source: wikipedia

text: Keemiline reaktsioon on protsess, mille käigus ühest või mitmest keemilisest ainest (lähteaine(te)st) tekib keemiliste sidemete katkemise või moodustumise tulemusena üks või mitu uute omadustega keemilist ainet (saadust, produkti). Erinevalt tuumareaktsioonidest ei toimu keemilises reaktsioonis aatomituumade muutusi. Ühe keemilise aine muutumine teiseks keemilises protsessis nõuab energiat, et ületada energeetiline barjäär. Keemiline reaktsioon saab toimuda ainete segus või lahuses, kui üks aine on kontaktis teise ainega ja süsteem saab mingil viisil energiat (soojus, valgus, elektrivool või mehaaniline jõud) või tuleb see molekulide enda sisemisest energiast. Aine molekulid saavad muutuda reaktsioonivõimeliseks, kui nad saavutavad energiataseme, mida nimetatakse aktivatsioonienergiaks. Mida suurem on reaktsiooni toimumiseks vajalik aktivatsioonienergia, seda aeglasem on protsess. Reaktsiooni aktivatsioonienergiat saab madaldada katalüsaatori abil. Keemiline muutus on aatomitevahelisi keemilisi sidemeid moodustavate elektronide ümberpaiknemine, st ühtede sidemete katkemine ja uute sidemete moodustumine. Reaktsiooni käigus tekivad uued molekulid, kuid aatomid ei teki ega kao. Keemiaseadused Keemilised reaktsioonid alluvad kindlatele seaduspärasustele, mis võimaldavad mõista reaktsioonide olemust ja teha stöhhiomeetria ning reaktsioonide tasakaalu, kineetika, soojusefektide ja termodünaamika arvutusi. Mõnda tüüpi reaktsioonide korral on edukalt rakendatavad eripärased reeglid. Näiteks: Markovnikovi reegel ütleb, et liitumisel alkeenidele või alküünidele ühineb elektrofiil (E+, näiteks H+ või R+ jt) selle süsiniku aatomiga, millega on seotud rohkem vesiniku aatomeid; Zaitsevi reegel ütleb, et aluse poolt industreeritud elimineerimisreaktsioon annab eelistatult suurema asendatusega saaduse ehk reaktsioonisaadustes domineerib rohkem alküülrühmi sisaldav alkeen. Reaktsioonivõrrand Keemilist reaktsiooni kirjeldatakse reaktsioonivõrrandiga, mis näitab protsessis osalevaid lähteaineid ja lõppsaadusi. Vastavalt massi jäävuse seadusele saab võrrandi pooled võrdsustada, nii et mõlemal poolel on iga elemendi aatomeid võrdne arv. Täpsem reaktsioonivõrrand kajastab ka reaktsiooni mehhanismi: vaheastmeid ehk elementaarreaktsioone. Tasakaalulise reaktsiooni korral kasutatakse poolte vahel topeltnooli, millest üks näitab paremale, teine vasakule. Orgaaniliste reaktsioonide korral, kui tekib kõrvalsaadusi, võrrandi pooli ei võrdsustata ja poolte vahel kasutatakse üht noolt. Retrosünteesi (see on sünteesi planeerimine "tagurpidi" lähtudes soovitud lõppühendi struktuurist) võrrandites kasutatakse laia noolt. Reaktsiooni mehhanism Keemilise reaktsiooni mehhanismi all mõistetakse reaktsiooni kulgemise viisi lähteainetelt saadustele. Mehhanism kirjeldab millised sidemed katkevad, millised tekivad, millises järjekorras sidemete katkemine/tekkimine toimub, millised vaheühendid tekivad ja kaovad, millised on üksikud elementaarreaktsioonid, nende kiirused, tasakaalud jne. Reaktsiooni kiirus Keemilise reaktsiooni kiirus näitab, kuidas reaktsiooni komponentide kontsentratsioon või rõhk ajas muutub. Reaktsiooni kiirus on võrdeline reaktsioonis osalevate molekulide kontsentratsioonidega, kuid sõltub ka temperatuurist ja teistest teguritest. Sellega tegeleb keemiline kineetika. Keemiline süntees Keemiline süntees on vajaliku saaduse saamiseks kasutatav keemiline reaktsioon või mitme reaktsiooni jada koos vajalike keemiliste ja füüsikaliste protseduuride rakendamisega. Enamasti on tegu lihtsamatest ühenditest keerukamate keemiliste ühendite saamisega. Sünteesi tootlikkust näitab saagis, mis arvutatakse reaktsioonivõrrandi(te) ja stöhhiomeetria põhjal. Reaktsioonide klassifikatsioon Keemilisi reaktsioone võib klassifitseerida paljude tunnuste põhjal. 1) Reaktsioonis osalevate ainete olemuse alusel anorgaaniline reaktsioon, milles osalevad anorgaanilised ained orgaaniline reaktsioon, milles osalevad orgaanilised ühendid või vähemalt põhikomponent on orgaaniline aine biokeemiline reaktsioon, need on eluslooduses toimuvad või neid imiteerivad reaktsioonid 2) Faasilise oleku alusel homogeenne reaktsioon, kui ained reageerivad samas faasis heterogeenne reaktsioon, kui ained reageerivad faaside piirpinnal reaktsioonid vedelfaasis (lahustes), tahkefaasis, gaasifaasis, plasmas sadestamisreaktsioon kemosorptsioon on gaasi, vedeliku neeldumine vedelikus või kogunemine tahke aine pinnale keemilise reaktsiooni tulemusena 3) Reaktsiooniga kaasneva energeetilise efekti põhjal eksotermilistes reaktsioonides vabaneb energiat, seega eraldub soojust (ΔH on negatiivne) endotermilistes reaktsioonides toimub soojuse neeldumine (ΔH on positiivne) 4) Reaktsiooni initsieerimisviisi alusel initsieerimisreaktsioon, protoneerimine termokeemiline reaktsioon, termolüüs katalüütiline reaktsioon, katalüüs, biokatalüüs, autokatalüüs, organokatalüüs fotokeemiline reaktsioon, fotosüntees, fotolüüs elektrokeemiline reaktsioon 5) Intermediaadi olemuse järgi radikaalreaktsioon, mida alustab keemilise sideme homolüütiline katkemine (homolüüs), nii et mõlemale fragmendile jääb üks elektron polaarne ehk ioonreaktsioon, mida alustab keemilise sideme heterolüütiline katkemine (heterolüüs), nii et sideme elektronpaar läheb ühele fragmendile: elektrofiilne, nukleofiilne, karbokatioonne, karbanioonne reaktsioon 6) Reaktsiooni mehhanismi/tee järgi pöörduv reaktsioon, tasakaaluline reaktsioon pöördumatu reaktsioon ahelreaktsioon, liitumispolümerisatsioon, initsieerimine, ahela kasv, ahela ülekanne astmeline reaktsioonon üle aktiivse intermediaadi kulgev protsess intramolekulaarne reaktsioon ehk sisemolekulaarne reaktsioon monomolekulaarne reaktsioon, bimolekulaarne reaktsioon, trimolekulaarne reaktsioon kooskõlareaktsioon, peritsükliline reaktsioon – esineb sidemete kooskõlastatud ümberkujunemine ilma aktiivse intermediaadi moodustamiseta, nagu tsükkelliitumine, een-reaktsioon jt 7) Konkureerivate reaktsioonide alusel kõrvalreaktsioon on keemilises sünteesis esinev mittesoovitud protsess paralleelsed reaktsioonid konsekutiivsed reaktsioonid, see on esmase saaduse edasireageerimine testreaktsioon 8) Olulisemad reaktsioonitüübid keemilise muutuse iseloomu või saaduse iseloomu põhjal asendusreaktsioon (sealhulgas SN1, SN2, SE) , derivatiseerimine, hüdrolüüs, väljatõrjumisreaktsioon happe-aluse reaktsioon, neutralisatsioon ioonreaktsioon, ionisatsioonireaktsioon, ioonse kompleksi moodustumine intramolekulaarsed reaktsioonid: isomerisatsioon, ümbergrupeering ehk ümberasetusreaktsioon, tautomerisatsioon, tsüklisatsioon lagunemisreaktsioon, elimineerimisreaktsioon (sealhulgas E1, E2), fragmentatsioon, termolüüs, elektrolüüs, keemiline plahvatus liitumisreaktsioon (sealhulgas AdE), ühinemisreaktsioon, sidestusreaktsioon, kondensatsioonireaktsioon, tsükloliitumine, sünteesireaktsioon polümerisatsioon, polükondensatsioon, oligomerisatsioon, telomerisatsioon, dimerisatsioon redoksreaktsioon, oksüdatsioon, reduktsioon, põlemine, keemiline plahvatus, korrosioon mitmekomponentne reaktsioon (multi-komponentne reaktsioon), kaskaadreaktsioon kelaatumine Keemiatööstuse toorainete keemilise töötlemise protsesside korral kasutatakse keemiatehnoloogias juurdunud terminoloogiat. Näiteks termokeemiline muundamine (pürolüüs, krakkimine, utmine, destruktiivne destillatsioon, gaasistamine, hüdropürolüüs, kaltsineerimine), biolagunemine (anaeroobne biodegradatsioon, fermentatsioon ehk kääritamine). 9) Seoses funktsionaalrühmade muutustega – vaata artiklit "Orgaaniline reaktsioon" 10) Saaduste selektiivse moodustumise järgi selektiivne reaktsioon ehk valiv reaktsioon on selline, milles reagent annab saaduse valikuliselt ühe ainega lähtesegus olevatest komponentidest. Siin on tegu kemoselektiivsusega. Selektiivseid reaktsioone kasutatakse keemilises analüüsis mingi ühendi määramiseks, aga ka sünteesis teatud komponendi eraldamiseks segust (näiteks Sommelet' reaktsioon) põhiliselt orgaaniliste reaktsioonidega on seotud regioselektiivsus, stereospetsiifilisus, stereoselektiivsus, enantioselektiivsus, diastereoselektiivsus Vaata ka Nimelised reaktsioonid Keemiline kineetika Reaktsiooni mehhanism Keemiaseadused Reaktsioonikoordinaat Orgaaniline süntees Orgaaniline reaktsioon Siirdeseisund Biokeemia Konversioon (keemia) Termodünaamiline versus kineetiline kontroll Statsionaarne olek (keemia) Intermediaat Saagis (keemia)


Esmaspäev, 20. november, 13:34 | Kasutajaid kokku: 74894 | Hetkel online: 255 » Jah,tõestion väga ilus koht..... 21.02.2012 - 19:33, Kastani9 super ilus koht 21.02.2012 - 13:45, musimokk Võiks ju kirjas olla kus nii kenas kohas oled 22.08.2010 - 01:57, mann13 urrrr , väga kena 30.11.2009 - 22:28, badgirling see pilt on la baule rannas tehtud. 30.10.2009 - 18:25, Zim00 mis rannas see pilt on tehtud? 28.10.2009 - 17:54, ttaurii


text: Innocentius XI (Benedetto Odescalchi, 19. mai 1611 – 12. august 1689) oli paavst 1676–1689. Ta oli 240. paavst. Benedetto Odescalchi sündis Comos pankur Livio Odescalchi ja Paola Castelli peres. Ta õppis Comos jesuiitide kolleegiumis ja asus 15-aastaselt tööle suguvõsale kuuluvas pangas Genovas. Odescalchi tundis kutsumust saada vaimulikuks, mistõttu ta loobus senisest tulusast ametist ning jätkas oma õpinguid Roomas ja Napolis, omandades 1639 doktorikraadi õigusteaduste alal. Ta sai tuntuks legaadina Ferraras, kuhu ta oli Innocentius X poolt saadetud abistama näljahädalisi. 1666 tutvustas Aleksander VII teda Ferrara kodanikele kui patrem pauperum (vaeste isa). Odescalchi annetas piiskopina valdava osa oma sissetulekutest vaestele. 1656 astus ta tervislikel põhjustel oma ametikohtadelt tagasi. 1655–1676 osales kardinal Odescalchi 4 konklaavil ja kuulus konklaavidel moodustatud Squadrone volante fraktsiooni. 1669–1670 toimunud konklaavil oleks Odescalchi valitud paavstiks, kuid Louis XIV käsul pani kardinal Emmanuel Théodose de la Tour d'Auvergne de Bouillon kardinalide otsusele Odescalchi valituksosutumisel veto. Ametid 15. mai 1640 apostellik protonotar participantium 1642 Signatura gratiae referent Camera Apostolica president Ancona komissar Macerata kuberner Marche rahanduskomissar Picena kuberner 6. märts 1645 – 21. aprill 1659 kardinaldiakon 24. aprill 1645 – 21. aprill 1659 Santi Cosma e Damiano kardinaldiakon 22. jaanuar 1647 – 4. aprill 1650 Signatura gratiae kardinalprefekt 15. juuni 1648 legaat Ferraras 4. aprill 1650 – 6. märts 1656 Novara piiskop 21. aprill 1659 – 21. september 1676 San Onofrio kardinalpreester 12. jaanuar 1660 – 24. jaanuar 1661 kardinalide kolleegiumi camerlengo 1666 legaat Ferraras 1676. aasta konklaav Innocentius XI valiti paavstiks 21. septembril 1676 Vatikani paavstipalees ja krooniti 4. oktoobril kardinal Francesco Maidalchini poolt. Ta võttis nime arvatavasti Innocentius X järgi, kes pühitses Odescalchi kardinaliks, kuid tema nimevalikut võis määrata ka Innocentius VIII, kelle sugulane kardinal Alderano Cibo oli Odescalchi sõber. 2. augustist 21. septembrini 1676 toimunud konklaavi viimases voorus osales 63 kardinali. Sellel konklaavil moodustati mitmest endisest Squadrone volante fraktsiooni kardinalist Zelanti fraktsioon. Kardinal Odescalchi oli sellel konklaavil kõige mõjukam soosik. Tema peamine vastane kardinal Celio Piccolomini sai esialgu arvukalt hääli, kuid mitte vajalikku enamust, mistõttu kardinal Vincenzo Maria Orsini di Gravina ettepanekul toetas enamik kardinalidest üksmeelselt Odescalchit. Odescalchi keeldus kardinalide otsust tunnustamast, soovitades neil valida mõnda teist isikut ja nõudis täiendavate voorude korraldamist. Lõpuks saavutas ta 47 häält, mis oli sellel konklaavil valituks osutumiseks vajalik häältehulk. Louis XIV kavatses kardinalide valikule panna vetot, kuid muutis oma otsust. Uus paavst esitas konklaavil kardinalidele 14-punktilise reformiprogrammi, millega kardinalid nõustusid. 21. augustil suri kardinal Virginio Orsini ja 27. augustil kardinal Carlo Bonelli. Välispoliitika Suhted Prantsusmaaga Tüli regaaliõiguse pärast Prantsusmaa kuningas Louis XIV kuulutas 1673 ja 1675 avaldatud ediktidega regaaliõiguse Prantsusmaa kõikidest piiskopkondadest endale kuuluvaks, hõlmates selliste otsustega mõned regaaliõigusest seni sõltumatud olnud Lõuna-Prantsusmaa piiskopkonnad. Alet' piiskop Nicolas Pavillon ja Pamiers' piiskop François-Etienne Caulet, kelle piiskopkonnad olid seni kuninga kirikuõiguslikust mõjusfäärist välja jäänud, ei tunnustanud kuninga korraldust. Louis XIV nimetas seepeale Alet'sse uue piiskopi, keda toetas ka Narbonne'i peapiiskop Pierre de Bonzi, kelle alluvusse Alet' kuulus. Mõlemad põlu alla sattunud piiskopid kaebasid neile tehtud ülekohtust paavstile. Innocentius XI toetas märtsis 1678, jaanuaris 1679 ja detsembris 1679 saadetud kirjades Caulet' nõudmisi, kuid piiskopid surid enne paavsti lõplikku otsust. Kuningal oli nüüd võimalus toetada endale meelepäraseid isikuid piiskoppidena, kuid Innocentius XI ekskommunitseeris mõlemad uued piiskopid ja jättis ametisse kinnitamata kuninga nimetatud priori Charonne'i tsistertslaste kloostris. Innocentius XI nõudis kuningalt 1673 avaldatud edikti tühistamist, sest see sattus vastuollu Püha Tooli ja Prantsusmaa vahel sõlmitud seniste kokkulepetega. Paavsti tegevusest häiritud Louis XIV toetus oma põhimõtete õigustamiseks 1680 Prantsusmaa vaimulikkonna kirikukogu otsustele, mis rõhutasid kuninga autoriteedi ülimuslikkust paavsti suhtes Prantsusmaal. Erimeelsuste lahendamiseks ja gallikaani kiriku autonoomsuse selgitamiseks kutsus Louis XIV oktoobris 1681 kokku Prantsusmaa vaimulikkonna assamblee, mille avas troonipärija kasvataja ja Meaux' piiskop Jacques-Bénigne Bossuet. Arutelude järel võeti 19. märtsil 1682 assambleel vastu gallikaani artiklid. Innocentius XI tühistas 11. aprillil 1682 assamblee otsused, keeldus tunnustamast piiskoppe, kes artiklitele alla kirjutasid ja jättis kinnitamata kuninga poolt nimetatud piiskopid ning seetõttu oli 1688 Prantsusmaal 35 piiskopkonda ilma piiskopita. Paavsti poolehoiu võitmiseks tühistas Louis XIV 18. oktoobril 1685 Nantes'i edikti. Tüli asüüliõiguse pärast Innocentius XI andis 26. novembril 1677 ja 22. veebruaril 1680 välja määrused, milles ta taunis välissaadikutele Roomas kehtivat asüüliõigust ja tühistas 7. mail 1685 asüüliõiguse Roomas. Oma otsust kordas ta 12. mail 1687 avaldatud bullas "Cum alias". Pärast Prantsusmaa suursaadiku hertsog François Annibal d'Estrées'i surma Roomas 1687 keeldus Innocentius XI vastu võtmast Prantsusmaa uut suursaadikut markii Henri Charles de Lavardin'i, kes tuli paavsti vastuseisust hoolimata 800 relvastatud mehega 16. novembril Rooma ja hõivas jõuga saatkonna. Lavardin jäi hoolimata paavstiga tekkinud vastuoludest Rooma, kuid Innocentius XI keelas tal saamast osa armulauast. Saanud teada, et Lavardin oli ikkagi saanud osa armulauast, ekskommunitseeris Innocentius XI 24. detsembril 1687 Lavardin'i, pani Roomas asuva prantslaste kogudusele kuuluva San Luigi kiriku interdikti alla ning kutsus vahepeal Louis' käsul vahi alla võetud nuntsiuse kardinal Angelo Maria Ranuzzi Pariisist tagasi. Jaanuaris 1688 teatas Innocentius XI Louis'le, et kuningas ja tema ministrid on ekskommunitseeritud. 1689 kutsus kuningas Lavardini Roomast tagasi Pariisi. Konflikt Kölni peapiiskopkonna pärast 1681 okupeerisid prantslased Kölni peapiiskopkonnale kuuluva Strassburgi piiskopkonna, kus Prantsusmaa kuningal puudus regaaliõigus. Prantsusmaa kuninga suhted Kölni peapiiskopi Maximilian Heinrich von Bayerniga püsisid siiski suhteliselt headena, sest Kölni poliitikat ajas Prantsusmaaga sõbralikke suhteid omav Strassburgi piiskop Franz Egon von Fürstenberg. Peapiiskop Maximiliani surma järel 3. juulil 1688 soovis Louis XIV tema järglasena näha uut Strasbourg'i piiskoppi kardinal Wilhelm Egon von Fürstenbergi, kes asus täitma peapiiskopi ajutise kohusetäitja ülesannet. Louis XIV esitas paavstile 1686 Prantsusmaa diplomaatilises teenistuses oleva Wilhelm Egon von Fürstenbergi võimaliku kandidaadina, keda määrata kardinaliks ja hoolimata sel ajal valitsenud keerulisest olukorrast, pühitses Innocentius XI Fürstenbergi kardinaliks. 1688 oli olukord muutunud, sest aasta alguses tungisid prantslased Kölni. Seoses Wilhelm Egon von Fürstenbergi ebasoosingusse sattumisega oli paavsti ja Saksa-Rooma keisri Leopold I ühiseks kandidaadiks Kölni uueks peapiiskopiks Freisingi ja Regensburgi piiskop, 17-aastane Joseph Clemens von Bayern. Prantsusmaa kuninga jaoks oleks Kölni peapiiskopkonna saamine oma mõjusfääri olnud väga olulise tähtsusega, kuna Kölni peapiiskopkonnale kuulusid Münsteri, Paderborni ja Hildesheimi piiskopkonnad, Münsteri piiskopkonnal oli aga ühine piir Madalmaade Ühendatud Provintsidega, mis andis kuningale soodsama võimaluse tungimaks Hollandisse. Kölni peapiiskopkonna hõivamine andis strateegilise positsiooni sissetungiks Saksamaale ja Prantsusmaa kuningal oleks tekkinud võimalus mõjutada keisri valimisi, kuna Kölni peapiiskop oli Saksa-Rooma keisririigi kuurvürst. Vaatamata kuninga kavatsustele sai kanooniliselt peapiiskopiks ainult paavsti otsuse alusel ja sellepärast puudus kuningal juriidiline alus oma otsuse täideviimiseks. Madalmaade valitseja Oranje Willem ootas Prantsusmaa võimalikku rünnakut Kölni kaudu. Willem oli Inglismaa troonipretendent, kuid Inglismaa katoliiklasest kuningas James II sai Kölni kriisi eel isaks ja Inglismaa protestandid saatsid Willemile kutse Inglismaale tulemiseks, kuid ta keeldus, et oodata ära Prantsusmaa edasine tegevus. Poliitilise kriisi tõttu lasi Louis XIV kardinal César d'Estrées'i kaudu paavstile mõista anda katoliku kiriku pea ebakompetentsusest, lubades saata Itaaliasse sõjaväe ja hõivata Avignoni, kui vahepeal Kirikuriigi vägede poolt uuesti hõivatud Castrot ja Roncignonet ei tagastata Prantsusmaa liitlasele Parma hertsogile. Vastuseks kuninga nõudmistele kinnitas Innocentius XI kaks päeva hiljem Kölni peapiiskopiks Joseph Clemensi, mille järel vallutas Prantsusmaa Avignoni ja Venaissini. Paavsti otsus tekitas Kölnis lokaalse kirikulõhe, sest Fürstenberg, kes sai Kölni toomkapiitli toetuse, ei tunnustanud paavsti otsust ja asus oma pooldajatega Bonni. Kriis lõppes alles 1689, kui keisri väed vallutasid Bonni. Paavsti ja Louis XIV vahelisi pingeid üritas leevendada François de Salignac de la Mothe de Fénelon. Suhted Inglismaaga 1685 sai Inglismaa kuningaks katoliiklane James II, kes 14. aprillil tühistas Elizabeth I dekreedi katoliiklaste represseerimise kohta. James II saatis Rooma saadikuks John Carylli ja seejärel Castlemaine'i krahvi, paavst saatis Londonisse nuntsiuseks Ferdinando d'Adda. Innocentius XI taunis Prantsusmaaga puhkenud kirikutülides Jamesi toetust Louis'le. Kölni kriisi ajal toetas James Fürstenbergi ja kui 1688 puhkes Inglismaal Kuulus revolutsioon, ei saanud paavst Jamesi toetada, põhjendades oma keeldumist Prantsusmaaga seotud afääridega. Suhted Venemaaga 1684 saabus jesuiit Schmidt Moskvasse, kus ta ametlikult tegutses Viini saatkonna kaplanina. 1685 saatis Innocentius XI Vene tsaarile kirja. 1687 saadeti Giovanni Vota Moskvasse, kes pidi tsaarile tutvustama katoliku kiriku õpetust. Võitlus türklastega 31. märtsi 1683 sõlmis Innocentius XI liidu Saksa-Rooma keisri Leopold I ja Poola kuninga Jan III vahel. 14. augustil 1683 palus paavst kristlastel palvetada kirikutes türklaste üle saavutatava võidu eest. 12. septembril 1683 vabastasid liitlasväed Viini türklaste piiramisrõngast, 25. septembril saabus Poola saadik Tommaso Talenti võiduteate ja trofeedega Rooma. Selle võidu puhul jagati Roomas vaestele suure summa väärtuses sularaha ja vangid lasti võlavanglatest vabadusse. 1686 vabastasid liitlasväed Ungari ja 6. septembril 1688 Belgradi. Kiriku institutsioonide reformid Üldkiriklikud otsused 1. oktoobril 1678 avaldatud dekreedis sätestas ta, et piiskopid ei tohi nõuda tasu ordineerimise, benefiitside ega abielu sõlmimise eest (taxa innocentiana). 1682 ordineeris ta iiri preestri Owen McHughi. Kuuria Seoses kuuria reformimisega vähendas Innocentius XI ametikohti ja prelaatide sissetulekuid. Innocentius XI saatis laiali Calixtus III moodustatud 24 sekretäri kogu, kes olid oma ametikohad hankinud simoonia läbi. Ta kohustas kardinale pidama konsistooriume korra kuus. Barnabiidid Ta muutis Aleksander VII sätteid barnabiitide kapiitli kohta ja lubas sellel koguneda nii Roomas kui Milanos. Bartolomiidid 7. juunil 1680 tunnustas ta Bartholomeus Holzhaueri rajatud bartolomiitide instituuti (Institutum clericorum sæcularium in communi viventium). Dominiiklased Ta keelas dominiiklastel ilma ordukindrali loata avaldada raamatuid. Frantsisklased 20. novembril 1679 avaldas ta motu proprio "Sollicitudo pastoralis" frantsisklaste reeglite kohta. Jesuiidid Enne gallikaani artiklite vastuvõtmist olid jesuiidid Prantsusmaal soositud nii Louis XIV kui paavsti poolt, kuid Innocentius XI kohustas neid edastama kuningale paavsti nõudmised gallikaani kiriku asjus. Innocentius XI käskis Louis Maimbourgi jesuiitide hulgast välja heita. Petlemma rüütliordu 26. märtsil 1687 avaldatud apostellikus konstitutsioonis "Ecclesiae catholicae" kohustas ta Petlemma rüütliordu liikmeid järgima augustiinlaste reegleid. Ursuliinid 1678 tunnustas ta Anne de Xainctonge rajatud ursuliinide seltsi. Vennaskonnad 1678 tunnustas ta Andres Díazi rajatud Jeesuse Nime vennaskonda. 1686 kohustas ta kõiki piiskoppe toetama Kristliku Doktriini vennaskonda. Liturgilised reformid 12. veebruaril 1679 avaldatud dekreedis "Cum ad audres" rõhutas Innocentius XI, et armulaual tuleks käia võimalikult sageli (vähemalt kord päevas). Ta toonitas, et kardinalid peaksid vältima luksuslikke rõivaid. Ta sätestas, et preestrikandidaadid peavad enne ordinatsiooni tegema 10 päeva jooksul Ignatius Loyola vaimulikke harjutusi. Ta saatis Saksa printsi Josephi abikaasale "kuldroosi." Ferdinand Verbiest avaldas hiinakeelse missaali, milles oli pühendus paavstile, kes tänas teda 3. detsembril 1681 selle eest. 17. novembril 1682 lasi ta Genazzanos Santa Maria kirikus 1467 ilmunud neitsi Maarja kujutisele (Madonna del Buon Consiglio) lisada kullast krooni. 25. novembril 1683 kohustas ta kõiki kristlasi tähistama neitsi Maarja sündimise pühale järgneval pühapäeval neitsi Maarja pühima nime püha. Ta lubas Marie-Elizabeth de la Croix de Jésuse rajatud Nancy hospiitsi nunnadel tähistada 30. jaanuari neitsi Maarja päevana ja pühendada oma usuühendused neitsi Maarjale. 3. juulil 1686 kohustas Innocentius XI kristlasi lugema María de Ágreda teost "La mística ciudad de Dios", kuid 4. augustil 1681 oli ta keelanud lugeda Croset' tõlgitud teost. 1686 lubas ta frantsisklastel paigutada kõikidesse frantsisklastele kuuluvatesse kirikutesse ristitee pilte. 1688 avaldati paavsti käsul rooma-illüüria breviaariumi uus versioon. 1689 kinnitas ta Clemens X otsuse ja lubas Freisingi piiskopkonnas tähistada Kristuse kannatuskrooni püha (Festum susceptionis coronae Domini). Teoloogilised vaidlused Innocentius XI ajal teravnesid vaidlused probabilismi ja laksismi üle. 2. märtsil 1679 avaldatud bullas "Sanctissimus dominus" mõistis ta 65 teguviisi surmapattudena karistatavaks, neist 26 olid teoloog Tomás Sánchezi teesid. Innocentius XI käsul andis Rooma inkvisitsioon 26. juunil 1680 jesuiitidele loa rõhutada probabilioristlikke vaateid ja Tirso González de Santalla võis prelaatide varasemast vastuseisust hoolimata avaldada oma teose. 1687 sai Santallast jesuiitide ülemkindral. Innocentius XI ajal puhkes vaidlus kvietismi üle. Paavst oli varem pooldanud Miguel de Molinost, kuid 1685 ei takistanud ta inkvisitsioonil Molinose arreteerimist. 28. augustil 1687 avaldatud dekreedis ja 19. novembril 1687 avaldatud bullas "Coelestis pastor" mõistis Innocentius XI hukka Molinose 68 teesi. Innocentius XI mõistis hukka Egidio Gabrieli Johannes Chrysostomuse homiiliate tõlke "Specimina moralis Christianae et moralis diabolicae". Ta mõistis 1685 hukka Salamanca ülikooli professori Pedro de Osma absolutsiooniõpetuse. 1688 avaldatud bullas "Injunctum nobis" kinnitas ta Innocent Le Massoni avaldatud teose "Nova Collectio Statutorum" teise köite vastavust kanoonilise õigusega. Misjon 1681 andis Innocentius XI palliumi ja patriarhi tiitli Amidi (Diarbekir) peapiiskopile Youssefile (Joosep). 1687 saatis ta Antonio Ventimiglia Borneole misjoneerima. 1688 saabusid Rooma Siiami (Ayutthaya) kuninga Narai saadikud. Ta toetas Wiener-Neustadti piiskopi Cristoval Royas de Spinola ja Gottfried Wilhelm von Leibnizi oikumeenilisi püüdlusi. Uued piiskopkonnad 22. november 1676 Brasiilias Olinda piiskopkond, São Sebastião do Rio de Janeiro piiskopkond ja São Salvador da Bahia peapiiskopkond. 1677 Ukrainas Lvivi eparhia 30. august 1677 Brasiilias São Luis do Maranhão piiskopkond. 1678 Süürias Himşi peapiiskopkond 24. juulil 1678 Vietnamis Ida-Tonkingi (Hải Phòng) ja Lääne-Tonkingi (Hanoi) apostellikud vikariaadid. 1680 Hiinas Se-Ciueni (Chengdu) apostellik vikariaat. 20. mai 1681 Pärsias Kaldea patriarhaat 1683 Liibanonis Saida ja Tüürose eparhiad. 1687 Süürias Bosra peapiiskopkond 30. jaanuaril 1688 jagas ta Inglismaa kogudused nelja piirkonna vahel. Beatifikatsioonid Innocentius XI kanoniseeris 9. augustil 1681 Bernard Menthoni. Ta kuulutas õndsaks 7 isikut Savoia Amadeo IX 3. märts 1677 Giuliana Falconeri 26. juuli 1678 Toribio Alfonso de Mogrovejo 2. juuli 1679 Peetrus Regalatus 17. august 1683 Simon Lipniczast 1685 Peetrus Armengol 28. märts 1686 Antonius Stronconest 28. juuni 1687 15. märtsil 1678 reguleeris ta kanoniseerimisprotsessi reegleid. Onupojapoliitika Innocentius XI kutsus paavstiks saades oma venna Carlo Odescalchi ainsa poja Livio Odeschalchi enda juurde ja teatas talle, et noormees ei tohi tema valitsemisajal oma teguviise õigustada väitega, et tema onu on paavst. Ta toetas Liviot tagasihoidliku rahasummaga. Oma surma eel 1689 palus ta Liviot mitte sekkuda järgmise konklaavi tegemistesse. Innocentius XI rõhutas, et kardinalid peaksid hoiduma onupojapoliitikast. Kardinalide pühitsemised Innocentius XI pühitses 43 kardinali 2 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Innocentius XII. Lisaks itaallastele said kardinalideks 3 austerlast, 2 poolakat, 1 flaam, 1 inglane, 1 hispaanlane, 1 portugallane ja 1 sakslane. konsistoorium 1. september 1681 Stefano Agostini Stefano Brancaccio Francesco Lorenzo Brancati di Lauria Francesco Buonvisi Raimondo Capizucchi Giovanni Battista De Luca Marco Galli Gianfrancesco Ginetti Savo Millini Benedetto Pamphili Antonio Pignatelli (Innocentius XII) Michelangelo Ricci Urbano Sacchetti Giambattista Spinola Flaminio Taja Federico Visconti konsistoorium 2. september 1686 Giacomo de Angelis Fulvio Astalli Marcantonio Barbarigo Fortunato Ilario Carafa della Spina Gasparo Cavalieri Carlo Stefano Anastasio Ciceri Leandro Colloredo Domenico Maria Corsi Jan Kazimierz Denhoff Marcello Durazzo Rinaldo d'Este Wilhelm Egon von Fürstenberg Johannes von Goes Leopold Karl von Kollonitsch Lipót Maximilian Gandolph von Künburg Etienne Le Camus Veríssimo de Lencastre Orazio Mattei Francesco Maria de' Medici Giovanni Francesco Negroni Opizio Pallavicini Pier Matteo Petrucci Augustyn Michal Stefan Radziejowski Angelo Maria Ranuzzi José Sáenz de Aguirre Pedro de Salazar Gutiérrez de Toledo Johannes Walter Sluse Innocentius XI kultuuriloos Innocentius XI lasi rajada Rooma ülikooli anatoomikumi. Ta keelustas karnevalid ja 12. veebruaril 1679 hasartmängud. Teoloog Ramírez pühendas talle teose Filippo Nerist. 1676 keelas Innocentius XI naistel esineda laval ja kanda avalikult maski. Ta sätestas ka naistele pihiku kandmise reeglid. Innocentius XI kinnitas 10. oktoobril 1681 Innocentius X keeldu tubaka suitsetamise ja nuusktubaka kasutamise kohta Rooma Peetri kirikus. Innocentius XI taunis krediidi andmist ja liigkasuvõtmist. 1677 andis ta Innsbrucki ülikoolile privileegid. 1684 uuendas ta Tšiilis asuva Santiago ülikooli privileege. Ta tühistas 1681 Portugali inkvisitsiooni otsuse Antonio Vieira hukkamõistmise kohta. 13. juulil 1684 keelas ta seoses gallikaani kirikus puhkenud vaidlustega Alexander Natalise ajalooteoste lugemise. 1684 lubas ta muusikaakadeemia Regia Accademia di Santa Cecilia juhatuse liikmeks võtta välismaalasi. Innocentius XI oli Carlo Fontana patroon. Surm Innocentius XI haigestus 6. juunil 1689 ja suri 12. augustil Roomas. Ta maeti Vatikani basiilikasse. Innocentius XI beatifikatsioon Innocentius XI beatifikatsiooniprotsessi alustati 11. aprillil 1691 ja 1698 kinnitati protsessi esimese faasi tulemused. 1714 pidi Prospero Lambertini ette valmistama animadversationes faasi. 1714–1733 toimus protsessi indagine faas, mille tulemused kinnitati 1736, kuid protsess takerdus Prantsusmaa vastuseisu tõttu 1744. Preester Joachim Joseph Berthier' kirjutiste alusel jätkati protsessi ja 7. oktoobril 1956 kuulutas Pius XII ta õndsaks. Innocentius XI mälestuspäev on 12. august. Allikad Joachim Joseph Berthier: Innocentii PP. XI Epistolae ad Principes. Roma, 1890–1895. Ferdinand de Bojani: Innocent XI: sa correspondance avec ses nonces (1676–1684). Roma, Paris, 1910–1912. Pietro Gini: Epistolario Innocenziano. Como, 1977. Romana Beatificationis et canonizationis Ven. Servi Dei Innocentii papae undecimi. Roma, 1713–1956. Aloysius Tomassetti: Bullarum, diplomatum et privilegiorum Sanctorum Romanorum Pontificum. XIX Innocentius XI. Torino, 1870. Innocentius XI dokumendid. Kirjandus G. Albizzi: Vita di Innocenzo XI. Venezia, 1695. Robert d'Apprieu: Innocent XI et le jansénisme en Savoie. "Revue d'histoire de l'Église de France" (RHEF) 9, 1959: 161–186; RHEF 10, 1959–1960: 16–34, 142–162. Pierre Blet: Innocent XI et l'assemblée du clergé de France en 1682. La rédaction du bref Paternae charitatis. "Archivum Historiae Pontificiae" 7, 1969: 329–377. Filippo Maria Bonamici: De vita et rebus gestis ven. servi Dei Innocentii XI. Roma, 1776 (saksa keeles 1791). M.C. Borgogno: Innocenzo XI Venerabile. Roma, 1938. Stanislas Bormans: Bulle du pape Innocent XI approuvant l'érection d'une confrérie de notaires et de procureurs à Liège en 1689. "Bulletin de l'Institut Archéologique Liégeois" 6, 1863: 23–30. Agostino Borromeo: Le direttrici della politica antiottomana della santa sede durante il pontificato di Innocenzo XI. "Römische Historische Mitteilungen" 26, 1984: 303–330. Francesco Margiotta Broglio: Il conflitto della "Regalìa" e l'appello per abuso del 22 gennaio 1688. "Memorie della Accademia Nazionale dei Lincei" 11, 1963: 173–232. Federico Caccia: Leben Innocenz XI. Neyss, 1696. Gerolamo Cazzaniga, Andrea Erba: Innocenzo XI-Carlo Bascapé, vescovi di Novara. Lodi, 1963. Lucien Ceyssens: Le pape Innocent XI. et Gilbert de Choiseul, évêque de Tournai. "Archivum Historiae Pontificae" 4, 1966: 247–253. Giuseppe Colombo: Notizie biografiche e lettere di Papa Innocenzo XI. Torino, 1878. Eberhard von Danckelman: Zur Frage der Mitwissenschaft Papst Innocenz' XI. an der oranischen Expedition. "Quellen und Forschungen aus italienischen Archiven und Bibliotheken" 18, 1926, 311–333. Marc Dubruel: Innocent XI. et l'extension de la Régale. "Revue des questions historiques" 81, 1907. Marc Dubruel: La congrégation particulière de la régale sous Innocent XI et les papiers d'Agostino Favoriti et de Lorenzo Casoni aux Archives Vaticanes. "Revue des questions historiques" 44, 1910: 131–145. Marc Dubruel: Les Congrégations des affaires de France sous Innocent XI. "Revue d'histoire ecclésiastique" (RHE) 22, 1926: 273–311; RHE 23, 1927: 44–64, 502–522. Vilmos Fraknói: XI. Ince pápa és Magyarország felszabadítása a török uralom alól. Budapest, 1886; saksa keeles: Papst Innocenz XI. und Ungarns Befreiung von der Türkenherrschaft. Freiburg, 1902. S. Gaspar: Ecos sagrados de la fama gloriosa de Innocenzo XI. Madrid, 1681. Jean-Pascal Gay: De l'usage des archives et des opinions probables, ou comment en finir – ou presque – avec l'hypothétique décret d'Innocent XI contre le probabilisme. "Revue d'histoire ecclésiastique" 104, 2009: 432–470. Charles Gérin: Le Pape Innocent XI et la révolution anglaise de 1688. "Revue des questions historiques", 20, 1876. Charles Gérin: Le Pape Innocent XI et la Révocation de l'Edit de Nantes. "Revue des questions historiques" 24, 1878. Charles Gérin: Le pape Innocent XI et l'Election de Cologne en 1688. "Revue des questions historiques" 33, 1883. Charles Gérin: Le Pape Innocent XI et le siège de Vienne en 1683. "Revue des questions historiques" 39, 1886: 95–145. M. Ghibellini: Per quale forma morbosa e con quale sindrome venne a morte papa Innocenzo XI? "Rivista di storia della medicina" 9, 1965: 23–33. Pietro Gini: Conferenze innocenziane. Como, 1958. Pietro Gini: Innocenzo XI e Giovanni III Sobieski. "Periodico della Società Storica Comense" 53, 1988–1989: 39–49. Pierluigi Giovannucci: Gregorio Barbarigo alla corte di Innocenzo XI. "Studia Patavina" 56, 2009: 379–392. Antonio Giussani: Il conclave di Innocenzo XI. Como, 1901. Franz Ter Haar: Das Dekret des Papstes Innocenz XI. über Probabilismus. Paderborn, 1904. Winfried Hahn: Die Gründung der bayerischen Benediktinerkongregation. "Studien und Mitteilungen zur Geschichte des Benediktinerordens und seiner Zweige", 3–4, 1984: 378–430. Max Immich: Papst Innocenz XI. Berlin, 1900. Antonio Menniti Ippolito: Nepotisti e antinepotisti: i "conservatori" di Curia e i pontefici Odescalchi e Pignatelli. B. Pellegrino, "Riforme religione e politica durante il pontificato di Innocenzo XII (1691–1700)". Lecce, 1994: 233–248. Hubert Jedin: Papst Innozenz XI. – Verteidiger des christlichen Abendlandes. H. Jedin, "Kirche des Glaubens – Kirche der Geschichte", 1. Freiburg, 1966: 287–291. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. André Latreille: Innocent XI, Pape "janseniste", directeur de conscience de Louis XIV. "Cahiers d'histoire" 1, 1956: 9–39. André Latreille: La révocation de l'édit de Nantes vue par les nonces d'Innocent XI. "Bulletin de la Société de l'Histoire du Protestantisme Français" 103, 1957: 229–236. Mattia Giuseppe Lippi: Vita di papa Innocenzo XI edita con aggiunte a cura del P. Fr. Giovacchino Berthier de' Predicatori. Roma, 1889. Torgil Magnuson: From the election of Innocent X to the death of Innocent XI. 1986. Raymond J. Maras: Innocent XI, Pope of Christian Unity. Notre Dame, 1984. A. Martini: Papa Innocenzo XI. verso di onori degli altari. "Civiltà Cattolica" 96, 1956: 369–381. B. Matteucci: Storia di un processo e storiografia su Innocenzo XI. "Humanitas" 11, 1956: 114–123. Carlo Miccinelli: Il grande pontefice Innocenzo XI. Cenni biografici. Città del Vaticano, 1956. Eugène Michaud: Louis XIV et Innocent XI. Paris, 1882–1883. Szabó Mihály: Il papa Innocenzo XI e la liberazione di Buda dal Turco. Roma, 1937. S. Monti: Lettere di Benedetto Odescalchi a Gio. Pietro Cernessi di Como. "Periodico della Società Storica Comense" 16, 1904: 181. Bruno Neveu: Jacques II., Médiateur entre Louis XIV. et Innocent XI. "Mélanges d'archéologie et d'histoire" 2, 1967: 699–764. Bruno Neveu: Episcopus et Princeps Urbis, Innocent XI. réformateur de Rome d'après des documents inedits 1676–89. E. Gatz, "Römische Kurie, Kirchliche Finanzen, Vatikanisches Archiv: Studien zu Ehren von Hermann Hoberg", 2. Roma, 1979: 597–633. Bruno Neveu: Culture religieuse et aspirations réformistes à la cour d'Innocent XI. "Accademie e cultura. Aspetti storici tra Sei e Settecento". Firenze, 1979: 1–38. Louis O'Brien: Innocent XI and the revocation of the Edict of Nantes. Berkeley, 1930. Jean Orcibal: Louis XIV contre Innocent XI. Paris, 1949. E. Papa: Innocenzo XI. tra Francia ed Impero durante il 1688–1689. "Civiltà Cattolica" 99, 1948: 608–624. Giorgio Papàsogli: Innocenzo XI. Roma, 1956. G. B. Pittoni: Vita d'Innocenzo XI. Venezia, 1691. Gaetano Platania: Innocenzo XI Odescalchi e l'idea di 'Crociata' al tempo della liberazione di Vienna. "Est Europa" 2, 1986: 69–106. Peter Rietbergen: Papal Diplomacy and Mediation at the Peace of Nijmegen. J. Bots, "The Peace of Nijmegen 1676-1678/79". Amsterdam, 1980: 29–96. Marie-Louise Rodén: Church Politics in Seventeenth-Century Rome: Cardinal Decio Azzolino, Queen Christina of Sweden, and the Squadrone Volante. Stockholm, 2000. Alfred Sammer: Der Türkenpapst. Innozenz XI. und die Wiener Türkenbelagerung von 1683. Wien, 1982. Santi: Bibliografia di Innocenzo XI. Como, 1957. Volker Sellin: Der benutzte Vermittler: Innozenz XI. und der pfälzische Erbstreit. J. Miethke, "Papstgeschichte und Landesgeschichte. Festschrift für Hermann Jakobs zum 65. Geburtstag". Köln, 1995: 603–618. Gianvittorio Signorotto: Lo 'squadrone volante'. I cardinali 'liberi' e la politica europea nella seconda metà del XVII secolo. G.V. Signorotto, "La Corte di Roma tra Cinque e Seicento. "Teatro" della politica europea". Roma, 1998: 127. Angelo L. Stoppa: L'episcopato novarese (1650–1656) del cardinale Benedetto Odescalchi papa Innocenzo XI dalle "Memorie de' Cerimonieri". "Novarien" 19, 1989: 9–48. R. Theis: Papst Innocenz XI. und die Türkengefahr im Jahre 1683. Breslau, 1912. B. Tondi: Le glorie del sopremo apostolato overo Triregno glorificato dalla Santità d'Innocenzo XI. Venezia, 1693. F. Torriani: Lettere di papa Odescalchi. "Bollettino Storico della Svizzera Italiana" (BSSI) 11, 1889: 67; BSSI 14, 1892: 219. Hermann Tüchle: Innozenz XI. Peter Manns, Die Heiligen in ihrer Zeit, II. Mainz, 1966: 357–359. Pierre François Viguier: Prophétie du pape Innocent XI. Paris, 1816. Wilhelm de Vries: Der selige Innocenz XI. und die Christen des nahen Ostens. "Orientalia christiana periodica" 23, 1957: 33–57. John Michael Wright: An Account of his Excellency Roger Earl of Castelmaines Embassy. Roma, 1688. Välislingid Artikkel Innocentius XI kohta. (inglise keeles) Artikkel Innocentius XI kohta. (saksa keeles) Innocentius XI elulugu. (inglise keeles) 1676. aasta konklaav. (inglise keeles) 1676. aasta konklaav. (inglise keeles) Innocentius XI määratud kardinalid. Piiskopkonnad. Odescalchi suguvõsa. Artikkel abielurikkumisest. (inglise keeles) Artikkel barnabiitidest. (inglise keeles) Artikkel Bossuet'st. (inglise keeles) Artikkel dominiiklastest. (inglise keeles) Artikkel fideismist. (inglise keeles) Artikkel gallikanismist. (inglise keeles) Artikkel glagoolitsast. (inglise keeles) Artikkel jansenismist. (inglise keeles) Artikkel Jeesuse Pühima Nime seltsist. (inglise keeles) Artikkel jesuiitidest. (inglise keeles) Artikkel Kaldea kristlastest. (inglise keeles) Artikkel Kalimantanist (Borneo). (inglise keeles) Artikkel kirikupühast. (inglise keeles) Artikkel kuldroosist. (inglise keeles) Artikkel kvietismist. (inglise keeles) Artikkel Louis XIV kohta. (inglise keeles) Artikkel neitsi Maarja kirikupühast. (inglise keeles) Artikkel neitsi Maarja kirikupühast. (inglise keeles) Artikkel ordudest. (inglise keeles) Artikkel Petlemma rüütliordust. (inglise keeles) Artikkel Portugalist. (inglise keeles) Artikkel probabilismist. (inglise keeles) Artikkel regaaliõigusest. (inglise keeles) Artikkel Retzist. (inglise keeles) Artikkel ristimisest. (inglise keeles) Artikkel Rooma ülikoolist. (inglise keeles) Artikkel simooniast. (inglise keeles) Artikkel sodaliteedist. (inglise keeles) Artikkel Spinolast. (inglise keeles) Artikkel Taxa Innocentianast. (inglise keeles) Artikkel ursuliinidest. (inglise keeles) Artikkel varastamisest. (inglise keeles) Artikkel Venemaast. (inglise keeles) Paavstid Sündinud 1611 Surnud 1689


Tšiili maavärina elasid üle ka kaks eestlannat(29) Kuressaarest pärit Tiina Mölder-Caneo elas oma perega üle möödunud laupäeval Tšiili hiidmaavärina. Õnneks on Tiina perega kõik korras, kuid Tšiilis on teatatud üle 800 inimese hukkumisest, väga paljud on teadmata kadunud või veel rusude alla maetud. Tiina kirjutas Oma Saarele, et see oli õudne: “Ärkasime öösel kell 3.34 (kohaliku aja järgi) suure kolina ja mürina peale. Terve maja liikus, kapiuksed avanesid ja sulgusid, sahtlid käisid sisse ja välja... Sundisime ennast rahulikuks ja läksime lastega tagaõue koerte juurde. Seal pole midagi, mis võiks pähe kukkuda või mille alla jääda.” Tiina ise on lõpetanud Santiago ülikooli ehitusinsenerina ja oma diplomitöös käsitles ta just maavärinat ja selle mõju ehitistele-rajatistele. Kuna insener on ka Tiina abikaasa Nelson, siis projekteerisid-disainisid nad oma n-ö unistustekodu Santiago äärelinnas ise ja ka ehitamise korraldasid ise. Nüüd oli sellest kasu – maja pidas hästi vastu. “Meil materiaalseid kahjusid suurt ei ole, ainult paar vaasi ja mõni nõu. Aga meie läheduses on mitmed majad kokku kukkunud, “ kirjutab Tiina. Maavärina epitsenter asus nende kodust umbes 300 km kaugusel Concepcióni linnas, värina tugevuseks märgiti 8,8 magnituudi Richteri skaala järgi. Maavärinaga kaasnes tsunaami, mis jõudis rannikul kuni 2 km kaugusele, viies endaga kaasa nii inimesi kui ka maju. 1,5 miljonit ehitist on viga saanud või hävinud. “... tõesti tänan jumalat, et me just reedel läksime ühele saarele Chiloé, mis lõunas asub,” kirjutab esmaspäevases blogi sissekandes eelmise aasta juulist vahetusõpilasena Tšiilis elav Kuressaare neiu Eliise Hoogand. Tema ema Krista Tito märgib samas, et juhuse tahtel maavärinaööl oma Tšiili kodust Angoli linnas eemal olnud Eliise (16) peab 27. veebruari oma teiseks sünnipäevaks.


Kus eeskirjad kehtivad? Kui olete hõlmatud ELi sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjadega, võite nende kehtivuses kindlad olla järgmistes piirkondades. Euroopa Liit (EL) Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik. EMP ja Šveits - Norra, Island, Liechtenstein (EMP riigid) - Šveits. Uusi määrusi nr 883/2004 ja nr 987/2009 kohaldatakse Šveitsi suhtes alates 1. aprillist 2012 ning Norra, Islandi ja Liechtensteini suhtes alates 1. juunist 2012. Alates 2. veebruarist 2013 kohaldatakse määrust 465/2012 ka Norra, Islandi ja Liechtensteini suhtes. Pange palun tähele, et määrusi 883/2004 ja 987/2009 ei kohaldata Horvaatia ja Šveitsi vahel. Isikute vaba liikumist käsitleva ELi ja Šveitsi vahelise kokkuleppe Horvaatiale laiendamise protokoll ei ole veel jõustunud. Tutvuge oma õigustega riikide kaupa Suhted kolmandate riikidega EL käsitleb hetkel nõukogu otsust, mille aluseks on assotsiatsioonilepingud Alžeeria, Maroko, Tuneesia, Põhja-Makedoonia ja Iisraeliga. Otsusega kindlustatakse ELi kodanikele teatavate hüvitiste (nt pensionide) eksporditavus, võttes aluseks vastastikkuse põhimõtte. Praegu eksporditakse hüvitisi üksnes juhul, kui mõni riiklik õigusakt või kahepoolne leping seda ette näeb. Lisateave Lisateabe saamiseks tutvuge korduma kippuvate küsimustega. Vajate veel abi? Ka te ei ole leidnud otsitavat teavet? Kas teil on lahendamist vajav probleem?Esitage päring talituse Europe Direct vahendusel (00800 6 7 8 9 10 11) Lahendage riiklike ametiasutustega tekkinud probleem (SOLVIT) Õigusalane nõu portaali Teie Euroopa nõuandeteenistuselt


20. Infoühiskonna kujundamisel ja selle arengu suunamisel rakendab Eesti riik maksusoodustusi põhimõttel: võtmetähtsusega tulevikuinvesteeringud on maksuvabad või saavad maksusoodustusi.


Sakslased arendavad välja tehnoloogiat, millega teha kahjutuks merre uputatud keemiarelvad | Uudised | ERR Sakslased arendavad välja tehnoloogiat, millega teha kahjutuks merre uputatud keemiarelvad Saksamaa plaanib kolme aasta jooksul välja töötada tehnoloogia, millega teha kahjutuks merepõhjas lebavad keemiarelvad. Keemiarelvi on pärast Teist maailmasõda uputatud ka Läänemerre ja kohalikud põhjahoovused võivad seda kanda ka Eesti rannikule. "Ainuüksi Saksa vetes on seda 1,6 miljonit tonni. See täidaks kaubarongi, mille pikkus on 3000 km," rääkis Saksamaa põllumajandus- ja keskkonnaministeeriumi projektijuht Jens Sternheim "Aktuaalse kaamera" vahendusel. Sakslased lubavad, et neil on kolme aasta pärast olemas tehnoloogia, millega keemiarelvad kahjutuks teha. Need on veealused tööstusrobotid, mis toovad keemiarelva pinnale. "Saksa mõte on laskemoon leida ja üles tõsta. Seejärel põletatakse see sealsamas. Mõte on tuua praam merele ja põletada keemiarelv selle pardal," rääkis Sternheim. Eesti rannikust oleks keemiarelvade lekke eest tänu oma põhja pinnavormile kaitstud ainult Liivi laht. Küll aga võiks Läänemere hoovused võimalikku saastet kanda mujale Eesti rannikule. "Sügavamates veekihtides on nad üsna püsivad. Liiguvad tsirkulaarselt – vastupäeva piki külgi. Kõik, mis idakaldal on, saab suure tõenäosusega kantud ka Eesti rannikule," rääkis TTÜ Meresüsteemide instituudi nooremteadur Ilja Maljutenko. Eestit ohustavad aga keemiarelvadest rohkemgi laevavrakid, mille roostetanud paakidest võib lekkida diislit. Need vrakid on lähemal kui teadaolevad keemilise relva uputamise kohad. Ka siin võib olla pääsetee – soomlased arendavad tehnoloogiat, millega eemaldada vrakkidelt kütust ilma keskkonda ohustamata. "Tuvastatakse vraki kütusetankid, sinna puuritakse sisse augud, mille kaudu kütus välja pumbatakse ja pärast pannakse n-ö korgid ette," selgitas PPA merevalvekeskuse vanem Ivar Treffner. Pentagon kasutab senini flopikettaid ja 1970ndate arvuteid Kommentaare veel ei ole. Ole esimene!


Dokumendi viit: 1-6/15-47/1 Dokumendi loomise kuupäev: 08.06.2015 Pealkiri: Kollektiivne pöördumine "Kütuseaktsiisi tõstmata jätmiseks" Autor/Adressaat: Eesti Keskerakond - Kadri Simson Autori kuupäev: 08.06.2015 Seotud dokumendid: Kütuseaktsiisi tõstmata jätmiseks - kollektiivse pöördumise üleandmine, Kollektiivse pöördumise menetlusse võtmine Toetusallkirjad Asutusesiseseks kasutamiseks AvTS § 35 lg 1 p 12 teave, mis sisaldab isikuandmeid, kui sellisele teabele juurdepääsu võimaldamine kahjustaks oluliselt andmesubjekti eraelu puutumatust 08.06.2015 - 08.06.2090 E-teade Avalik


Helme: tegelikult pole Eestis mingit sallimatuse probleemi(123) Värske sotsiaalse arengu indeksi uuringu kohaselt on Eesti maailma üks sallimatumaid riike immigrantide suhtes. Rahvuskonservatiivse erakonna EKRE aseesimehe Martin Helme hinnangul pole Eesti üldse sallimatu, vaid on kõrge võõrpäritolu elanikkonnaga hakkama saamise poolest Lääne-Euroopale eeskujuks. "Neid edetabeleid koostab selgelt vasakpoolse agendaga organisatsioon, teemapüsitus on juba selline, et kõik te olete vihkajad, aga tegelikult Eestis mingit sallimatuse probleemi ei ole," ütles Helme sotsiaalse arengu indeksi uuringut kommenteerides Delfile. "Eestis on käivitunud massiline ajupesu, valmistamaks avalikkust ette massimigratsiooniks. Me teame, et Euroopa Liidus on põhimõtteliselt juba ära otsustatud - ja praegu käib lihtsalt Eesti poliitilise juhtkonna masseerimine -, et hakata siia saatma üle Vahemere tulevaid Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida illegaalseid immigrante suurusjärgus, mis on kindlasti üle tuhandete. Me räägime tuhandetest või kümnetest tuhandetest, keda soovitakse Eestisse paigutada ja selle ette valmistamiseks tekitatakse Eesti rahval süütunnet," sõnas Helme. EKRE fraktsiooni juhi sõnul näeb sellest uuringust, et eesti rahval on säilinud terve talupojamõistus, ja me ei peagi soovima oma rahvuslikku suitsiidi selles hirmus, et äkki keegi saab meie peale pahaseks. "Alati tuleb meeles pidada, et Eesti on peale Lätit Euroopa kõige kõrgema immigrantpäritolu rahvatikuga riik Euroopas. Meil on üle 30 protsendi elanikkonnast võõrpäritolu rahvastik. Ja see, et me nii ilusti oleme nendega hakkama saanud, et meil siin Eestis ikkagi toimub täiesti normaalne – jah, eestlased ja venelased võib-olla ei suhtle nii palju kui mõned integratsionistid tahaksid, aga ikkagi elatakse normaalselt - , on eeskujuks ja õpetuseks kõigile neile Lääne-Euroopa multikultidele, kes ei ole suutnud toime tulla 3-4 korda väiksema immigrandipäritolu rahvastikuga." Martin Helme ütles, et kümned tuhanded immigrandid nõrgestaks Eesti rahvuskehandit ja meil pole mingit põhjust seda tahta. Eestlased mõtlevad tema sõnul teistele inimestele piisavalt. "Vaadake, kui palju Eesti inimesed annetavad raha heategevusüritusteks, olgu see Ukraina põgenikele või olgu see kuskil kaugemal mingisugused õnnetused, eestlased ei ole üldse isekad." See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71302757


2) Paikuse Vallavalitsuse 11.04.2016 määrus nr 2 “Ametnike värbamise ja valiku kord”;


source: CulturaX

text: september 2018 – Noored Kooli "Tegelikult on nii mõttetu telos olla, kui me oleme nii ilusas ja ägedas kohas ..." 22. september 2018 /0 Comments/in Määratlemata /by Liina Teesalu .... hüüatas üks vahva Muraste kooli 5.b klassi tüdruk, viskas telefoni kotti ja tormas jõe äärde õuesõppest maksimumi võtma. Jah, minust ja minu õpilastest on mõne esimese töönädalaga saanud täielikud õuesõppe fännid. Tänaseks on kadunud hinges pesitsenud kahtlused, kas ikka saan oma 21 energilise ja tegutsemistahet täis õpilasega väljaspool klassiruumi turvaliselt hakkama. Praegu võin tunnistada, et esialgu olin üsna ärevil, kui juba 4. koolipäeval üheskoos oma viiendikega aerusurfi matkale teel olime. Ega keegi ära ei kao? Kas kõik ikka peavad kokkulepetest kinni? Kas kõigil on vajalikud asjad kaasas? Mida arvavad lapsevanemad, kui laps riietega jõkke kukub? Kas me ikka õpime ja areneme seal piisavalt? Igasuguseid küsimusi keerles peas. Aga julgus võtta vastutust ja tahtmine väljakutsega rinda pista olid esialgsetest kõhklustest suuremad. Oma roll oli siin ka meie kooli kehalise kasvatuse õpetajal Sigridil ja ühel aktiivsel lapsevanemal Dairel, kellega koos seda matka läbi viisime. Nüüd võin öelda, et tookord õppisime palju – tähelepanelikult instruktsioone kuulama ja nende järgi tegutsema, kokkulepetele jõudma ja neist kinni pidama, kaaslastega suhtlema ja üksteisega arvestama, ülesandeid ja vastutust jagama, loodust märkama ja uues keskkonnas huvitavaid tegevusvõimalusi leidma, oma hirme ületama ja uusi kogemusi väärtustama. Meie emotsioonid väljenduvad kividele tehtud söejoonistustel Kivid ja lõkkesüsi inspireerisid meid oma loovust kasutama Muraste kooli õpilased kuulamisoskust arendamas Poisid said proovile panna eelmisel kevadel projektõppe raames omandatud lõkketegemise oskusi Värske õhk tegi kõhu tühjaks ja saime oma kokandusoskusi kasutada Sportmängud on suurepärased abimehed meeskonnatöö oskuste arendamisel Õuesõpe pakub häid võimalusi klassi ühtsustunde loomiseks ning suhtlemis- ja koostööoskuste harjutamiseks Seda loetelu võiks veelgi jätkata, sest õuesõpe loob suurepäraseid võimalusi nii ainealaste oskuste kui ka üldpädevuste arendamiseks, pakkudes samal ajal õpilastele tegutsemisrõõmu ja ainulaadseid kogemusi. Leian, et õuesõpe on inspireeriv nii minu kui õpilaste jaoks ning mul on hea meel, et Muraste koolis oodatakse igalt õpetajalt vähemalt 1 x nädalas õppetöö läbiviimist väljaspool kooli. http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2018/09/IMG_1516-1.jpg 1224 1632 Liina Teesalu http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Liina Teesalu2018-09-22 15:31:572018-09-22 15:31:57"Tegelikult on nii mõttetu telos olla, kui me oleme nii ilusas ja ägedas kohas ..." Tere, minu nimi on Liis-Marii ja ma olen viis päeva õpetaja olnud. Seda siis selle sõna kõige otsesemas mõttes, viis päeva koos lastega. Mõneti on need päevad olnud väga pikad, aga samas tundub mulle igal pärastlõunal, et alles ma tõusin. 🙂 Muljed ja emotsioone on tohutult! Mul on tunne, et ma olen selle viie päevaga õppinud rohkem kui eelmise suve või viimase kahe aastaga kokku. Kinnistunud on teadmine, et kõik tuleb ise läbi proovida ja mida järjekindlam olla, seda tõenäolisem on õnnestumine. Olen enam kui veendunud, et iga laps minu klassis on täiesti omamoodi eriline ja äge ning minu ülesanne on leida, mis neid motiveerib ja kuidas neil kõige parem õppida on. Samal ajal ise õppides neilt – loomulikult õpin ma NK seminaridel ja koolitustel väga palju, aga kõige suurem õppimine toimub ikkagi klassis. Õpin väikseid inimesi paremini lugema, märkama nende vajadusi ja leiutama töötavaid lahendusi nii efektiivsemaks õppimiseks kui ka muude murede leevendamiseks. Ühiselt koostatud kokkulepped on kõige alus! Vaikuse kuulamist on kõige lihtsam harjutada üksinda istudes Väsimus on muidugi kõikehaarav, ühelt poolt kindlasti füüsiline (ma kõnnin koolimajas päeva jooksul 10 000 sammu täiesti vabalt täis!), aga tegelikult ka emotsionaalne, ikka tulevad pähe ka keerulisemad – kasmasaanikkahakkama – mõtted. Aga nagu mu elukaaslane just tabavalt ütles: "Esimene nädal oma klassiga on sul ainult see üks kord!" Nii et ka need muremõtted lahtuvad, sest kaasa võtan sellest nädalast ainult kamaluga positiivseid emotsioone ja palju hüva nõu, mida kõrva taha panna! 🙂 http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2018/09/IMG_20180901_091205.jpg 2240 9792 Liis-Marii Roosnupp http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Liis-Marii Roosnupp2018-09-10 18:26:122018-09-11 09:36:00Viis päeva õpetamist ja õppimist


text: Andrei Arsenjevitš Tarkovski (vene keeles Андрей Арсеньевич Тарковский, 4. aprill 1932 – 29. detsember 1986) oli vene filmilavastaja. Elukäik Andrei Tarkovski sündis 1932. aastal Ivanovo oblastis Volga ääres Zavražjes. Isa Arseni Tarkovski (luuletaja ja tõlkija) jättis 1935. aastal naise, poja ja tütre maha. Ema töötas kuni pensioniikka jõudmiseni Moskva Näidistrükikojas. Sõja ajal olid lapsed sugulaste juures Volga ääres, pärast sõda naasid nad Moskvasse. Andrei Tarkovski käis nii muusika- kui ka kunstikoolis. Tema klassivend oli Andrei Voznessenski. 1951. aastal astus Tarkovski Idamaade instituuti. Õnnetusjuhtum põhjustas tal ajuvapustuse. Tervise taastamise vältel osales ta Kaug-Ida ekspeditsioonides. Aastal 1954 asus Tarkovski õppima Üleliidulisse Kinematograafia Instituuti, kus tema juhendaja oli Mihhail Romm. Õpinguaastail lavastas ta lühifilmid "Mõrvarid" (Убийцы, 1958), "Kontsentraat" (1958) ja "Täna veel ei vallandata" (Сегодня увольнения не будет, 1959). Sel ajal avaldasid Tarkovskile mõju Luis Buñuel ja Ingmar Bergman, aga ka Akira Kurosawa, Robert Bresson ja Federico Fellini. Hiljem hindas Tarkovski kõrgelt Michelangelo Antonioni ja Sergei Paradžanovi loomingut. Üleliidulises Kinematograafia Instituudis leidis Tarkovski endale mõttekaaslase – režiiüliõpilase Andrei Mihhalkov-Kontšalovski. 1960. aastal lõpetas Tarkovski instituudi kiitusega. Diplomitööna valmis tal lastefilm "Teerull ja viiul". Märtsis 1982 sõitis Tarkovski Itaaliasse filmi "Nostalgia" võtetele ja 1984. aastal otsustas ta Nõukogude Liitu mitte tagasi pöörduda. Tarkovski suri 1986. aastal Pariisis kopsuvähki. Filmid "Mõrtsukad" (Убийцы) (1958) – NSV Liit "Teerull ja viiul" (Каток и скрипка) (1961) – NSV Liit "Ivani lapsepõlv" (Иваново детство) (1962) – NSV Liit – peapreemia Kuldlõvi Veneetsia rahvusvahelisel filmifestivalil 1962 "Andrei Rubljov" (Андрей Рублёв) (1966) – NSV Liit – stsenaristid Andrei Tarkovski ja Andrei Mihhalkov-Kontšalovski. Lubati ekraanile alles 1971. a. Pälvis Cannes'i filmifestivalil Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu žürii auhinna "Solaris" (Солярис) (1972) – NSV Liit – Stanisław Lemi romaani järgi "Peegel" (Зеркало) (1975) – NSV Liit "Stalker" (Сталкер) (1979) – NSV Liit – Arkadi ja Boriss Strugatski jutustuse "Väljasõit rohelisse" ainetel "Reisihetked"(Tempo di viaggio) (1982) – Itaalia, koostöös Tonino Guerraga. Eestis esilinastus 26. oktoobril 2008 "Nostalgia" (Nostalghia) (1983) – Itaalia "Ohverdus" (Offret) (1986) – Rootsi Teatrilavastused William Shakespeare'i tragöödia "Hamlet" (1977) Moskva Leninliku Komsomoli nimelises teatris Modest Mussorgski ooper "Boriss Godunov" (1984) Londonis Covent Gardenis Raamatud "Pitseeritud aeg" (Die versiegelte Zeit. Ullstein Verlag, Frankfurt am Main, Berlin 1984) – Tarkovski nägemus filmikunstist ja kunstist üldse "Martüroloogium: päevik 1970–1986" (Мартиролог: Дневники 1970–1986, 1989) Kirjandus Tatjana Elmanovitš, "Ajapeegel. Andrei Tarkovski filmid". Eesti Raamat, Tallinn 1980 Aleksandr Solženitsõn, "Film Rubljovist". Tõlkinud Arvo Pesti – Teater. Muusika. Kino. 1990, nr 12, lk 44–50 Jüri Lina, "Filmikunsti väljenduslikkusest. Filmikujundi struktuurist ja dünaamikast", peatükk "Väljapaistvaid lavastajaid", Tarkovski fenomen, Stockholm, 1998. "Kummardus Andrei Tarkovskile". Koostanud ja tõlkinud Riina Schutting. Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, Tallinn 2001 Andrei Tarkovskist on tehtud hulk dokumentaalfilme, sealhulgas tema poja Andrei Tarkovski noorema film "Venemaa" (1996). Välislingid Peter von Bagh, "Peegel" (TMK 2001/12) Sven Vabar, "Suur Tarkovski ja väike Tarkovski" (PM 4. 4. 2002) Nõukogude Liidu filmilavastajad Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule maetud Sündinud 1932 Surnud 1986


text: Ladina keel (lingua Latina) on indoeuroopa keelkonna itali rühma kuuluv keel, mida algselt kõnelesid latiinid Latiumi maakonnas, mille keskus oli Rooma. Ladina keel on surnud keel, kuid ta elab edasi ladina kõnekeelest (vulgaarladina keelest) kujunenud romaani keeltes. Siiski on Euroopas tänapäeval veel umbes 100 inimest, kes on suutelised ladina keelt täiesti vabalt rääkima. Vanimaid säilinud ladina keele mälestisi on nn duenos-inskriptsioon. Rooma riigikeelena oli ladina keel üks tähtsamaid antiikaja keeli. Rahvastiku elava kõnekeelena kadus ladina keel käibelt 8. sajandil. Keskajal püsis see kiriku- ja teaduskeelena, osalt ka halduskeelena. Kuigi ladina keel on hiljem neist valdkondadest taandunud, on arstiteaduses ja bioloogias ladinakeelsed nimetused ja oskussõnad kasutusel tänapäevalgi. Ka muu sõnavara ammutamine ladina keelest jätkub. Ladina keele ja selle kaudu vanakreeka keele osiseid on hulgaliselt eestigi võõrsõnavaras (ladina keelest näiteks aula, kommunism, vitriin). Vatikanis on ladina keel riigikeel. Enamikus Euroopa keeltes kasutatakse ladina kirja, mis võeti algselt kasutusele ladina keeles kirjutamiseks. Vaata ka Ladinakeelsete lühendite loend Ladinakeelsete väljendite loend Ladina tähestik Vulgaarladina keel Hilisladina keel Viited Välislingid Vikipeedia ladina keeles Iganädalased uudisteringvaated ladina keeles Soome raadios YLE Radio 1 Schola Latína Európæa & Úniversális in líneá Lingva Latina Per Se Illvstrata Ladina nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Vana-Rooma Vatikan Vatikani kultuur


Räsitud Tšiili riigipeana alustab miljardär Neljapäeval alustab Tšiili uue presidendina 60-aastane miljardär Sebastián Piñera, kes peab lennult oma hoole alla võtma humanitaaroperatsiooni ja ülesehitustööd maavärinast räsitud riigis. Piñera on esimene parempoolne Tšiili president pärast 1990. aastal lõppenud sõjaväediktatuuri, vahendab Helsingin Sanomat. „Töölisklass on mures. Me ei usu, et ta oma valimislubadusi täidaks. Piñera on üks neist inimestest, kes on palku madalal hoidnud,” ütles pealinna Santiago tehasetööline Carlos Nuñes. Meedia- ja jalgpalliäri tõttu kutsutakse Piñerat ka „Lõuna-Ameerika Berlusconiks”. Mõlemad on ise ennast üles töötanud miljardärid. Hüüdnimi pole Piñera suhtes siiski päris õiglane. Piñera on Harvardi ülikoolis õppinud intelligentne majandusteadlane. Ta pooldab vaba turumajandust, kuid ei toeta kõige konservatiivsemaid väärtusi. Samuti ei käitu perekeskseks peetav mees sama ettearvamatult kui Berlusconi.


Taotletud URL lükati tagasi: kuidas seda brauseri viga parandada - 2020 „ Taotletud URL-i tagasilükkamine ” ilmub brauseri vahekaartidele. See tõrketeade kuvatakse vahekaardil Taotluse tagasilükkamine, mis avaneb, kui kasutaja üritab avada kindla veebilehe. Täieliku veateate kohaselt: nõutud URL lükati tagasi. Palun konsulteerige administraatoriga. Järelikult ei saa kasutajad soovitud veebilehte avada. Need on mõned resolutsioonid, mis võivad parandada " taotletud URL-i tagasilükkamise " vea. Tagasilükatud URL-i vigade potentsiaal 1. Kas veebileht on alla? Kõigepealt kontrollige, kas veebisait on alla või mitte. Võib juhtuda, et veebileht on üldjuhul alla. Kontrollimaks, kas see on nii, avage oma brauseris veebisait Kas see on kohe alla. Sisestage veebisaidi URL selle saidi teksti ja vajutage nuppu Kontrolli . Seejärel ütleb serveri oleku kontroll, kas sait on alles või mitte. 2. Tühjendage brauseri vahemälu „ Taotletud URL lükati tagasi viga ” võib olla tingitud purunenud või rikutud küpsistest. Mõned kasutajad on öelnud, et brauseri vahemälu tühistamine kinnitas probleemi. Chrome'i kasutajad saavad selle brauseri vahemälu kustutada järgmiselt. Vajutage menüünuppu Kohanda Google Chrome'i . Klõpsake suvandil Veel tööriistad > Tühjenda sirvimisandmed, et avada hetktõmmises olevad valikud otse allpool. Valige rippmenüüst Aeg vahemik All time ( Kõik aeg) . Valige suvand Küpsised ja muu saidi andmete valik. Vajutage nuppu Clear data ( Kustuta andmed) . Teiste brauseritega kasutajad saavad oma küpsised vabalt kasutatava CCleaneri kasuliku abil kustutada. Klõpsa CCleaneri veebisaidil tasuta tarkvara alla, et lisada see tarkvara Windowsi. Seejärel saavad kasutajad klõpsata Kohandatud puhastamine> Rakendused CCleaneris, et avada vahetult allpool näidatud kaart. Valige brauseri märkeruut Küpsised ja vajutage seejärel nuppu Analüüsige . Seejärel saavad kasutajad klõpsata nupul Run Cleaner . 3. Taaskäivitage marsruuter Mõned kasutajad on samuti kinnitanud, et ruuteri taaskäivitamine parandab „ Taotletud URL-i viga .” Niisiis, lülitage oma ruuter välja vähemalt mõne tunni või isegi päeva jooksul. Seejärel lülitage oma ruuter uuesti sisse. Seejärel avaneb veebileht, mis ei avanud, teie brauseris. 4. Lisage veebilehe URL oma usaldusväärsetele veebisaitidele URLide lisamine usaldusväärsetele veebisaitidele on veel üks resolutsioon, mille mõned kasutajad on kinnitanud parandused „ Nõutud URL lükati tagasi ” viga. URL-i lisamiseks Chrome'i usaldusväärsetele saitidele sisesta selle Chrome'i URL-i riba "chrome: // settings /" ja vajutage Enter. Vajutage nuppu Settings (Sätted), et vajutada nuppu Advanced (Täpsemalt) . Allpool kuvatud akna avamiseks klõpsake käsku Ava puhverserveri seaded. Valige vahetult allpool olevast hetktõmmist Security. Valige tsoon Usaldusväärsed saidid ja vajutage nuppu Sites . Sisestage avamata veebilehe URL. Vajutage nuppu Lisa . Klõpsake aknas Usaldusväärsed saidid nuppu Sule . Seejärel klõpsake nuppu OK Interneti-atribuutide aknas. 5. Avage alternatiivne brauser Vajalik lehekülg võib avada alternatiivses brauseris. Niisiis, proovige avada leht teises brauseris. Opera, Edge, Maxthon, Vivaldi ja Firefox on mõned alternatiivsed Windowsi 10 brauserid Chrome'ile, mis võivad veebilehe avada. „ Taotletud URL lükati tagasi ” on vaid üks erinevatest lehekülje laadimise tõrketeadetest, mis võivad brauserites tekkida. Ülaltoodud parandused võivad selle veateate ja võib-olla mõne muu lehe laadimise vea parandada. Fix: “Aw, Snap! Selle veebilehe kuvamisel Google Chrome'is ilmnes midagi valesti Parandus: „Hmm, me ei jõua sellele lehele” viga Microsoft Edge Firefoxi brauseris tõrkeotsing „Server ei leitud”


text: Lõuna-Korea välisministrite loend loetleb Lõuna-Korea välisministreid. Chang Taek Sang 1948–1949 Lim Pyong Jik 1949–1951 Pyun Yung Tai 1951–1955 Cho Chung Hwan 1955–1960 Ho Chong 1960 Chung Il Hyung 1960–1961 Kim Hong Il 1961 Song Yo Chan 1961 Choi Dok Sin 1961–1963 Kim Yong Sik 1963 Chung Il Kwon 1963–1964 Lee Tong Won 1964–1966 Chung Il Kwon 1966–1967 Choi Kyu Hah 1967–1971 Kim Yong Sik 1971–1973 Kim Dong Jo 1973–1975 Pak Tong Jin 1975–1980 Lho Shin Yong 1980–1982 Lee Bum Suk 1982–1983 Lee Won Kyung 1983–1986 Choi Kwang Soo 1986–1988 Choi Ho Joong 1988–1990 Lee Sang Ok 1990–1993 Han Sung Joo 1993–1994 Gong Ro Myung 1994–1996 Yoo Chong Ha 1996–1998 Park Chung Soo 1998 Hong Sun Yong 1998–2000 Lee Joung Binn 2000–2001 Han Seung Soo 2001–2002 Choi Sung Hong 2002–2003 Yoon Young Kwan 2003–2004 Ban Ki-moon 2004– välisministred välisministred Biograafiate loendid


text: Seitse kaunist paika teekonnal Narva Energiajooksule Suve haripunktis ootab Eesti piiripealseim linn külla tuhandeid külalisi üle kogu Eesti. 10. augustil saavad Narva linna tänavatel kokku väikesed ja suured tervisespordisõbrad, tõsisemad jooksjad ja ka kultuurirahvas. Toimub kolmas Narva Energiajooks. Narva linn üllatab paljude barokiajastu vaatamisväärsustega, ent ka teekond Narva on sama põnev. Kui külastate mõnda neist seitsmest erilisest paigast, kujuneb kohalejõudmine Narva Energiajooksule eriti meeldejäävaks. Allikas: www.discovering-estonia.eu Kohtla kaevanduspargis juhatavad giidid külastajaid ligi 1,6-kilomeetristesse endistesse kaevanduskäikudesse. Põnevat avastamist pakuvad kaevurite tööpaigad, omaaegne maa-alune kaevandustehnika, kaevurite rong ja lõhkeaineladu. Merele avaneb vaade Eesti kõrgeimalt, Ontika pankrannikult. Sealt laskub 32 meetri kõrguselt alla ka Valaste juga, mis on Eesti kõrgeim ja pakub looduse imelist vaatemängu igal aastaajal. Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster kõrgub uhkelt keset rohelust Illuka valla kõrgemail künkal. Kuremäel tegutseb Eestis ainus vene-õigeusu nunnaklooster, mille aias kasvab püha tammepuu ning nõlva all vuliseb püha allikas, mis ei jäätu isegi mitte kõige karmimatel talvedel. Püha allikas vuliseb aastaringselt, isegi karmimatel talvedel. Kuid allikas pole ainult vaatamiseks. Külaliste jaoks on allikale rajatud suplusmaja, kus saab end allikaveega ka turgutada. Toila Oru park Üks Eesti suuremaid ja kaunimaid maastikuparke on Toila Oru park. Juba esimene Eesti president teadis, et see on parim paik looduse nautimiseks ja puhkuseks! Pea pool sajandit oli Sillamäe suletud välismaailmale. Linnas tegutsev uraanirikastustehas oli nõnda salajane, et Sillamäed ei märgitud isegi NSV Liidu kaartidele. Eriti kauneid vaateid pakub merele avatud stalinistlik neoklassitsistliku hoonestusega linnaväljak. Uudistada tasub ka Sillamäe kõrval asuvat Eesti suurimat suvilate linnakest Sputnikut. Vaivara vallas kutsub uudistama Sinimägede lahingupaik, kus on peetud Eesti ajaloo kõige tulisem lahing. Ajaloohuvilised ei tohiks vahele jätta Vaivara sõjaajaloolise teemapargi külastust. Narva-Jõesuul laiub Eesti pikim, 7-kilomeetrine supelrand. Kuurortlinnas pakuvad imetlust ainulaadsed puitarhitektuuri näited – puitpitskaunistusega hooned. Suvel võib Narva-Jõesuus juhtuda sedagi, et koos teiega seisab jäätise järjekorras mõni tuntud Venemaa artist. Paljud vene kuulsused on ostnud Narva-Jõesuusse suvilaid ning on ka neid, kes elavad seal aastaringselt. Veel on Narva-Jõesuu suurepärane paik spa hoolduste nautimiseks. Narva Energiajooksule saab end koos pere ja sõpradega kirja panna veebilehel: www.jooks.ee/narva Soovime avastamisväärt teekonda suvisesse Narva!


source: fineweb

text: Paiknedes armsas Hoan Kiemi piirkond - Hoan Kiemi järv's, naudib Hanoi Old Centre Hotel juhtivat positsiooni Hanoi vaatamisväärsused, poodlemine, kultuur südames. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 0.0 Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 45 minutit aega. Käeulatuses on ka Le Thai To Mausoleum, Hanoi Katedraal, Ba Kieu Temple. Võimalused ja teenused, mida pakub Hanoi Old Centre Hotel, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida suitsetamisala, peretuba, kiirbussi teenus, ekskursioonid, seifid. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Avasta kütkestav segu Hanoi Old Centre Hotel professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.


Statistikaamet: Tööturu näitajad on aastaga paranenud – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal Vaata skeemilt 15–74-aastaste jagunemist hõiveseisundi järgi 2018. aastal. Vaata skeemilt 15–74-aastaste jagunemist hõiveseisundi järgi IV kvartalis. Uuem uudis: EfTEN Real Estate Fund III: 2018. aasta IV kvartali ja 12 kuu auditeerimata majandustulemused ›› ‹‹ Vanem uudis: Lahe Kinnisvara: Millal tuleb kinnisvara müües tulumaksu maksta ja millal mitte?


text: Tacitus (Imperator Caesar Marcus Claudius Tacitus Augustus; sünninimi Marcus Claudius Tacitus; 200 – juuli 276) oli Vana-Rooma keiser detsembrist 275 kuni surmani. Vana-Rooma keisrid Sündinud 200 Surnud 276


text: Ideaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb V Hotel Bencoolen linna Singapur alal Bugis. Olles 1. Km kaugusel linna keskusest ja 18.5 Km kaugusel lennujaamast, võlub see 4-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Võimalused ja teenused, mida pakub V Hotel Bencoolen, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: peretuba, valuutavahetus, restoran, lift, kohvik. Hotelli majutusteenused on hoolikalt suunatud kõrgeima astme mugavuse ja heaolu saavutamiseks; igal toal on külmik, in room safe, satelliit/kaabel TV, konditsioneer, Mittesuitsetajate toad. Terve päeva võid nautida aed, välibassein lõõgastavat atmosfääri. Naudi V Hotel Bencoolen ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


text: Mäginulg |Mäginulg| Mäginulud Mount Rainier'i rahvuspargis |Kaitsestaatus| |Taksonoomia| |Ladinakeelne nimetus| |Abies lasiocarpa (Hook.) Nutt., 1849 Levikuala kaart |Sünonüümid| Sisukord Teisendid[muuda | redigeeri lähteteksti] Liigil eristatakse kahte teisendit: - Abies lasiocarpa var. lasiocarpa ehk tüüpteisend kasvab Alaskal, Kanada idaosas ja USA kirdeosas. - Abies lasiocarpa var. arizonica ehk korginulg kasvab levila lõunaosas USA-s Colorado, New Mexico ja Arizona osariigi mägedes. Kirjeldus[muuda | redigeeri lähteteksti] Puu kasvab tavaliselt 15–30, harva kuni 50 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on 30–60 (harva kuni 100) cm. Puu eluiga on 150–250 (harva 300) aastat. Võra on kitsaskoonusja kujuga ja ulatub tihti maapinnani. Tavaliselt sihvakas puu võib päikesepaistele avatud ja kehvades pinnaseoludes olla ka madala kasvuga ja põõsakujuline. Tüüpteisendi tüve koor on praktiliselt sile, pruunikashall, rohkete vaigumuhkudega, vanematel puudel rõmeline ja kestendav. Vanadel puudel muutub tüvi konarlikuks ja praguliseks. Erinevalt tüüpteisendist on korginulu tüve koor heledam, paksem, korkjas ja vaigumuhkudeta. Noored võrsed on tuhkjashallikad, kaetud lühikeste karvakestega, mis aasta pärast muutuvad pruunikashalliks. Pungad on ümarad, hallikaspruunid, vaigused. Okkad on 1,5–4 cm pikkused, tömbi tipuga, pealt hallikasrohelised, alt helerohelised, kahe õhulõheribaga. Okkad paiknevad kasvul spiraalselt, aga asuvad selle ülapoolel või küljel, kasvu alapoolel okkaid tavaliselt ei leidu. Okastele tehtud värsked kriimustused muutuvad punakaks. Puu kasvab hästi varjus, aga ei talu liigset kuumust ega põuda. Kõrgemal mägedes on kasv esimestel aastatel üsna aeglane. 10–15 aasta keskmine juurdekasv on 2,5 cm. Väikestel kõrgustel on soodsates tingimustes keskmine aastane juurdekasv 8,1–11,4 cm. Levikuala ja ökoloogia[muuda | redigeeri lähteteksti] Mäginulg kasvab üsna suurel territooriumil Põhja-Ameerika kirde- ja keskosa mägedes. Levila lõunaosas kasvab ta 2400–3650 m kõrgusel üle merepinna, tõustes metsapiirini. Levila põhjaosas kasvab ta ka madalamal, 300–900 m kõrgusel, kasvades levila põhjapiiril ka merekaldail. Kliima[muuda | redigeeri lähteteksti] Areaali iseloomustavad külmad ja lumerohked talved ning jahedad suved. Levikuala põhjaosas kasvab mäginulg madalatel kõrgustel, talvised temperatuurid langevad seal kuni −45 °C-ni. Lõunaosas kasvab mäginulg aga merepinnast kõrgel, sealsete suvede temperatuur tõuseb kuni +32 °C. Areaali aasta keskmine temperatuur on vahemikus −3,9...+4,4 °C, keskmine sademete hulk on 610 mm. Kasvupinnas[muuda | redigeeri lähteteksti] Pinnase suhtes pole mäginulg väga nõudlik. Ta kasvab nii kuivadel mäenõlvadel kui ka veega küllastunud pinnastel raba piiril. Hästi kasvab ta väikestel kõrgustel jõelammidel ja liustike poolt mahajäetud moreenil, kõrgemal aga hästi dreneerival (peene või keskmise fraktsiooniga) liiv- ja liivsavimuldadel, mis on moodustunud peamiselt basaldist, andesiidist ja kildast. Kesisemalt kasvab ta jämeda fraktsiooniga purdpinnasel ja veega küllastunud pinnasel. Samas asustab mäginulg pioneerliigina laavaga kaetud tasandikke, rusukallakuid ja laviinide poolt rajatud "koridore". Mäginulg kasvab põhiliselt järgmistel muldadel: - leetmullad — õhukese huumusekihiga happelised okaspuumetsade mullad - punapruunid lateriitmullad — moodustunud laavast - liiv- ja liivsavimullad - erodeerunud mullad - turbamullad - gleimullad Muldade keskmine pH on vahemikus 4,5—5,9. Kaasliigid[muuda | redigeeri lähteteksti] Mäginulg kasvab puhaspuistus enamasti vaid rasketes tingimustes (järsud nõlvad, kesine pinnas). Tavaliselt kasvab mäginulg segametsas koos teiste, peamiselt okaspuudega). Mäginulu kaaspuuliigid on järgmised: Paljunemine[muuda | redigeeri lähteteksti] Mäginulg on ühekojaline okaspuu. Ta paljuneb peamiselt seemnete abil, rasketes pinnaseoludes sageli ka vegetatiivselt (alumiste okste juurdumisega). Sellised iseloomulikud kohad on laavaga kaetud alad, rusunõlvad ja metsavööndi piir. Valgusküllases kasvukohas kasvaval puul võib käbikandvus alata 20 aasta vanuselt, puistus siiski aastaid hiljem. Okstel püsti seisvad käbid on 6–12 cm pikkused, silinderjas-ellipsoidsed, vaigused, noorelt tumepurpurpunased kuni hallikassinised, küpsedes muutuvad pruuniks ja lagunevad ise, paisates seemned tuulde. Seemned on tiibadega ja valmivad sügisel. Seemne mass on 10–12 mg. Mäginulg õitseb mais-juunis. Seemned varisevad septembris-oktoobris. Ületalve säilivad seemned lume all või sees. Idanema hakkavad nad mõni päev pärast lume sulamist. Seemnete idanemisvõime säilib ühe aasta. Head seemneaastad korduvad 3–4 aasta järel. Puidu omadused ja kasutamine[muuda | redigeeri lähteteksti] Mäginulu puit on lõhnatu, kerge, pehme, väikse väände- ja survetugevusega. Puit on kergesti töödeldav ja liimitav. Mäginulu puidust saab väga kvaliteetset tselluloosi. Mäginulu puitu kasutatakse peamiselt sisetingimustes: ehituskonstruktsioonides ja pooltoodete valmistamisel. Välitingimustes saab seda kasutada vaid tugevalt immutatuna, kuna laguneb kiiresti. Kasvatamine Eestis[muuda | redigeeri lähteteksti] Mäginulg pole Eestis levinud. Meil kasvavad nii tüüpteisend kui korginulg. Suuremad puud (kuni 12 m) kasvavad Järvseljal, Lasila pargis, Vana-Varbla pargis jm. Puudusteks on väga aeglane kasv ja vastuvõtlikkus mustale pahktäile.[3] Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] Kirjandus[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Mäginulg|


Parim laen pank ei anna laenu meie anname Uus kiirlaen 15 minutiga Pea alati meeles, et iga laen on kohustus ja mõistlik on selle võtmine põhjalikult koos laenuspetsialistiga läbi kaaluda. Ladusin oma faktid lauale, pangapreili klõbistas natuke ja ütles max summa. Kiirlaenu vanusepiirang kõige mõistlikum kiirlaen. Pank oli nõus meile laenu andma, aga kui tuli päev vormistada kõik pangas ametlikult üteldi seal, et me otsustasime mitte teile anda laenu ja kui küsisime, et mis oli põhjuseks siis vastasid nemad et pank ei pea põhjendama oma otsuseid. Kõige väiksema intressiga laen päevaga kätte. Nii on võimalik leida parim lahendus ja heal juhul üldse vältida rahaliselt keerulist olukorda. Ja te võite kindlad olla, et see põhjus on teis endis - kas palk liiga väike, halb maksekäitumine või ülimalt niru lisatagatis. See näib juba nii loomulik, et keegi ei oska arvestada sellega, et pank ei pruugi laenu anda. Sellest peab jaguma laenu tagasimaksmiseks ja muude püsikulude katmiseks. Laenuspetsialistid võtavad arvesse kõiki laenusooviga seotud aspekte, näiteks kliendi regulaarne ja jätkusuutlik sissetulek, olemasolevad finantskohustused ja nende varasem täitmine, säästmise võimekus, tagatisvara sobivus jms. Samuti on oluline suhtuda laenatavasse summasse kaine mõistusega ja võtta laen, mille puhul on kindel, et suudad selle ka tagasi maksta. Üks levinumaid põhjuseid on see, et kliendil on kehtiv võlgnevus või tuvastatakse, et tal on korduvalt olnud probleeme oma finantskohustustega. Seetõttu on mõistlik võtta laen võimalikult lühikesele perioodile.. Kinnisvaraprojektid lähevad üksteise järel hapuks kätte. Tavajuhul toob negatiivne vastus kaasa viha ja pettumuse ning küsimuse, et kuidas on võimalik, et pank ei anna laenu. . Täiendava kohustuse võtmine võib sel juhul tekitada olukorra, kus võetud laenukohustused muutuvad üle jõu käivaks. irw!Ise võtsin kevadel Hansast. Kui sääste napib või vajaliku summa kogumisega läheb liiga kaua aega, siis tundub loogiline pangast laenu küsida. Pank ei anna laenu me anname; kiirlaenude refinantseerimine . Eitava vastuse saamise põhjused võivad olla erinevad ja laenuspetsialist selgitab alati, miks öeldakse ei. Laena targalt Laenu võttes on hea teada, et mida kiiremini laenu tagasi maksad, seda vähem tasud pangale intressi. Kui pangale esitatakse laenusoov, teeb pank läbimõeldud ja kaalutletud otsuse, kas ja mis tingimustel väljastada kliendile laen. Pere suurenemisel vajatakse suuremat kodu, paranduskulud autole on muutunud juba sagedaseks või kodu remont näib edasilükkamatu. Meil pole mitte mingeid makseraskuseid olnud,mõlemil hea palk jne. Kuu tagasi otsustasime maja remontima hakata ja lasime maja ära hinnata jne. Mainiti ära, et Hansa ei anna enam üldse. Mitmed ehitusfirmad on juba oma uksed sulgenud ja paljud suurehitusfirmad on suurtes võlgades. Iga laenuprojekt on panga jaoks ainulaadne. Seetõttu on mõistlik võtta laen võimalikult lühikesele perioodile, kuid samas jälgida, et laen ei muudaks Sinu eelarvet pingeliseks. Sissetulek võib olla väga kõva ja sissemakse ka natuke olemas, aga ikka ei antagi laenu. Ei pea olema patustatud minevikuga vms. Tavaliselt toob see kaasa pahameele, kuid väga harva suudetakse mõista, et tegelikult on pank teinud otsuse just kliendi heaolu silmas pidades. Seda oli minu jaoks vähe, pangapreili mõtles minuti, klõbistas veel natuke ja sain niipalju, kui tahtsin.Samas: Nordeas ei võetud jutulegi. Nüüd tuli laenukomiteest vastus, et pank laene välja ei anna hetkel. Kui peaksid siiski raskustesse sattuma, siis on oluline, et annaksid pangale sellest võimalikult kiiresti teada. Sest kinnisvaraturg on äraootaval seisukohal. Parim laen pank ei anna laenu meie anname. Laen kohe raha katte laenude andmine. Oluline on negatiivse laenutaotluse vastuse puhul mitte kohe alla anda, vaid oma olukord koos laenuspetsialistiga üle vaadata ja edasine tegevusplaan paika panna, et jõuda positiivse lahenduseni. Laen ilma panga väljavõtteta Moneti.ee. Näiteks, kui ostad auto, siis mõtle ka sellele, kas üldse suudad bensiinipaaki pidevalt täis hoida. Kui lähtuda Eesti keskmisest palgast, võiks finantskohustused võtta kuni kolmandiku sissetulekust, et jääks raha püsikuludeks ja säästmiseks, aga ka reisimiseks ning meelelahutuseks. Seetõttu tuleks võimalusel iga kuu palgast veidi kõrvale panna, et keerulisematel aegadel ei muutuks laenumaksed koormavaks. Laenukomitee andis negatiivse vastuse. Samuti- sissetulek piisav, tagatis olemas. Alati mõtle enne otsust läbi, kas ostetav vastab Sinu igapäevastele vajadustele ja võimalustele Laenupakkumine soodsalt ja kiiresti laen ilma töökohata Annan laenu sularahas laen maksehäirekorral


Pealkiri Леонид Иванович Волгин : персональный библиографический указатель литературы = Leonid I. Volgin : avaldatud tööde nimekiri = Leonid I. Volgin : list of published papers / Таллинское производственное объединение радиоэлектронной техники, отделение научно-технической информации ; [составитель М. Р. Кембо] Ilmunud Таллинн : Эстонский научно-исследовательский институт научно-технической информации и технико-экономических исследований, 1990 Kirjeldus 68 lk. ; 19 cm Püsilink https://www.ester.ee/record=b1247732~S1*est RR 5.k infokeskus Personaalnimestikud: Eesti KOHAL RR 1.k hoidla 449.809 KOHAL RR 3.k arhiivkogu Ar 990/572 KOHALKASUTUS TLÜAR hoidla (koju) XB90/4691 KOHAL TalTech teatmekogu (hoidla) TB 621.396/В-67 KOHALKASUTUS Tekst eesti, inglise ja vene keeles Märksõnad Volgin, Leonid, 1932- tehnikateadlased raadiotehnika raadioelektroonika UDK 621.3 (470) (092) (01) Täiendkirjed Кембо, М. Р., koostaja Pöögelmanni nim. Elektrotehnika Tehas. Teaduslik-tehnilise informatsiooni osakond Rööppealkiri Leonid I. Vogin : list of published papers Leonid I. Volgin : avaldatud tööde nimekiri Kaanepealkiri Персональный библиографический указатель литературы


text: Laiuse on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas, Vooremaal Laiuse mäe (144 m) külje all. Ajalooliselt tuntakse Laiuse nime all eelkõige kihelkonda. Samanimeline alevik moodustati 1977. aastal kunagise kihelkonnakeskuse ja Sootaga küla baasil ning aleviku nimena jäi kasutusele kihelkonnakeskuse nimi. Sootaga on veel tänapäevalgi kasutusel paralleelnimena. Elanikkond 2003. aastal oli alevikus 390 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 470. Sellega oli asula Eestis elanike arvult 218. kohal. 2011. aastal oli alevikus 417 elanikku. Nime päritolu Ajalooliselt pole kunagi eksisteerinud Laiuse-nimelist küla. Keskajal ja varauusajal teati Laiuse nime all sellenimelist ordulinnust koos sellele kuuluva maa-alaga. Pärast lossi varemetesse jäämist kandus nimi 17.–18. sajandil edasi kihelkonnale, mida varem tunti Voomala või Võhmala nime all. Sama nime hakkasid kandma ka kihelkonnakeskus ja kirik ning endise ordulinnuse kõrval asunud mõis (saksa keeles Lais Schloss, eesti Laiuse mõis). 1866. aastal moodustati mõisa põhjal Laiuse vald, kirikumõisa põhjal aga Laiuse kirikuvald, mis 1893. aastal liideti Laiuse vallaga. Nõukogude ajal eksisteeris Laiuse külanõukogu. 1977. aastal moodustati endise Sootaga küla põhjal Laiuse alevik, mis sai nime aleviku territooriumile jäänud kunagiselt kihelkonnakeskuselt ja kirikult. Laiuse nime algkuju on M. J. Eiseni järgi Lagesoo või Laisoo, mis tuleb piirkonnale iseloomulikust soisest maastikust. Sama tähendusega on ka varasem kihelkonnanimi Voomela. Soole viitab ka Sootaga küla nimi. Ajalugu Sootaga küla on esmamainitud 1585. aastal (Sotaga). Poola ajal kuulus küla Laiuse lossi staarostkonna Anukowe vakusesse (nimi vardja järgi). 1601. aastal elas külas 7 perekonda ning küla juurde kuulus ka Mõra veski (Moraweski). Rootsi aja alguses, 1624. aastal, kuulus toona tühi küla Laiuse lossi valdkonda Ruhekonna vakusesse. Pärast lossi maade riigistamist ja Laiuse riigimõisa loomist 17. sajandi lõpus kuulus Sootaga küla loodud riigimõisale. 18. sajandi alguses levinud katku tõttu jäi 2/3 taludest külas tühjaks, kokku suri katku 144 inimest, mis oli rohkem kui üheski teises Laiuse mõisa külas. Pärast katku hakkas elanikkond taas kiiresti kasvama. 1758. aastaks oli külas 18 taluperet 159 inimesega ning see oli Laiuse mõisa küladest suurim. Pärast Laiuse valla loomist 1866. aastal kujunes külast vallakeskus – seal asus vallamaja ja hiljem ka seltsimaja. Vabadussõja ajal asus külas üks bolševike tugipunkte, köstrimajas peatus bolševike ülemus. 1950. aastal loodi Sootaga külanõukogu. 1954. aastal moodustati endiste Sootaga, Mõisamaa ja Kivijärve külanõukogudest Laiuse külanõukogu, mis hiljem liideti Jõgeva külanõukoguga. Karl XII Laiusel 1700. aasta veebruaris algas Põhjasõda. Sama aasta septembris saabusid Vene väed Narva alla. See peale saabus oktoobris Eestisse Rootsi kuningas Karl XII. Rootslased lõid novembris venelased Narva alt minema. Talve tulekuga tuli Rootsi vägedel leida talvitumiskoht. Selleks valiti sõjast rüüstamata Tartumaa. Kuninga vägi jõudis Laiusele 18. detsembril 1700. Osalt varemeis kunagine ordulinnus sai kuninga peakorteriks. Lähedalasuvasse Kivijärve mõisa paigutati krahv Carl Piperi juhitud riigikantselei. Karl XII valitses ligi pool aastat Laiuselt Rootsi kuningriiki. Laiusel käis ka väga vilgas diplomaatiline tegevus. Kuningaga reisisid kaasa Prantsusmaa kuninga Louis XIV ja Saksa-Rooma keisri Leopold I saadikud. Igavuse peletamiseks korraldati Laiusel erinevaid üritusi. Jõulude ajal kaeti lossipõrand vana kombe kohaselt õlgedega, kus võis lihtrahva kombel möllata. 27. jaanuaril 1701 (tänapäevase kalendri järgi 7. veebruar) tähistati pidulikult kuningas Karl XII nimepäeva. Selle päeva õhtul esitati Magnus Stenbocki komponeeritud ooper. Esinejate hulgas oli kümmekond pruutideks riietatud eesti neidu, kaks torupillimängijat ja kubjas, kes esitas eestikeelse laulu. Kuningas viibis korduvalt isiklikult talupojapulmades, millest ühed peeti isegi kuninga ruumides Laiuse lossis. Laiusel harrastas kuningas ka põdra- ja karujahti. Pärimuse kohaselt istutas Karl Laiuse pastoraadi aeda kolm pärna, millest üks veel praegugi kasvab. Rootsi vägede kohalolek polnud talupoegadele lihtne. Kuigi üldine läbisaamine oli hea, oli nende toitmine ja ülalpidamine koormaks. Mõnikord tuli talus ulualust pakkuda kuni 50 sõdurile, pakkuda neile küüti ja loovutada heina hobustele. Ohvitserid olid aga paljudel juhtudel talupoegade laste ristsetel vaderiteks. Kool ja raamatukogu Kooliharidust on Laiusel antud üle 315 aasta, Laiuse kool kuulub Eesti vanimate koolide hulka. 2012. aasta novembri seisuga oli Laiuse Põhikooli direktor Siiri Rahn, õppeaastal 2012/2013 oli koolis 7 klassikomplekti 67 õpilasega ja 16 õpetajat. 1999. aastal valminud juurdeehitises tegutsevad ka kohalik kultuuriselts Püüe ja Laiuse raamatukogu, mis on vanim rahvaraamatukogu Eestis (esmamainimine 1849). 2016/17. õppeaasta seisuga sai Laiuse Põhikoolist Laiuse Jaan Poska Põhikool. 2016. aastal täitus Laiuse koolil 330. tegutsemisaasta. Vaatamisväärsused Alevikus asub Laiuse Püha Jüri kirik, mida on esimest korda mainitud 1319. aastal. Ühena vähestest on sel 4 väikest lisatorni. Kirik on algselt täitnud ka kaitsefunktsiooni – sellest ka paksud müürid ning kõrged ja kitsad aknad. Kirikuga on seotud palju legende ja rahvajutte. 1909–1922 oli seal õpetajaks Johan Kõpp. Kogudust on teeninud ka Elmar Salumaa. 2012. aastast alates on koguduse õpetajaks Georg Glaase. Kogudusel on umbes 170 annetajaliiget. Kirikuaed on arheoloogiamälestis. Seal kasvavad looduskaitsealused tamm ja 300-aastane pärn (nn Laiuse pärn), mille olevat istutanud Karl XII. Kunagist matmiskohta meenutab kirikuaias asuv üksik rõngasrist. Teised vaatamisväärsused on Laiuse lähistel asuv Laiuse Siniallikas ja muuseum Laiuse õletuba. Eraldi vaatamisväärsuseks on Laiuse voorelt avanev vaade. See on Eesti pikim voor, olles üle 10 km pikk ning ulatudes 144 m üle merepinna. Vaatetorn on ehitamisel. Giidi saab tellida Laiuse raamatukogust. Tuntud inimesi Laiusel elab poola kirjanduse tõlkija ja luuletaja Hendrik Lindepuu. Ta on Laiusel korraldanud Poola kultuuri tutvustavaid üritusi (Poola päevade raames juulis 2003). Sootaga külas on sündinud advokaat Villem Jauram. Vaata ka Laiuse kolhoos Viited Välislingid Jõgeva maakonna kaart Laiuse põhikooli koduleht Laiuse raamatukogu koduleht Eesti alevikud Jõgeva vald


text: Kohtuvõim Allikas: Vikipeedia |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Eesti[muuda | redigeeri lähteteksti] - Pikemalt artiklis Eesti kohtusüsteem Kohtuvõimu institutsiooniks on 3-astmeline ehk kolmetasandiline kohtusüsteem: - Esimese astme kohus – Harju, Viru, Pärnu maakohus ja halduskohus. Arutatakse kõiki tsiviil- ja kriminaalõiguslikke asju. Apellatsioonikaebuse korras võib kaevata otsuse edasi teise astme kohtusse. - Teise astme kohus – Tallinna ja Tartu ringkonnakohus. Vaadatakse üle esimese astme kohtu otsus, mis seejärel kas tühistatakse, muudetakse või jäetakse samaks. Kassatsioonikaebuse korras võib kaevata otsuse edasi kolmanda astme kohtusse. - Kolmanda astme kohus – Riigikohus. Vaadatakse üle eelnevate kohtuotsuste seaduslikkus, misjärel otsused kas tühistatakse, muudetakse või jäetakse samaks. Riigikohtu otsus on lõplik.


Lahendamata küsimustena tõi minister välja lasteaiajärjekordade teema ning korruptsioonijuhtumeid menetlevate prokuröride arvu tõstmise vajaduse, et kiirendada juhtumite menetlemist ja tõhustada kriminaaltulu äravõtmist, teatas justiitsministeerium. Justiitsminister Reinsalu märkis, et avaliku sektori töötajate teadlikkuse tõstmiseks valmistas justiitsministeerium huvide konflikti ja uue korruptsioonivastase seaduse alase koolituse videoloengu veebiversiooni ning ajakohastas korruptsiooniveebis huvide konflikti käsiraamatut, lisades sinna muuhulgas näidisjuhtumid ning nende lahendused. Rahandusministeerium on viinud läbi eetikakoolitusi ning Tartu ülikooli eetikakeskus on välja töötanud väärtusmängu ja õpetajaraamatu. Omavalitsuste finantstehingute ja töökorralduse läbipaistvuse suurendamiseks valmis justiitsministeeriumis infovoldik huvide konflikti vältimisest kohalikele omavalitsustele. Rahandusministeeriumi eestvedamisel valmis kohalike omavalitsuste finantsvahendite avalik analüüsikeskkond. Vastu võeti uus ehitusseadustik ning planeerimisseadus, millega sätestatakse ehituslubade elektrooniline väljastamine läbi ehitisregistri ning täpsustatakse menetlusprotsessi. Korruptsioonivastase strateegia üheks eesmärgiks on erasektori korruptsiooni vähendamine, ettevõtjate teadlikkuse suurendamine ja nende tähelepanu suunamine korruptsiooni ennetamisega seotud teemadele. „Selleks osales justiitsministeerium 2014. aastal teist aastat vastutustundliku ettevõtluse indeksi korruptsiooniteemaliste küsimuste hindamisel, millest selgus, et eelmisel aastal maandas oma ettevõttes korruptsioonist tulenevaid äririske 68% vastanutest ja juhised erinevate ebaausate kokkulepete ning huvide konflikti kohta olid olemas veidi üle pooltel ettevõtetest. Seega on tegemist valdkonnaga, kus on juba saavutatud häid tulemusi, kuid millega tuleb kindlasti tööd jätkata,“ rääkis justiitsminister Urmas Reinsalu. Minister tõi välja selle, et veebilehele www.korruptsioon.ee on lisatud metoodikad ettevõtjatele, mis aitavad ettevõtetel korruptsiooniriske hinnata. Reinsalu tutvustas ka teistes valkondades ellu viidud olulisemaid tegevusi. Elanikkonna teadlikkuse tõstmiseks toimusid venekeelse meedia esindajatele korruptsiooni teemat käsitlevad seminarid ning tõlgiti vene keelde ajakirjaniku huvide konflikti käsiraamat. Õigusloome ja poliitilise otsustusprotsesse läbipaistvuse suurendamiseks võttis riigikogu vanematekogu vastu riigikogu liikme hea tava ning analüüsiti riigikogu liikme töökoha piiranguid. Riigihangete läbipaistvuse suurendamiseks on rahandusministeerium arendanud riigihangete registrit. Korruptsiooni ja mõjutamise vältimiseks õiguskaitseasutustes ja kohtutes täiendati kohtu juhtimise head tava seoses arenguvestlustega ning töötati välja kohtunikueetika koolituse standardmudel. Suurendati ka tervishoiu sektori läbipaistvust – viidi läbi saatekirjade analüüs ning valmis sai riigiportaali arendus, mis võimaldab ravikindlustatud isikul saada ülevaade kulutustest talle tehtud ravile.


text: Kasutajatingimused – LNC Pro 4.1. Kui Klient soovib tellimuse esitamise järgselt ja enne lepingu osutaja poolset täitmist lepingust taganeda, siis kohustub ta sellest võimalikult kiiresti Poe haldajale kirjalikult teatama. Kirjalik teade tuleb saata elektronposti aadressil epost@inglisetoiduained.ee või helistada numbril +(372)58874456 . E-kirja tuleb märkida tellimuse number, millest soovitakse taganeda ning lisada Kliendi kontaktandmed (eesnimi, perekonnanimi, tellimuse esitamise kuupäev, kontakttelefon). 5.6. Tagastamisega kaasnevad transpordikulud summas üle 10 Euro inglisetoiduained.ee. 7.1. Puudusega kauba puhul on tarbijal õigus esitada müüjale kaebus kahe aasta jooksul alates kauba üleandmise päevast. Kaebus tuleb esitada viivitamatult, kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul alates kauba puuduse avastamisest. Et hilisemaid probleeme oleks lihtsam lahendada, peaks tarbija säilitama kindlasti ostudokumendid (arve, leping jne), mis tõendavad, et kaup on ostetud jointzilla.ee ́st. Ilma müüki tõendava dokumendita võib müüja probleemi lahendamata jätta. 7.4. Ekspertiisi inglisetoiduained.ee või toote valmistanud firma esineva puuduse olemasolu ja tekkepõhjuse väljaselgitamiseks. 7.5. Sõltumatu ekspertiis – kliendi nõudmisel teostatav täiendav tasuline ekspertiis sõltumatu eksperdi juhul, kui klient ei ole inglisetoiduained.ee poolt teostatud ekspertiisi tulemustega rahul. 7.6. Pretensioon ei kuulu lahendamisele kui inglisetoiduained.ee tõestab, et kaubal esinevad puudused on tekkinud tarbija süül. 7.7. Kui pretensiooni aluseks oleva toote tootmine on lõpetatud võtab jointzilla.ee endale õiguse kliendi nõusolekul asendada toode samaväärsega.


Samuti ei ole paranenud kaubaveo mahud raudteesektoris. Juba aasta algus on toonud kütuseaktsiisi tõusu ja kaubaveo vähenemise tõttu endaga üle 250 töötaja koondamise, teatas ametühing meediale. „Ametiühing on korduvalt pöördunud valitsuse poole protestiga kütuseaktsiisi tõusu osas raudteesektoris, kuid valitsus eiras neid pöördumisi. Lubati kompenseerida, aga seda pole tehtud. Seoses sellega on ettevõtted raskes olukorras ning Go Rail otsustas lõpetada reisijate veo ja alustas koondamistega. Tänaseks on koondatud 60 töötajat, koondamise teatisi on edastatud veel 41 töötajale ja see ei ole veel lõpp,“ rääkis Tšubarov. „Kui valitsus ikka otsustab tõsta kütuseaktsiisi, siis tänane olukord raudteesektoris muutub veel raskemaks. Kaubaettevõtted on olukoras, kus ei suuda konkureerida Läti ja Leeduga, sest seal on madalamad hinnad vedudele. Raudteel on kauba ja reisijate vedude üks olulisemaid kuluallikaid kütus. Kütuseaktsiisi tõusuga võib raudtee ära kaduda, sest maksumaksjad ei suuda neid kulusid kinni maksta. Olukord, kus raudtee tõi riigile miljoneid, on minevik,“ lisas raudteelaste ametiühingu esimees Oleg Tšubarov. Eesti raudteelaste ametiühingu juhatus otsustas kutsuda kõiki raudteelasi ja nende pereliikmeid osalema 26. aprillil kell 12.00 Toompeale, et toetada kütuseaktsiisi meeleavaldust. Juhatus palub aktiivselt osa võtta aktisoonist, sest sellest sõltub Eesti ja raudtee tulevik.