamiste heade omaduste kaudu: selle alt üles suunatud struktuur, mis võimaldab paremat kohandamist VKEde vajadustele ja hõlbustab osalemist, võttes arvesse, et seitsmendas raamprogrammis osalemiseks nõutav bürokraatia on paljudel juhtudel lisakoormus, mida paljud VKEd pole võimelised kandma. Parlament on alati pooldanud VKEde teadus- ja arendustegevusse suurema integreerimise toetamist ja Eurostarsil võib selles olla märkimisväärne mobiliseeriv toime. Seetõttu tervitame kõnealust algatust eriti. Mieczysław Edmund Janowski, fraktsiooni UEN nimel. – (PL) Proua juhataja, Hr Rübig on nagu alati esitanud hiilgava raporti. Õnnitlen teda. Kõnealune teema on väga tähtis, sest VKEde kaudu on võimalik suhteliselt kiiresti rakendada teadusuuringute tulemused tööstusesse ja äritegevusse. See on Lissaboni strateegia peamine aspekt. Niisiis on hea, kui Eurostarsi programm suurendab seitsmenda raamprogrammiga hõlmatud rahvusvaheliste ettevõtete koostööd ja rahastab teaduse ja tehnoloogia alast tööd, mida VKEd saavad kasutada koostöös kõrgemate õppeasutuste, teadusasutuste ja teiste ettevõtetega, just suurte ettevõtetega. Teadusuuringute suund on samuti oluline; see peaks olema turule suunatud ja võimalikult kiiresti praktikasse rakendatav. Ettevõtete algatusi toetav hea idee peaks olema bürokraatiavaba ja selge, sealhulgas ka rahalised aspektid. See on oluline kõikide partnerite jaoks, eriti ärikogukonnale. Kõnesoleva programmi edu loob hea eeskuju tulevikuks. Loodame, et meie sada miljonit eurot ei lähe raisku. ISTUNGIT JUHATAB: LUIGI COCILOVO Asepresident Miloslav Ransdorf, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (CS) Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted annavad Euroopa Liidus tööd 70% inimestele. Sealjuures investeerivad kõnealused ettevõtted teadusesse, uuringutesse ja tehnoloogilisse arendamisesse ainult 4%, mis on kahtlemata põhjus, miks need ei kasuta paremini oma ettevõtete potentsiaali. Uuendatud Lissaboni strateegia raames peame me väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete potentsiaali arendama. Selleks leidub eri vahendeid: võimaldada neile parem juurdepääs informatsioonile, pakkuda neile soodsamaid laenuvõimalusi, luua paremad tingimused koostööks avaliku sektoriga ning aidata neil tugevdada sidemeid suurettevõtetega, et seostada vastastikku väikesed ja suured süsteemid. Ma usun, et see on võimalik ja teostatav suhteliselt lühikese aja jooksul. Nils Lundgren, fraktsiooni IND/DEM nimel. – (SV) Härra juhataja, EL laiendab oma haaret üha rohkematesse valdkondadesse. Probleem on selles, et puudub põhimõte, mille alusel otsustada ELi tegevuse vajalikkuse üle. Üks aluspõhimõte, mis kajastub poliitikute küll kõnedes, kuid millest otsustamisel mööda vaadatakse, on subsidiaarsuse põhimõte. See kõneleb vastu teadus- ja arendustegevuse tsentraliseerimisele, kui see ei puuduta väga laiaulatuslikke projekte nagu Galileo või termotuumaenergeetika. Suurte organisatsioonide bürokratiseerunud teadus- ja arendustegevuse tulemused toodavad sissepandud rahaga võrreldes miinust ja ei jääda plussi. Liikmesriikidel on vaevalt mingit põhjust saata raha Brüsselisse ja hiljem lasta oma teadlastel seda tagasi küsida. See hinnang kehtib eriti olukorras, kui me räägime väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendus- ja teadustegevusest. Teadlaste ja ettevõtete entusiasm on tingitud asjaolust, et neid on hoolega õpetatud mõtlema, et see võimaldab üldiselt suuremaid rahalisi vahendeid. Miski ei viita sellele, et käesoleval juhul nii ka on. Tänan teid tähelepanu eest. Ján Hudacký (PPE-DE). – (SK) Kõigepealt lubage mul tänada raportööri suurepärase töö eest käesoleva raportiga. Arvan, et peamiselt tänu härra Rübigile on parlamendil õnnestunud leida kompromiss, mis on vastuvõetav nii komisjonile kui nõukogule ning mille tulemus peaks olema selle ettepaneku vastuvõtmine esimesel lugemisel. Ma usun, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teadus- ja arendustegevusele suunatud EUREKA algatus on äriringkondade poolt soojalt vastu võetud. Nii paljude riikide osalemine käesolevas algatuses kinnitab, et enne kõnesolevat programmi puudus huvi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete probleemide lahendamise vastu. Hoolimata parlamendi pingutustest ei ole teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise seitsmes raamprogramm lahendanud küsimust, kuidas teha VKEdele kättesaadavaks neile teadusuuringute, arendus- ja uuendustegevuste toetamiseks eraldatud rahalised vahendid. Seetõttu on erakordselt julgustav, et see altpoolt üles suunatud algatus on leidnud laialdase heakskiidu asjaomastes Euroopa institutsioonides. Pole kahtlustki, et on saavutatud teatavat edu, kuid tõsi on, et paljud küsimused on siiani vastuseta jäänud. Pean siin silmas VKEde abikõlblikkuse kriteeriumeid, eriti teadustegevusele pühendatud ajakulu ja aastakäibe suhet. Mina isiklikult olen arvamusel, et kriteeriumide seadmisel peaksime laiemalt mõtlema ning kaaluma Eurostarsi programmi avamist väiksematele ettevõtetele, millel väiksusest hoolimata on reaalne uuendamise ja arendamise potentsiaal. Lõpetuseks soovin ma öelda, et olen ülimalt rahul sellega, et ka minu riik, Slovakkia, on kaasatud koostöösse: see peaks parandama innovatiivsete väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olukorda, kelle areng on käesoleval ajal teatud määral maha jäänud. Silvia-Adriana Ţicău (PSE). – (RO) Kõigepealt õnnitlen raportöör Rübigit ja ma soovin täpsustada teatud elemente. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine rakendusuuringutes on Euroopa Liidu majanduslikule konkurentsivõimele peamine. Eurekasse kuuluvad 22 liikmesriiki ja veel 5 riiki, mis on otsustanud koos komisjoniga investeerida 400 miljonit eurot väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teadustegevuse toetamiseks, annavad panuse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Me ei tohiks unustada, et VKEd moodustavad 99% Euroopa ettevõtete koguarvust. Eurostars programmi kaudu rahastatavate projektide valimine peab toimuma vastavalt nende teaduslikele saavutustele ja majanduslikule mõjule. Kõigest hoolimata pööran teie tähelepanu sellele, et nõutav projektikulude rahastamise tagamine 50% ulatuses valmistab paljudele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele raskusi. Paljud väikeettevõtted rakendavad oma spetsialistid pigem kiiret tulu toovatesse projektides, mis kahjustab pikaajalisi teadusuuringute programme. Samuti võib väikeettevõtete rahastamine äriplaani alusel otsustada väga suure arvu VKEde osalemist Euroopa teadustegevuses. Ma loodan, et programmi kulgedes jätkub ka noortele ettevõtjatele mõeldud Erasmuse programm. Joel Hasse Ferreira (PSE). – (PT) Volinik, daamid ja härrad, ma pean väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamist erakordselt oluliseks, samuti nende teadus- ja tehnoloogiaarengu alase tegevuse ergutamist. VKEd vajavad tugevat tehnoloogilist alust, et anda oma panus majanduskasvu ja arengu hoogustamisele. Reeglina on VKEdel tugev algatus- ja kohanemisvõime, sest neid ei lämmata bürokraatia ja tavaliselt juhivad neid ettevõtjad ja juhid, kes on täielikult pühendunud jõukuse loomisele oma töö kaudu. See algatus- ja kohanemisvõime muudab lihtsamaks uute äriideede teostamise, hõlmates uute toodete tootmist ja/või turustamist või uute teenuste osutamist, mis on välja töötatud vastavalt tarbijate või teiste ettevõtete vajadustele. Need uued tooted ja teenused vajavad sageli tugevamat tehnoloogilist baasi kui on paljude väikeettevõtete käsutuses, seepärast on Eurostarsi ühine VKEde teadus- ja arendustegevuse toetamisele suunatud programm väga tähtis, sest sellel on potentsiaalne mõju „reaalmajandusele”. Nii aitab see parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete oskusi eri Euroopa riikides, teenides nii kodanike kui tarbijate huve ja Euroopa majandust. Kõiki neid põhjuseid arvestades on härra Rübigi raporti väga kasulik. Dragoş Florin David (PPE-DE). – (RO) Esmalt sooviksin õnnitleda härra Rübigit korraliku ja kiire tegutsemise eest käesoleva raportiga. Kaasates VKEd teadustegevusse loob käesolev raport eeldused uueks lähenemisviisiks Lissaboni strateegiale. Sel viisil anname me konkurentsivõimele uue väärtuse ja uue hoo alustavatele ettevõtetele, milleks on innovatiivsed VKEd. Eurostars peaks saama Euroopa majandusliku aktiivsuse taastamise lähtepunktiks, Euroopa innovatiivsete tähtede programmiks, mis on läbipaistev, paindlik ja bürokraatiavaba. Ma lõpetan palvega komisjonile julgustada ja edendada koos kõikide programmis osalevate riikidega seda programmi, mis on tihedalt seotud Euroopa prioriteetsete teemadega: kliimamuutus, energiatõhusus, taastuvenergia vahendite edendamine ja lõpuks, ning mitte vähem tähtsana, võitlus vähktõve vastu. Miroslav Mikolášik (PPE-DE). – (SK) Eurostarsi teadus- ja arendustegevuse ühisprogramm toetab teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid riikidevahelistes projektides turule suunatud teadusuuringute tegemisel, mida viivad ellu eri VKEde ühendused. Ma sooviksin rõhutada teadmussiirde erilist tähtsust ja ettevõtete vahelise koostöö, samuti nende koostöö vajadust teiste asutustega tööstuslike ja majanduslike partnerluste kaudu käesoleva programmi raames. Väga positiivne aspekt on see, et programm on altpoolt üles suunatud ning otseselt kohandatud selles osalevate teadusuuringutega tegelevate ettevõtete vajadustele. Võtmeküsimus on, et teadusuuringud peaksid olema turule suunatud ja püüdlema lühikese kuni keskpika kestusega kaubanduslike tulemuste poole. Ma soovin mainida ka selle programmi ühte uut omadust, nimelt riskijagamisrahastu tutvustamine, mille kaudu rahastatakse riskantsemaid teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse (TTA) projekte. Péter Olajos (PPE-DE). – (HU) Tänan teid väga, härra juhataja. Soovin samuti õnnitleda härra Potočnikit ja härra Rübigit. Eurostarsi ühisprogramm on suurepärane vahend Lissaboni eesmärkide saavutamiseks, milleks on konkurentsivõime parendamine ja uuenduslikkuse tugevdamine. Teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEd, mis kulutavad vähemalt 10% käibest teadus- ja arendustegevusele, mängivad selles valdkonnas võtmerolli. Ungari on programmi liige ja huvi selle vastu on olnud enneolematult suur. Üle 200 kriteeriumidele vastava ettevõtte on teinud avalduse, kuigi nüüd ilmneb probleem, et liikmesriigid ei ole selleks varunud piisavalt vahendeid. Näiteks Ungari saab võimaldada ainult 500 000 eurot, millest piisab ainult 2–3 projekti jaoks. Ma arvan, et järelikult peaksid liikmesriigid igal juhul suurendama selleks otstarbeks eraldatud vahendeid, või püüdma kulutada teadus- ja arendustegevusele vähemalt 3% SKTst, et olla konkurentsivõimelised ka maailmaklassi tasemel. Usun, et Eurostars ja EUREKA on sellised programmid, mille vahendite abil on võimalik see eesmärk saavutada. Veelkord õnnitlused. Zbigniew Zaleski (PPE-DE). – (PL) Härra juhataja, lihtsasti väljendudes, väikeettevõtetesse tasub investeerida. Teaduslikud uuringud on näidanud, et lihtsaid tehnoloogiaid kasutavatel väikeettevõtetel on uuenduste jaoks arenguruumi, see on asjaolu, mida soovin eriti rõhutada. Sama kehtib perefirmade kohta, kus investeeritakse oma pere järeltulijasse, mis tagab teatava järjepidevuse, ja ma pean sellist tegevust edasimineku väga tugevaks aluseks. Enamgi veel, neid firmasid iseloomustab suur paindlikkus, väikeste kulutustega on nad võimelised liikuma ühest kohast teise ja samuti muutma toodangut; härra juhataja, daamid ja härrad, ma usun, et kui VKEd annavad ELis üle 60% inimeste sissetulekust, siis oleks meie poolt andestamatu viga kokku hoida nendesse investeerimise ja nende arenemise arvelt. Janez Potočnik, komisjoni liige. − Härra juhataja, ma soovin alustada kõigi tänamisega, kes lisaks toetavatele ettepanekutele raporti koostamisel tegid veel enamat, nad toetasid VKEsid. VKEd on Euroopa majanduse elutähtis osa ja siin Eurostarsi programmis, nagu ma juba ütlesin, räägime me VKEdest, millest saavad tuleviku „tähed”. See on uuenduslik lähenemisviis. Raske on juurutada lähenemisviise, mille puhul me kombineerime liikmesriikide raha ühenduse rahaga, kuid kindlasti on asi seda väärt, sest see on täpselt õige suund tulevikku sammumiseks. Me ühendame parima EUREKA programmist – paindlikkus, lihtsus, detsentraliseeritud lähenemine, orienteeritus turule – parimaga seitsmendast raamprogrammist: tsentraliseeritud juhtimine, ühtne hindamine ja ühtne valikumeetod. Ma võin teile kinnitada, et ka kõikides teistes raamprogrammi tegevustes peame me suure hoolega silmas VKEde huvisid. Mängu nimi on lihtsustamine, nagu te ilmselt teate, oleme me VKEde jaoks kehtestanud kõrgema rahastamismäära kui teiste jaoks. Nii on neil raamprogrammis kaasrahastamismäär 75%, samal ajal, kui teistel suurematel äriühingutel on see 50%, mis tähendab, et me ergutame nende osalemist. Me oleme loonud tagatisrahastu, mis väga suures osas lihtsustab raamprogrammis osalemist, sest varasem pangagarantiide esitamine oli üks VKEde põhiline probleem; ja me kavatseme samuti tutvustada „unikaalset registreerimisvahendit”, mis jälle kergendab tööd, sest kui ettevõte on korra taotuse esitanud, siis selle andmed salvestatakse ja järgmine taotlemine toimub automaatselt. Seepärast, kui me heidame pilgu esimese aasta tulemustele – te teate, et me leppisime kokku eesmärgis rahastada programmi koostöö poolelt 15% ulatuses VKEdele eraldatavaid rahalisi vahendeid – siis võib öelda, et see töötab. Kui kuuenda raamprogrammiga me ei saavutanud püstitatud eesmärke, siis nüüd võib esimeste hindamiste ja tulemustega põhjalikuma tutvumise põhjal öelda, et see number on lähemal 20%-le kui 15%-le, mis on suur samm edasi. Teeme tööd ka komisjonis. Tulin just konkurentsivõime töörühma koosolekult, kus arutati väikeettevõtete seaduse üle – see on tööpealkiri – milles me soovime käsitleda kõiki VKEdega seotud probleeme korrastatud kujul. Ma sooviksin samuti mainida, et kuigi me täna otsustame ühenduse rahalise osalemise üle, on programm tegelikult juba alanud ja esimesele konkursikutsele on laekunud rohkem kui 200 avaldust, mis on oluline edu. Lõpetuseks soovin veel öelda, et olen erakordselt rõõmus Luksemburgi ühinemisotsuse üle. Põhimõtteliselt ei ole sellega probleeme. Me kõik peame andma parima, et tagada programmile võimalikult kiire juurdepääs. Paul Rübig, raportöör. − (DE) Härra juhataja, volinik Potočnik, daamid ja härrad, kokkuvõtteks võime öelda, et oleme taas seadnud endale Lissaboni tegevuskavale keskenduva eesmärgi. Ma loodan, et teadusuuringute tulemuste kiire kasutamine loob uusi töökohti ja toob kaasa palgatõusu. Loomulikult on innovatsiooni peamine tunnus uute kaupade pakkumine ja sellest tulenev ärialane edu. Samuti valmistab mulle heameelt, et koostöös Euroopa Investeerimispangaga on meil õnnestunud luua täiendav riskijagamisvahend ja neid summasid saab edaspidi märkimisväärselt kasutada. Me oleme ka välja töötanud hindamiskorra, et kontrollida raha tegelikku kasutamist ja jälgida, et Euroopa Parlament ei pea jälle tegema kärpeid eelmisel aastal täielikult kasutamata jäänud rahaliste vahendite arvelt, nagu see juhtub teiste programmidega. Usun, et käesoleva programmi eraldised kasutatakse täielikult ära ja palun kaasliikmeid, et nad tagaksid ka liikmesriikides plaanipärase kaasrahastamise. Selle programmi hea algus on meie kõigi huvides. Ma usun, et seda ka kajastatakse vastavalt. Samuti palun ma volinik Potočnikul korraldada koos komisjoni asepresidendi Wallströmiga käesoleva programmi esitlemine avalikkusele kui näidisprogrammi: see on osa protsessist. Ma soovin veelkord õnnitleda eesistujariiki Sloveeniat: see on toode ja projekt, mis annab põhjuse tõeliselt uhke olla. Juhataja. − Arutelu on lõppenud. Hääletus toimub homme. Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142) Jorgo Chatzimarkakis (ALDE), kirjalikult. – (DE) Volinik Potočnik, siin täiskogus on peetud kõnesid VKEde rolli kohta. Tõepoolest, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on ELi majanduse selgroog. Üksnes Saksamaal on peaaegu 20 miljonit inimest, kes töötavad, tegelevad teadus- ja arendustegevusega rohkem kui 3,3 miljonis väikeses ja keskmise suurusega ettevõttes. Euroopa kasv või mandumine sõltub peamiselt nendest. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted esitavad rohkem patenditaotlusi ja uuendusettepanekuid ning loovad rohkem töökohti kui suured konglomeraadid. Siiski kestab olukord, kus VKEdel on puudulik juurdepääs laenudele ja rahastamisprogrammidele. Eurostars on hea näide, kuidas asi töötab. Erinevalt seitsmendast raamprogrammist, mis põhineb ülevalt alla lähenemisviisil koos ELi tsentraalse rahastamisega, on Eureka ja Eurostars rajatud altpoolt üles lähenemisviisile. Programme haldab Eureka algatuse võrgustik. See on hea lahendus ja ehk võiks see olla eeskujuks meie seitsmendale raamprogrammile. Eurostarsi programmi eelised on alljärgnevad: • juhtimisega peab tegelema teadusvõimekas VKE • abikõlblikkust kontrollivad ja hindavad rahvusvahelised eksperdid • ühtlustatud konkursikutsed ja tegevuskorraldus kõikides liikmesriikides • kiire rahastamisotsuse tegemine: 14 nädalat pärast lõpptähtaega • täiendavad lisatasud komisjoni poolt • rahastamine toimub eranditult tagastamatute toetuste vormis (rahaline toetus) Soovin raportööri tehtud töö eest soojalt õnnitleda. Ma soovin programmile palju edu. Anna Záborská (PPE-DE), kirjalikult. – (SK) Paul Rübigi raporti poolt hääletades saadab Euroopa Parlament liikmesriikide väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele selge signaali. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on sageli teadus- ja arendustegevusest tõhusad partnerid, kuid neil tuleb läbi ajada vähem soodsate tingimustega võrreldes nendega, mis on suurtel rahvusvahelistel äriühingutel. Nüüdsest alates saavad teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEde ühendused kasutada Euroopa rahalist toetust ja tegutseda koos teiste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega Euroopa võrgustiku raames. Nii on Slovakkia VKEdel võimalus teadmiste ja võimekuse kaudu anda oma panus Euroopa teadus- ja arendustegevuse sektorisse. Slovakkias asuvad paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted vähem arenenud infrastruktuuriga maapiirkondades, mis takistab nende arengut. Paljud naised töötavad teadus- ja arendustegevuses osalevates VKEdes, kas otseselt või kaudselt. Euroopa rahaline panus on kasulik, sest see annab VKEle lähte ja lubab rakendada nende kutsealased oskused üldiste huvide teenistusse. Eurostarsi programm tegeleb uute toodete ja teenuste teadus- ja arendustegevusega Euroopa Liidu tasandil. VKEd mängivad Eurostarsi projektides juhtivat rolli. On tõesti kahju, et Slovaki Vabariik, ELi liikmesriik, ei osale käesolevas programmis. Järelikult puudub Slovakkia väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel juurdepääs märkimisväärsele rahalisele toetusele, mida võimaldatakse uute toodete, tehnika ja teenuste tulemuslikuks arendamiseks.


text: Chuncheon on linn Lõuna-Korea kirdeosas, Gangwoni provintsi halduskeskus. Elanike arv (2001): 252 019. Välislingid Chuncheoni linna koduleht (inglise keeles) Lõuna-Korea linnad Gangwoni provints


Ansip: Tallinn ja Pärnu europüüdlustel jalus(199) Eilsel valitsuse pressikonverentsil riidles peaminister Andrus Ansip keskerakondliku endise Pärnu ja praeguse Tallinna linnavalitsusega, süüdistades neid ükskõiksuses europüüdluste suhtes. "Kohalike omavalitsuste summaarne defitsiit nendel esialgsetel hinnangutel on 1,4 miljardit krooni. Ja sellest 1,4 miljardist kroonist Tallinna ja Pärnu osa on tubli miljard. Kaks keskerakondlikku kohalikku omavalitsust on tekitanud ikka väga märkimisväärse defitsiidi ja nendele ei ole euro absoluutselt korda läinud," oli Ansip pahane. "Ja küsimus pole ainult euros, küsimus on selles, kuidas edasi minna? Pärnu on praegu väga tõsistes raskustes." "Viimsit ei taha ka mitte kuidagimoodi kiita, sest nemad panevad ka enam kui sada miljonit sinna defitsiiti omalt poolt juurde. Aga tahaksin kiita neid, kes on oma kulutusi oluliselt piiranud, seadnud kulud vastavusse laekuvate tuludega ja ma tahaksin kiita ka neid, kes on hoidnud praegu alles veel reserve."


text: Laevandus on merenduse oluline valdkond, mis hõlmab laevade ja teiste sarnaste veesõidukite kasutamist veekogudel ja nende kasutamise toetamisega seotud tegevusi. Euroopa Komisjoni tõlgenduses ja õigustõlkes mõistetakse laevanduse all peamiselt meremajandust, kuid eesti tavapärases levinud keelekasutuses võib terminil olla laiem tähendus. Laevanduse jagunemine Laevanduse all mõistetakse peamiselt veesõidukite kasutamist majandustegevuseks (inimeste ja lasti vedu, kalapüük), riigihaldusülesannete täitmiseks (veeteede korrashoid, riigikaitse), eriotstarbeks (näiteks teadusuuringud), koolituseks (laevapereliikmete koolitus), rekreatsiooniks (väikelaevandus). Samuti on laevandusega seotud laevaehitus. Veesõidukeid kasutatakse sisevetel ja merel, millest tulenevalt eristatakse sisevee- ja merelaevandust. Meresõit jaguneb ranna- (kabotaaž), lähi- ja kaugsõiduks. Kaubavedu merel hõlmab eri vorme, nt liinilaevandust ja tramplaevandust. Vaata ka Laevanduse mõisteid Eesti laevandus Eesti pagulaslaevandus Merendus Laev Sadam Viited eRT: Meresõiduohutuse seadus eRT: Kaubandusliku meresõidu koodeks eRT: RAHVUSVAHELINE LAEVAKOKKUPÕRGETE VÄLTIMISE EESKIRI, 1972 (COLREG) eRT: Jäätmete ja muude ainete kaadamisest põhjustatud merereostuse vältimise konventsioon (MARPOL) UN: Oceans and Law of the Sea Laevandus


20 kilo kaalust alla ja 3000 eurot kätte: sotsiaalmeedias ringlev dieedivõistlus lubab imesid - Kasulik.ee Foto on illustreeriv.Panthermedia, Scanpix Tundub liiga hea, et olla tõsi? Terviseeksperdi sõnul just nii ongi. "Võimalik osaleda kaalulangetuse rahvusvahelisel konkursil, mis kestab kolm kuud. Fikseeritakse alg- ja lõppseis. Peaauhind 3000 eurot. Pluss saledus ja tundmatuseni paranenud tervis tänu terviklikule lähenemisele." Nii kirjutab Tervisetarga Facebooki leht. Postituses on ka info dieedi kohta, mida võistlusel rakendatakse. See põhineb süsivesikuvaesel toitumisel koos ajutise üleminekuga rasvpõhisele dieedile. Muuhulgas lubab Tervisetark, et organism vabastatakse sinna kuhjunud toksiinidest, ja parasiitidest, kes tarbivad meie kehas toitaineid ja eritavad sinna väljaheiteid. Lisaks peab tarbima "bioomastavat" vett. Väidetavalt saab vastava toitumisega alla võtta kolme kuuga 10-20 kilo. Eelmise võistluse võitja kaotas 42 kilo. Tervise Arengu Instituudi projektijuhi Kristin Salupuu sõnul on selline üleskutse aga üks paljudest, kust esitatud väidetest on raske leida üht ainustki, millega nõustuda. "Tõepoolest, madala süsivesikute sisaldusega dieetide korral hakkab organism süsivesikute vajaduse rahuldamiseks tootma rasvadest ketokehasid, kuid selliste dieetide kõrvalmõjud on näiteks väsimus, kõhukinnisus või -lahtisus ja peavalud, mille tõttu jäetakse ka kaalulangetus tavaliselt soiku", selgitab Salupuu. Terviseeksperdid: kallid fitnessjoogid võivad olla kahjulikumadki kui Coca-Cola Zero (15) 16.07.2017 Kõik dieedid, mis lubavad organismi puhastamist, on Salupuu väitel puhas äri. "Mürkainete ja jääkide kehast välja viimiseks on inimestel maks, neerud, nahk ja kopsud," ütles ta. "Sooleparasiitide ennetamiseks tasuks suuremat tähelepanu pöörata hügieeninõuetele, seda nii toiduvalmistamisel kui ka isikliku hügieeni puhul." Nakatumise korral tuleks aga abi saamiseks pöörduda arsti poole. Salupuu sõnul võivad äärmuslike dieetide kasutamisega kaasneda püsivad tervisekahjustused ning kindlasti ei tohiks neid ilma meditsiinilise järelvalveta harrastada. "Kui miski tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tavaliselt nii ongi", räägib Salupuu. "Kaalulangetuseks ja selle hilisemaks säilitamiseks on märksa mõistlikum muuta elustiili tervikuna, sest lühiajaliste radikaalsete muudatustega pikaajalist kasulikku mõju ei kaasne," lisab ta. Ott Kiivikas on geenitestide suhtes skeptiline: põhilised reeglid saab ka nõustaja käest...