008000 Euroopa Liidu institutsioonides töötab üle 40 000 inimese ELi 28 liikmesriigist. Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avalikke konkursse nii alaliste kui ka ajutiste töökohtade täitmiseks. Lisaks alalistele ametnikele võtavad ELi institutsioonid tööle lepingulisi ja ajutisi töötajaid, pakuvad praktikavõimalusi ning koostavad eri valdkondade ekspertide andmebaase. Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) on esmane kontaktpunkt igaühele, kes soovib ELi heaks töötada. EPSO veebisaidil selgitatakse valikumenetlust ning antakse nõu konkurssideks valmistumiseks. EPSO korraldab avalikke konkursse alaliste töötajate valimiseks. Konkursside raames hinnatakse kandidaatide oskusi mitmete testide ja ülesannete abil, mis tagab parimate kandidaatide väljaselgitamise. Igal aastal toimuvad konkursid administraatoritele, lingvistidele, tõlkidele, tõlkijatele, sekretäridele ja muudele teenistujate kategooriatele. EPSO värbab töötajaid kõigi ELi institutsioonide jaoks: Ükskõik milline institutsioon teid huvitab, valikumenetlus ja lepingu liik on samad. Alalised ametnikud jagunevad kaheks: administraatorid ja assistendid. Administraatorid tegelevad tavaliselt poliitika kujundamise ning ELi õigusaktide rakendamise järelevalvega, samuti analüüsimise ning nõustamisega. Üldiselt peab administraatorite konkursil osalemiseks olema lõpetanud (vähemalt) kolmeaastased ülikooliõpingud. Assistentidel on tavaliselt toetav ning institutsioonide sisemise juhtimise seisukohast väga oluline roll. Üldiselt peab assistentide konkursil osalemiseks olema lõpetanud (vähemalt) keskkooliõpingud. Lepingulised töötajad värvatakse konkreetse füüsilise või haldusliku töö teostamiseks. Lepingud on üldiselt tähtajalised ning tavaliselt sõlmitakse need alguses 6–12 kuuks. Ajutised töötajad värvatakse eri- või ajutiste ülesannete täitmiseks kuni kuueaastase lepinguga. Vabad töökohad võib leida EPSO veebisaidilt ning institutsioonide ja ametite veebisaitidelt. Mõned institutsioonid võtavad kuni kuueks kuuks tööle kohalikku ajutist personali. Peamiselt on tegemist sekretäritööga. Sellisel juhul tegelevad värbamisega tööjõurendiettevõtted. Seitse institutsiooni pakuvad ka praktikavõimalusi. Praktika kestab 3–5 kuud. Praktikandid võivad olla üliõpilased, ülikoolilõpetanud või lingvistid ning neile antakse madalama taseme administraatoritega sarnaseid ülesandeid. Praktikantide valikuga tegelevad institutsioonid ise (mitte EPSO). Teatavateks ülesanneteks (hooldustööd, toitlustamine jne) värvatakse personal avatud pakkumismenetluses osalenud väliste töövõtjate vahendusel. Lisateavet leiate hankelepinguid käsitlevatelt veebisaitidelt. Need on tavaliselt oma koduriigis avaliku sektori töötajad, kes lähetatakse kindlaks ajavahemikuks mõnda ELi institutsiooni, et jagada oma kogemusi ning tutvuda ELi poliitikavaldkondade ja menetlustega. Lähetatud eksperte valitakse erimenetluse kaudu, milles EPSO ei osale. Teavet praeguste pakkumiste kohta saate oma liikmesriigi alalisest esindusest Euroopa Liidu juures. Nii Euroopa Parlamendil, Euroopa Komisjonil kui Euroopa Liidu Kohtul on oma suulise tõlke teenistus. Koosseisuliste tõlkide töölevõtt (EPSO avatud konkursside kaudu) ning vabakutseliste tõlkide väljavalimine (institutsioonidevahelise akrediteerimiseksami alusel) korraldatakse ühiselt. EL koostab ja haldab andmebaase, mis hõlmavad selliste sõltumatute ekspertide nimesid ja kvalifikatsioone, kes võivad ELi institutsioone ja ameteid konkreetsetes valdkondades abistada. Eksperdid sisestavad ja ajakohastavad ise teavet oma töökogemuse, hariduse ja oskuste kohta. See teave on kaitstud isikliku salasõnaga. Kõnealuseid andmebaase haldavad institutsioonid ja ametid (mitte EPSO). Näiteks haldab ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistus (CORDIS) nende ekspertide andmebaase, kes on seotud ELi teadusuuringute 7. raamprogrammiga.


source: fineweb

text: Olen elukutseline pulmakorraldaja ning tegelen selle tööga juba 7 aastat. Selle aja jooksul oleme korraldanud palju väga erinevaid pulmaüritusi. Erinevused on olnud nii rahvuslikud (pruutide-peigmeeste hulgas on olnud eesti, vene, inglise, ukraina, soome, usa ja isegi araabiariikide esindajaid), kui ka eelarvete põhised. Inimfaktor iga elukutse juures võib olla kõige negatiivsemaks, kui ka kõige positiivsemaks momendiks. Tellides pulmade korraldamise agentuurist, tegeleb sinu pulma korraldamisega üks kindel korraldaja ehk üks kindel inimene. Ja just sellest inimesest sõltubki, kas paar jääb rahule või kirjutab pärast oma blogis, et ärge kunagi tellige pulmakorraldamist agentuurist. Minu arvatest on hea pulmakorraldaja nagu orkestri dirigent – ta paneb muusikud kokku ning paneb nad õigesti kõlama. Milles seisneb pulmakorraldaja töö tegelikult: Visiooni loomine Kõigepealt kuulab paari ära, et aru saada (vahel ka ridade vahelt, nagu väga hea psüholoog või nõustaja), mis on nende tegelik pulmapäeva ettekujutus, mis on nende soovid. Plaani koostamine Järgmiseks räägib korraldaja paarile oma kogemusest lähtudes, kuidas kõik need soovid kõige paremini ellu viia – nii tehniliselt kui rahaliselt ning pakub ka omaltpoolt ideid juurde. Paar ise ei tea ega peagi teadma kõiki nüansse, mis on korraldajale kohe selged kuulates nende soove ja unistusi. Selles etapis peab iga paar saama delikaatseid, kuid samas kindlaid ning põhjendatuid kommentaare ja soovitusi, et korraldada oma unistuste pulm. Eelarve planeerimine Korraldaja nõuanded pulma eelarve planeerimiseks on üks tähtsamaid momente. Professionaalne korraldaja oskab soovitada, kuidas vältida liigseid kulutusi ja seada eelarves prioriteete. Pulmade korraldamine Kui pulma põhiküsimustes on jõutud kokkuleppele, siis hakkab korraldaja neid täitma, pakkudes paarile peokohti ja tegijaid, kasutades oma kontakte ja loomingulist lähenemist. See on kõige pikem etapp pulmade planeerimisel, sest see koosneb suhtlemisest, kohtumistest, läbirääkimistest, degustatsioonidest, hinnapakkumiste kogumisest jne. Teiste sõnadega sel ajal võtab korraldaja enda peale pulmakorralduse kõige ebahuvitavama ja ebaromantilisema töö. Noorpaari ülesanneks jääb ainult otsuste tegemine. Kui korraldaja teeb oma tööd hästi ja õigeaegselt ning tema ja paari vahel tekib usaldus (mis on väga tähtis ja sõltub kõigepealt korraldaja professionaalsusest), saab paar rahulikult tegeleda asjadega, mis tekitavad tõelist peotunnet – valida riideid, sõrmuseid jne. Pulmapäeva koordineerimine Viimaseks ja kõige tähtsamaks etapiks on pulmapäev ise. Sellel päeval korraldaja kontrollib ja ülekontrollib kõike ja kõiki ning tema on see inimene, kes otsib ja leiab ise lahendused ettenägematute olukordade puhul. Minu isklik arvamus on, et korraldaja peab jääma peokohale vähemalt selle momendini, kui lõpeb nö ametlik programm (ilutulestik, tort, kimbu viskamine). Õigete kontaktide jagamine Kas kasutada või mitte korraldaja abi oma pulma planeerimisel on muidugi iga paari individuaalne otsus. Praegusel ajal internetis saab leida väga palju infot ja kontakte. Aga korraldaja tööks ei ole ainult kontaktide pakkumine vaid nö õigete kontaktide pakkumine (need tegijad, kes võiksid sobida sellele konkreetsele paarile ja kes on oma ala professionaalid, kelle reklaam vastab ka tegelikkusele) ning terve organiseerimise protsess, mis on väga suur ja vastutusrikas töö. Väga kahju on pruutidest, kes võtavad enda peale selle korraldamiskoormuse ning lõpuks saavad sellise stressi, et ootavad, et saaks see pulm juba kiiremini läbi... Pulmad on armastuse pidu ja neist peavad jääma mälestused täis positiivseid emotsioone. Professionaalne pulmakorraldaja pakub kindlustunnet, et kõik sujub laitmatult ja te saate suurepärase, peensusteni läbimõeldud ja muretu pulmapäeva. Armastust ja unistuste täitumist soovides, Olga Stozharov


Avaleht Üldinfo Haldusjaotus, külad ja rahvastik Haldusjaotus, külad ja rahvastik\tEsmaspäev, 07 Jaanuar 2013 00:00\tValju Aloel\tOtepää valla territooriumi moodustab Otepää linn ning 21 küla. Otepää linna territoorium on kaardil halli värviga viirutatud ala.Otepää valla külavanema statuut Arula küla veebipäevikSeisuga 01.01.2015 elab Otepää vallas kokku 4019 elanikku, neist mehi 1948, naisi 2071. Otepää linnas elab 2047 elanikku, külades 1972 elanikku.Eelmisel aastal sündis 41 last, neist 24 poissi ja 17 tüdrukut. Suri 49 inimest, neist 23 meest ja 26 naist. Otepää vallas elab 1 hollandlane, 1 inglane, 2 juuti, 1 poolakas, 1 rumeenlane, 1 sakslane, 25 soomlast, 1 tatarlane, 4 ukrainlast, 1 uusmeremaalane, 54 venelast, 1 vepsalane ja 1 huei rahvusest elanik. Vallast lahkus 141 inimest, juurde tuli 123 vallakodanikku. *Andmed pärinevad Rahvastikuregistrist.Külavanemate kontaktid. Elanike arv seisuga 01.01.2015Külavanemate listi aadress: See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. / koduleht: http://arulakyla.blogspot.com/ Aarne Päärson 5341447 Otepää vald(elanike arvvalla täpsusega) Viimati uuendatud Esmaspäev, 05 Jaanuar 2015 14:55\tKontaktandmedVallavolikoguVallavalitsusEelarveMajandusaruanneValla põhimäärusDokumendiregisterIsikuandmete töötlemineTeabenõude esitamineTransport ja teedOtepää Vallavalitsus müübEnampakkumised ja hankedOtepäälase kaartLipu heiskamise päevadVeebikaameraInternetipunktid ja WiFi levialadPildialbumOtepää politseiTarbijakaitseKirikud ja kogudusedEesti lipp 131Otepää 900\tVabad töökohad


Klienditeenindusettevõtted peavad arvestama võimalusega, et kliendil tuleb oma teenindusjärjekorda oodata. Et klient teinekordki meelsasti sisse astuks, peaks ooteaeg, mis muidugi viiakse miinimumini, meeldiv olema. Reisifirma Estravel tegevdirektori Aivo Takise sõnul muudab ooteaja kliendile vähem häirivaks automaatne järjekorrasüsteem. «See on suhteliselt kulukas investeering. Tellisime süsteemi firmalt Hansab. See koosneb 12 teenindajaterminalist ning 2 klienditerminalist. Maksis enam kui 200 000 krooni. Väikeste müügikontorite puhul ei tasu see mingil juhul ära.» Kõige enam kasutatud moodus kliendi ootamise mugavamaks muutmisel on paigutada ooteruumi istumiseks diivanid ja lugemismaterjaliga lauad. Enamik kontoritest pakub kliendile ootamise ajaks lugemiseks teenusekirjeldusi. Nii Estraveli kui ka Hansapanga suuremates kontorites on sirvimiseks ka värsked ajalehed. Estraveli tegevdirektori Aivo Takise sõnul üritasid nad oma peakontoris möödunud aastal kliendisaalis pidada iseteenindavat mini-kohvibaari. «Selle pidev korrashoidmine osutus aga liiga tülikaks. Pealegi tõmbas see ligi inimesi, kes ei kuulunud meie klientuuri hulka. Selle uuenduse pidime kahjuks lõpetama.» Estraveli tegevdirektor hindab ka vaikset taustmuusikat ooteruumis, olgu selleks siis mõni raadiokanal või CD-mängija. «Loomulikult eelneb sellele autorikaitseühingule vastava maksu tasumine, mis on väga väike. Soovitan seda kõigile, sest muusika legaalsust tõestav kleeps uksel suurendab firma usaldusväärsust,» räägib Takis. - Hansapanga kontor, Rävala 5; Sisekujundus: A&K Vaikla Disanibüroo, ARS Interjöörprojekt Oleme eelnevalt analüüsinud potentsiaalse klientuuri hulka ja konkreetseid vajadusi ning üritanud luua just nende vajadustele vastava mahutavusega ooteruumid. Hansapank peab oma kontorites tähtsaks, et ootekohalt oleks kliendile järjekorra sujumise tabloo hästi nähtav. Tähtis on, et teenindaja pääseks võimalikult kiirelt ja sekeldusteta kliendi juurde, kui klient peaks juhendamist vajama. Kõikides Hansapanga kontorites on voldikute, infokaustade, kasumiaruannete ja teiste infomaterjalide ning blankettide alused. Mõnes kontoris pakume lugemiseks ka värskeid ajalehti. Hansapank liigub selle poole, et suure ja laia kontorivõrgu osad hakkaksid järjest rohkem kandma sarnast ilmet. - Eesti Kindlustus, Rävala 5 Meie kontorites ei käi kliente nii palju, et me vajaksime järjekorrasüsteeme. Samas on iga kindlustusvaldkonna kliendiga tegelemine küllalt ajamahukas ja nõuab tema individuaalsusega arvestamist. Ootel klientide tarbeks on kontorites olemas diivanid või istenurgad. Et ooteaeg ei ole üldjuhul pikk, siis ajalehti ja ajakirju me ajaviiteks ei paku, küll on aga klientidele kättesaadavaks tehtud erinevad teenusetutvustused. Eesti Kindlustuse kontorites on sisekujundus vägagi erinev, sest esindused renoveeriti erinevatel aegadel, samuti paiknevad nad väga erinevates hoonetes, seetõttu on ka aja jooksul kasutatud mitmeid sisekujundajaid. Eesti Kindlustuse kontorid muudavad äratuntavaks firmasümboolika ja viidad. - Estraveli keskbüroo, Suur-Karja 15 - Sisearhitekt: Tiiu Pärna, istemööbel: Mang Oleme püüdnud jätta maksimaalse võimaliku distantsi ootava kliendi ja teenindatava kliendi vahele. Paraku ei saa vanalinna tingimustes see väga suur olla. Diivanid paigutatakse kontoris nii, et ootajal oleks täielik ülevaade ruumis toimuvast. Võimalik on saada materjale pöörlevatelt reklaamialustelt, kus on kataloogid ja bro?üürid, samuti ajalehti ja ajakirju. Ootavale kliendile pakume pisimaiustusi, näiteks karamellkompvekke. Lae alla on paigutatud telemonitorid, kus edastame videoreklaame ja tekstiinfot. Soovime paigaldada ka tasuta internetiterminali, et kliendid saaksid hindu ja sõiduplaane uurida. Meie esindused on praegu erineva kujundusega, kuid uued bürood jälgivad kindlat stiili.


source: wikipedia

text: Siin on loetletud Eesti jugasid, koski ja joastikke, mille kõrgeim astang on kõrgem kui 1 meeter. Maailma joad on loetletud jugade loendis. A Ahermu juga Aidu joastik (vee all) Aluoja joastik Aseri juga H Harku joastik Hundikuristiku joastik J Joaveski joastik Jõelähtme joastik Jägala juga K Karjaoru joastik Keila juga Kersalu joastik Kohina joastik Kõrtsialuse joastik L Langevoja joastik M Madise juga Mannaru juga N Narva juga Nõmmeveski juga O Orasoja joastik P Pakri juga Paldiski juga Purde juga Põllküla juga R Rocca al Mare juga S Saka joastik ehk Kivisilla joastik Saka kanjoni ehk süvamerelasu juga T Toilamõisa juga Tornimäe juga Treppoja joastik Turjekeldri juga Tõrvajõe juga Türisalu joastik U Uhaku juga Ukuoru juga (hävitatud) Utria juga V Vahiküla joastik Valaste juga Valli juga Vanaaseme joastik Vasaristi joastik Kirjandus Avo Miidel: "Mitu juga on Eestis?" Eesti Loodus, 1997, nr 5, lk 210–212. Kalle Suuroja. Eesti joad'', Tallinn 2003. Jugade loend


source: CulturaX

text: MSc psühholoogia: arengu psühholoogia, Maastricht, Holland 2019/2020 Kas olete huvitatud sellest, kuidas psühholoogilised ja bioloogilised tegurid, nagu geneetika ja biokeemia, mängivad rolli kognitiivses arengus? Kas soovite uurida, millised faktorid aitavad kaasa selliste häirete arengule nagu autism või düsleksia? Kas olete huvitatud õppimisest ajuprotsesside mõõtmiseks ja erinevate diagnostikavahendite kasutamiseks? Siis võib teie arstliku psühholoogia magistri spetsialiseerumine olla teie jaoks õige. Uurisite kõige uuemaid arenguteooriaid ja uurimistulemusi. Ja te õpite rakendama erinevaid diagnostilisi ja uurimisvahendeid kliinilises valdkonnas ja arendustegevust. See muudab teid hästi ettevalmistatuks vaimse tervise või haridusasutuste psühholoogi või teadlase tööks. Spetsialiseerumine arengupõne psühholoogias aitab teil mõista, kuidas teatud käitumine ja kognitiivsed funktsioonid on seotud inimese psühholoogilise ja bioloogilise põhiseadusega ning aju arenguga. Selle programmi kognitiiv-bioloogiline orientatsioon on ainulaadne Euroopas. Uurisite kõige uuemaid arenguteooriaid ja uurimistulemusi. Ja te õpite rakendama erinevaid diagnostilisi ja uurimisvahendeid kliinilises valdkonnas ja arendustegevust. Sa õpid seda, mida on vaja nii elus kui bioloogiliselt ja keskkondlikult normaliseerida: Lisaks tervislikule arengule uurite mitmeid tavapäraseid arenguhäireid, sealhulgas: Düskalkulaaria Programmil on neli kohustuslikku kursust: Lapsevanus: annab ülevaate kognitiivsete ja sotsiaalse-emotsionaalsete funktsioonide arengust esimese kahe eluaasta jooksul. Tajutavkus, tähelepanu ja motoorika areng: tegeleb tüüpiliste ja ebatüüpiliste (ADHD, Tourette'i sündroomi) nende funktsioonide arenguga lapseeas, noorukieas ja täiskasvanueas. Kognitiivsuse ja keele kujunemine: annab ülevaate kõrgemate kognitiivsete funktsioonide (lühi- ja pikaajaline mälu, aritmeetika, keele) tüüpiline ja ebatüüpiline (düskalkuulia, düsleksia) elukestev areng. Sotsiaalne ja emotsionaalne areng: tegeleb sotsiaalse-emotsionaalse ja moraalse arengu aluseks olevate bioloogiliste, isiksuse ja keskkonnateguritega. Lisaks praktika läbimiseks ja väitekirja koostamiseks võtate ka mitu kutseoskuste koolitust. Te õpiksite oskusi, mis on olulised psühholoogi karjääriks rakenduslikes situatsioonides, näiteks imikutele ja lastele kognitiivse funktsiooni (nagu IQ) mõõtmise vahendite rakendamine ja kujundamine. Samuti saate õppida teaduslikke oskusi, näiteks kuidas kujundada arengukatset ja kuidas mõõta aju protsesse, mis kasutavad EEG-d ja ERP-d. Teisel poolaastal lisate need oskused praktikale oma teadustöö praktikal, mida saate teha Madalmaade või välismaal asuvate ekspertide juhendamisel. Arengu psühholoogia eriala teemad on tihedalt seotud meie töötajate teadustööga. Nad sisaldavad: tüüpiline ja ebatüüpiline (ADHD, autism) täidesaatva kontrolli, tähelepanu, mälu ja arvu töötlemise arendamine tüüpilise ja ebatüüpilise arengu kognitiivne väljaõpe tervete inimeste ja autismiga seotud eluaegne sotsiaalne ja emotsionaalne areng See tihe seos hariduse ja teadustegevuse vahel pakub teile palju võimalusi käimasolevate teadusuuringute alal osalemiseks. Teil on ka juurdepääs erinevatele vahenditele käitumise mõõtmiseks (vaatluskeskkonnad, küsimustikud ja neuropsühholoogilised testid) ning aju kuvamise tehnikad (EEG / ERP). See annab teile võimaluse arendada nii kliinilisi kui ka teaduslikult asjakohaseid oskusi. Grupil on juurdepääs koolidele ja muudele organisatsioonidele suurepäraste laboritehnikate (silmade liikumise seadmed, EEG, fMRI) ja mobiilsete EEG-seadmete jaoks. Doktoritöö teemad Õpilased on hõlmanud järgmisi teemasid: Autism ja sünnieelne testosterooni tase, Cambridge'i Ülikool Füüsilise tunnetuse võrdlus Suure Aaslases, Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituut, Leipzig Sotsiaalne tunnetus muutus 12-21-aastastel lastel, Londoni Kings College Negatiivsete emotsioonide mõju laste päeva unenägudele, Maastrichti Ülikool Edinburghi ülikooli juhtivtöötajad ja loovus lastel Nagu ka paljudes Maastrichti ülikoolide programmides, õpitakse arengupõne psühholoogia programmi kasutades probleemipõhist õpet (PBL). Väikestes 10-12 õpilaste juhendamisgruppides otsite lahendusi probleemidele, mis on võetud tegelikest olukordadest. Juhendajad toimivad juhendajatena, andes abi, kui see on vajalik. See võimaldab teil luua iseseisvust ja välja arendada probleemide lahendamise oskused, mida te vajate kohapeal. Sellel aktiivsel, dünaamilisel ja koostööl põhineval õppemeetodil on ükskõik millise õppemeetodi kõrgeim teadmiste säilitamise määr. Alates programmi esimesest päevast pakutakse teile erinevatest vaatenurkadest ja kogemustest, kui suhelda kogu maailma töötajate ja üliõpilastega. Selle maailmavaate abil parandatakse seda suhtlust, tuues teid lähemale programmi eesmärgile - õpetada õpilastele mitte ainult fakte ja kontseptsioone, vaid ka rahvusvahelist juurdepääsu ja mõistmist. Umbes 80% selle magistriõppe üliõpilastest on pärit väljaspool Madalmaid. Selline mitmekesisus loob rahvusvahelise õhkkonna, mida tugevdab programmi rahvusvaheline suundumus.


"Osalesin esimest kord sellises asjas ja olin kõige väiksem lüli kogu protsessis, aga sain kõige pikema karistuse, sest kandsin relva. See on ajuvaba," räägib eestlane, kelle Briti kohus märtsis seitse aastat tagasi Suurbritannias toime pandud juveeliröövi eest 12 aastaks vangi mõistis. Pärnumaalt Audrust pärit Rait Raidla (28) röövis koos kahe Eestist pärit kaaslasega 2008. aasta 25. jaanuari keskpäeval Chesteri linnas tuntud juveelipoodi Boodles. Nende saagiks langes üle 300 000 naelsterlingi (413 600 euro) väärtuses ehteid. Pärast röövi viskasid röövlid minema seljas olnud riided ja muu kasutatu ning põgenesid Eestisse. Raidla DNAga jakk ja särk leiti Chesteri katedraali territooriumilt. See oli üks niidiots, mis uurijad Raidla jälile juhatas. Raidla võttis Suurbritannia vanglast Õhtulehega ühendust, sest tundis, et meedia on talle varem ilmunud kirjutistega liiga teinud. Ning kuna ta toona enda eest seista ei saanud, soovib Raidla seda nüüd teha. Pealegi kujutavat varem tema kohta kirjapandu nüüd ohtu tema elule. "2010. aastal, kui mind üle kuulati, oli politseile kõik juba teada. Mina ei andnud kaasosalisi välja, nagu seda artiklites väidetakse. Need, kes mind teavad, usuvad nagunii, et ma pole üldse selline pealekaebaja," räägib Raidla. "Ma ei tea, kas nemad [kaasosalised] teavad. Ühega ma hiljem veel suhtlesin, aga vaatasin, et asjad lähevad hapuks ja otsustasin, et ei suhtle enam kellegagi neist." Üks rööv – kõige karmim karistus Aga miks sa üldse röövima läksid? "Mul olid rahamured ja mingi hetk ma küsisin teiste käest, et kuidas on, kas ma saaksin ka. Ja no saingi," räägib Rait ega salga, et varases nooruses oli ta samuti väga paha poiss: "Olin 13, kui kodust ära tulin, sest ema ja isa jõid. Olin omapäi jäetud ja paras pätt." Ka aastast 2008, kui rööv toime pandi, meenuvad Raidile purjuspäi kaklemised. Need aga lõppesid siis, kui Rait endale neiu leidis. "Siis ma hakkasin rohkem trenni tegema, muutsin oma elu 180 kraadi ega teinud ühtegi halba asja enam, kui äkitselt tuli sihuke asi," ütleb noormees. Rait ütleb, et talle on seniajani mõistetamatu – ühel tema kaaslasel oli sama paragrahviga kolm röövi, aga tema, kes osales esimest korda, sai ikkagi kõikidest kõige rohkem aastaid. "Teised olid rohkem asjas sees. Aga kohtunik ütles, et mina olin seitse aastat jooksus ja nüüd pean tõele näkku vaatama ja oma karistust kandma. Teisel on see juba kantud," ütleb Rait. Ehkki Rait leiti üles Interpoli abiga, ei vasta tema sõnul tõele, nagu oleks ta jooksus olnud. "Ma elasin oma kodus – mitte keegi ei käinud mind sealt otsimas, käisin Euroopas reisimas, mul oli ametlik töökoht, tegelesin MMAga [võitlusspordiala] ja võistlesin Eestis, telefoninumber oli kogu aeg sama," kinnitab Rait, kui lihtne olnuks politseil teda soovi korral tabada. "Kui ma kuulsin, et olen saanud 18 aastat, millest kolmandik läheb maha ja järele jääb 12, siis ma ei uskunud. Läksin kohtusaalist välja ja küsisin valvuritelt, mis praegu juhtus. Ma ei saanud aru, see oli päris julm," meenutab Rait. Sealt edasi läksidki asjad nii nagu kohtunik ütles – Raidil tuli oma saatusele näkku vaadata ning hakata karistust kandma. Aga millist karistust sa siis ootasid? "Maksimum kümme [aastat]. Advokaat ütles ka, et see on maksimum, mis saada võib," ütleb Rait ja lisab, et kohtunik põhjendanud otsust peale jooksus olemise sellega, et tema oli röövi põhimees: "Kuna mina kandsin relva, siis öeldi, et see on professionaalide töö, kuigi see nii ei olnud." 2020. aastal, kui karistus peaks kantud saama, plaanib Rait naasta Eestisse. Siiski leiab ta, et Suurbritannias on praegu parem olla. "Võrreldes Eesti vanglaga, on siin rohkem vabadust, saab koolis käia, trenni teha, valvurid on väga normaalsed ja inimesed aitavad alati ja tulevad vastu, kui midagi vaja. Praegu teen endale personaaltreeneri pabereid, riik maksab need kinni. Aga pärast vabanemist tahaks ikka tagasi Eestisse, see on mu kodu, siia ma jääda ei taha," lubab ta. Ainsaks plussiks, kui Suurbritannia peaks ta saatma tagasi Eestisse, et karistust siin edasi kanda, peab ta seda, et näeks siis oma tuttavaid. "Kõik sõbrad, kes mul olid, on alles ja ma olen neile väga tänulik, et nad mul olemas on. Vanematega ma ei suhtle. Mul on vanaema, vanaisa ja tädi. Vanaema ausalt öeldes ei teagi sellest midagi," poetab Rait. Kas vanaema siis lehti ei loe? "Vanaisa leidis lehest, aga ei öelnud vanaemale. Tädi ka teab, aga ei julge öelda," muigab Rait ja lisab, et plaanivad vanaemale juhtunust siiski rääkida, kuid seda siis, kui edasikaebamise otsus teada on: "Võib-olla saab vähemaks ja eks siis tuleb vanaemale öelda. Otsus peaks paari kuu jooksul tulema, aga noh... jah... ega ma eriti ei looda selle peale."


text: Turu (soome keeles Turku; rootsi keeles Åbo) on ajalooline linn Soome edelarannikul Aura jõe suudmes. Turu on Soomes elanike arvult kuues linn. Linna nimest Linna soomekeelne nimi Turku tuleneb vanavene keele sõnast tǔrgǔ, mis tähendab "turg". Mõnes soome keele idioomis tähistab sõna turku tänini turgu. Rootsi keeles tähistab turgu sõna torg, mis laenati ilmselt vanavene keelest ja mis esines juba vanarootsi keeles. Linna rootsikeelne nimi Åbo võib olla lihtsalt sõnade å ("jõgi, oja") ja bo ("elukoht") kombinatsioon. Kuna see muster ei esine üheski teises Soome rootsikeelses kohanimes, usuvad etümoloogid, et nimel võib olla teine seletus. Ühe teooria järgi tuleneb linna nimi mehenimest "Aabo", mis on Soome tuletus vene nimest "Avram"; samast nimest võib tuleneda ka Aura jõe nimi. Ent rootsi keeles leidub ka vana õiguslik termin åborätt (otsetõlkes "õigus teatud paigas elada"), mis andis kodanikele ("åbo") päritava õiguse elada riigi omanduses oleval maal. Soome keeles on linna nimi omastavas käändes Turun ja Turu linnas asuvate organisatsioonide ja asutuste soomekeelsed nimed algavad sageli selle kujuga, nt Turun yliopisto (Turu Ülikool). Ajalugu 1229. aastal asutatud Turu on Soome vanim linn. Pikka aega oli Turu ka Soome suurim linn ja puhuti ka riigi halduskeskus, kuid viimase kahe sajandiga on Helsingi Turust mööda läinud. Linna identiteet tuleneb Soome vanima linna ja riigi esimese pealinna staatusest. Algselt viitas nimi "Soome" vaid Turu linna ümbritsevale alale, millest tuleneb ka sealse maakonna tänapäevane nimi Varsinais-Suomi (Päris-Soome). Kuigi piirkonnast leitud arheoloogilised leiud ulatuvad tagasi kiviaega, rajati Turu linn 13. sajandil. Turu toomkirik õnnistati sisse 1300. aastal. Keskajal oli Turu tollase Rootsi kuningriigi idapoolset osa ehk suuremat osa tänasest Soomest kuni 17. sajandini katnud Turu piiskopkonna (hiljem Turu peapiiskopkonna) keskuse asukoht. Isegi kui Turu linnal ei olnud ametliku pealinna staatust, asusid seal tavaliselt kahe olulise lühiajalise institutsiooni, nii Soome hertsogi kui ka Soome kindralkuberneri, residentsid. Sigismundi vastu peetud sõja tagajärjena leidis 1599. aastal linnas aset Turu veresaun (tuntud ka kui Åbo veresaun). 1640. aastal rajati Turu linnas Soome esimene ülikool: Turu Akadeemia. Lisaks oli Turu 1676. aastal toimunud Soome maapäeva toimumiskoht. Pärast Soome sõda, mis lõppes sellega, et Rootsiloovutas 1809. aasta Hamina rahulepinguga Soome Venemaa Keisririigile, sai Turu lühikeseks ajaks Soome pealinnaks. Ent kuna keiser Aleksander I-le tundus, et Turu asub Venemaast liiga kaugel ja on Soome Suurvürstiriigi pealinna jaoks liialt rootsimeelne, kaotas Turu pealinna staatuse peagi Helsingile. Pealinna vahetati ametlikult 1812. aastal. Pärast 1827. aasta suurt Turu tulekahju, mis hävitas linna pea täielikult (muuhulgas hävis linna toomkirik ja ülikooli raamatukogu), koliti viimaks uude pealinna ümber ka kõik linna alles jäänud riigiasutused. Pärast tulekahju koostas Saksa arhitekt Carl Ludvig Engel, kes oli projekteerinud ka pealinna Helsingi, uue ja ohutuma linnaplaani. Turu oli veel kakskümmend aastat Soome suurim linn. 1918. aastal asutati Turus ainus Soome rootsikeelne ülikool Åbo Akademi. Kaks aastat hiljem rajati selle kõrvale soomekeelne Turu Ülikool. Tegemist on ühtlasi teise ja kolmanda Soomes asutatud ülikooliga ning mõlemale pandi alus eraannetustega. 20. sajandil kutsusid mitmed ajaloolased, näiteks Jarmo Virmavirta, Turut "Soome väravaks läände". Linnal on hea ühendus Lääne-Euroopa riikide ja linnadega ning eriti alates 1940. aastatest üle Põhjalahe Stockholmiga. See on viinud rohkemate kultuurikontaktideni ja andnud linna kui värava rollile uue tähenduse. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist tulid paljud prominentsed venelased Turusse kapitalistlikke äritavasid õppima, sealhulgas ka Vladimir Putin Peterburi linnavalitsusest. 2011. aastal oli Turu koos Tallinnaga Euroopa kultuuripealinn. Nii linnas esinevad arhitektuuristiilid kui ka enam levinud elamisviisid on 20. sajandil olulisi muutusi läbi teinud. Kui linn säilis läbi sõja-aastate 1939–1945 suhteliselt puutumatuna, olid linnal ees järjest suurenevad muutused 1950. ja 1960. aastatel. Muutused tulenesid kasvavast nõudlusest korterite järele, suurest ümberehitamise õhinast ja peamiselt taristu arengust (eriti suurenenud autoliiklusest). Linnas varem valitsenud ühe- ja kahekorruselised puumajad lammutati 1950. ja 1960. aastatel, et võimaldada tõhusamat ehitamist ja et sõidukite liiklemist hõlbustada. Selle tulemusena hävitati hooneid, mida järgnevatel aastakümnetel nähti kui ilusaid ja alleshoidmist väärinuid. Mõnede üksikute hoonete lammutamine sõjajärgsetel kümnenditel on tänini vaidlusteema. Näiteks lammutati 1959. aastal turuplatsi nurgal seisnud hotell Phoenix, et teha ruumi suurele mitmekorruselisele kortermajale. Antud hoone oli oluline nii oma asukoha kui ka ajaloo poolest: olles seisnud kesklinna ühel kõige väärtuslikumal krundil juba aastast 1878, oli hoone muuhulgas olnud ka esimene Turu Ülikooli peahoone. Teised hooned, mille lammutamist peeti kas skandaalseks juba selle toimumise ajal või hakati hiljem skandaalse teona nägema, olid näiteks Nobeli maja (mida on kujutatud esimesel Soomes tehtud fotol) ja hotelli Börs 1909. aastal ehitatud juugendstiilis hoone, mille autor oli arhitekt Frithiof Strandell. Turu kindlus restaureeriti põhjalikult pärast 1941. aasta pommitamist ning avati 1961. aastal uuesti külastajatele. Toomkirikut restaureeriti põhjalikult aastatel 1923–1928. Turul on seega Soome kultuuriloos oluline roll: seal asutati Soome esimene kool, klooster, haigla, kohus, Turu Akadeemia ja trükikoda. Transport Turus asub Turu sadam, millest väljuvad parvlaevad regulaarsetel liinidel Maarianhamina ja Stockholmi. Turu ühistranspordivahendid on bussid, kuigi aastatel 1890–1972 sõitsid linnas ka trammid. Sport Turus tegutseb jalgpalliklubi Turu Palloseura. Jäähokis mängivad TuTo ja TPS. Vaata ka Aurora Selts Turu kindlus Turu saarestik Kurjenmäki Kähäri Oriketo Paattinen Pitkämäki Ruissalo Yli-Maaria Turu lennujaam Turu õuekohus Kupittaa raudteejaam Turu Linnateater Turu Rootsi Teater Turu Ülikool Turu Ülikooli Keskhaigla Viited Välislingid Linna koduleht Soome linnad Päris-Soome maakonna vallad Sadamalinnad


8 TEELIIKLUSES KORRALDATAVA SÕITJATEVEO TEGEVUSLUBA, ÜHENDUSE TEGEVUSLOA TÕESTATUD KOOPIA, SÕIDUKIKAART JA LIINILUBA § 31 Sõitjateveo tegevusluba, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja sõidukikaart § 34 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa andja § 35 Nõuded ühenduse tegevusloa taotlejale ja omajale § 36 Nõuded veokorraldajale § 37 Nõuded taksoveoloa taotlejale ja omajale § 38 Veokorraldaja ametialane pädevus § 39 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa taotlemiseks esitatavad dokumendid § 40 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa taotluse läbivaatamine § 43 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa kehtivusaeg § 44 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa andmed § 46 Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa kehtivuse peatamine ning kehtetuks tunnistamine RT I, 30.12.2011, 5 15.12.2011 RT I, 30.12.2011, 4 01.01.2012 (12) Sõitjateveo korraldamisel bussidega lähtutakse lisaks käesolevale seadusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71). (13) Rahvusvahelise sõitjateveo korraldamisel bussidega lähtutakse käesolevast seadusest osas, milles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105), komisjoni määruses (EÜ) nr 2121/98, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad bussidega toimuva reisijateveo dokumentide puhul (EÜT L 268, 03.10.1998, lk 10–26), kokkuleppes „Bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlev kokkulepe” (Interbusi kokkulepe) (ELT L 321, 26.11.2002, lk 13–43) ja teistes välislepingutes ei sätestata teisiti. Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 artiklis 2 nimetatud mõistetele kasutatakse käesolevas seaduses järgmisi mõisteid: 4) [kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] 10) [kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] 13) [kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] 8. peatükk TEELIIKLUSES KORRALDATAVA SÕITJATEVEO TEGEVUSLUBA, ÜHENDUSE TEGEVUSLOA TÕESTATUD KOOPIA, SÕIDUKIKAART JA LIINILUBA § 31. Sõitjateveo tegevusluba, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja sõidukikaart (1) Teeliikluses korraldatava sõitjateveo tegevusloana (edaspidi tegevusluba) käsitatakse ühenduse tegevusluba ja taksoveoluba. (2) Ühenduse tegevusluba on dokument, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 artiklist 4 ja mis tõendab selle omaja õigust korraldada tasu eest riigisisest ja rahvusvahelist liinivedu liiniloa või lepingu alusel ning riigisisest ja rahvusvahelist juhuvedu. (21) Ühenduse tegevusloa tõestatud koopia on dokument, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 artiklist 4 ja mis tõendab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ühenduse tegevusloa omaja õigust kasutada ühenduse tegevusloa tõestatud koopiale kantud sõidukit ühenduse tegevusloaga lubatud sõitjateveol. (4) Sõidukikaart on taksoveoluba omavale vedajale antav dokument, mis tõendab vedaja õigust kasutada sõidukikaardile kantud sõidukit taksoveol. (1) Tasu eest korraldatav sõitjatevedu, välja arvatud sõitjatevedu trammi ja trollibussiga, on ühenduse tegevusloa ja ühenduse tegevusloa tõestatud koopiata või taksoveoloa ja sõidukikaardita keelatud. § 34. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa andja (3) Ühenduse tegevusloa ja ühenduse tegevusloa tõestatud koopia andmise võib Vabariigi Valitsuse korralduse alusel volitada mittetulundusühingule. Sellekohase halduslepingu sõlmib majandus- ja kommunikatsiooniminister. (6) Liiniloa annab vedajale, kellel on ühenduse tegevusluba: 2) vedaja ühenduse tegevusluba või liiniluba on kehtetuks tunnistatud või vedaja on loobunud liini teenindamisest, kuigi nõudlus on olemas; § 35. Nõuded ühenduse tegevusloa taotlejale ja omajale (3) Taksoveoloa taotlejal ja omajal peab olema hea majandusseisund. Majandusseisundit peetakse heaks, kui kohus ei ole välja kuulutanud tema pankrotti ja tal puuduvad maksuvõlad või maksuvõlgade tasumine on ajatatud. § 38. Veokorraldaja ametialane pädevus [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] § 39. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa taotlemiseks esitatavad dokumendid (2) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (3) Ühenduse tegevusloa tõestatud koopiat ja sõidukikaarti saab taotleda mootorsõidukile, mis on kantud liiklusregistrisse ja mis on läbinud tehnonõuetele vastavuse kontrolli. Dokumendi taotleja esitab dokumendi andjale järgmised dokumendid: 2) ühenduse tegevusluba; (5) Enne taotluse esitamist peab tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi või liiniloa taotleja tasuma riigilõivu, välja arvatud juhul, kui selle dokumendi andja on mittetulundusühing või äriühinguna tegutsev käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud piirkondlik ühistranspordikeskus. Sellisel juhul on mittetulundusühingul või äriühingul õigus võtta nimetatud dokumendi andmise eest tasu, mille suurus ei ületa riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse poolt nimetatud dokumendi andmise eest võetavat riigilõivu määra. § 40. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa taotluse läbivaatamine (3) Sõidukikaardi andja kontrollib kaardi taotleja ajatamata maksuvõla puudumist ning esimese sõidukikaardi saamisel kaardi taotleja andmeid äriregistrisse kantud ettevõtja puhul äriregistris ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku puhul selles registris ja karistusregistris. Sõidukikaardi andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse kaardi taotlejale teatavaks posti teel või elektrooniliselt 15 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 39 lõikes 3 nimetatud dokumentide esitamist. (7) Kui tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi või liiniloa saamiseks esitatud dokumendis on puudusi, määratakse taotlejale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtajaks peatub käesolevas paragrahvis taotluse läbivaatamiseks sätestatud tähtaeg. 2) loa taotleja ei vasta käesoleva seaduse §-s 35 või 37 või veokorraldaja ei vasta §-s 36 sätestatud nõuetele; 4) loa taotleja juures töötavat ühissõidukijuhti on ametialase tegevuse tõttu karistatud karistusseadustiku §-des 422–4241 sätestatud kuriteo eest või liiklusseaduse § 221 lõikes 2, § 222 lõikes 2, §-des 223–226, § 227 lõigetes 2–4, § 230 lõikes 2, §-s 234, §-des 236 ja 237, § 242 lõikes 2 või käesoleva seaduse § 542 lõikes 1 või §-s 546 sätestatud väärteo eest ja karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud; 31) loa taotleja ei vasta käesoleva seaduse §-s 35 või 37 või veokorraldaja ei vasta §-s 36 sätestatud nõuetele; 4) loa taotleja juures töötavat ühissõidukijuhti on ametialase tegevuse tõttu karistatud karistusseadustiku §-des 422–4241 sätestatud kuriteo eest või liiklusseaduse § 221 lõikes 2, § 222 lõikes 2, §-des 223–226, § 227 lõigetes 2–4, § 230 lõikes 2, §-s 234, §-des 236 ja 237, § 242 lõikes 2, käesoleva seaduse § 542 lõikes 1 või §-s 546 sätestatud väärteo eest ja karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud; (1) Liiniloa andja peab loa andmisest teatama ühenduse tegevusloa andnud ametiasutusele loa andmisest alates viie tööpäeva jooksul. (2) Veo tellija peab avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest teatama ühenduse tegevusloa andnud ametiasutusele lepingu sõlmimisest alates viie tööpäeva jooksul. § 43. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa kehtivusaeg (5) Liiniluba antakse viieks aastaks, kui taotleja ei soovi seda lühemaks ajaks. Liiniluba kehtib üksnes ühenduse tegevusloa kehtivuse ajal. Ühenduse tegevusloa kehtetuks tunnistamisel või kehtivusaja lõppemisel liiniloa kehtivus lõpeb. Kui ühenduse tegevusloa tähtaeg lõpeb liiniloa tähtajast varem, peab vedaja enne ühenduse tegevusloa tähtaja lõppemist esitama taotluse uue ühenduse tegevusloa saamiseks käesolevas seaduses sätestatud korras. § 44. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa andmed (7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 5 nimetatud lubade ning lõikes 3 nimetatud sõidukikaardi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega. (1) Liiniloa omaja on kohustatud korraldama liiniloale märgitud vedu liiniloa andja kinnitatud sõiduplaani alusel. (2) Riigisisese kommertsliiniveo korral on liiniloa omaja kohustatud alustama liiniloale märgitud vedu liiniloa väljastamise päevast arvates 15 kalendripäeva jooksul. (3) Rahvusvahelise kommertsliiniveo korral on liiniloa omaja kohustatud alustama liiniloale märgitud vedu liiniloa väljastamise päevast arvates 90 kalendripäeva jooksul. (4) Liiniloa andja ja liiniloa omaja vastastikusel kokkuleppel võib liiniloale märgitud veo alustamise tähtpäeva määrata ka hilisemaks kuupäevaks. § 46. Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa kehtivuse peatamine ning kehtetuks tunnistamine (1) Tegevusloa andja võib loa omajale teha puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutuse või tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia või sõidukikaardi kehtivuse kindlaksmääratud ajaks peatada või kehtetuks tunnistada, kui: 1) loa omaja tegevuses ilmnevad käesoleva seaduse § 41 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud asjaolud või 2) loa omaja või tema juures töölepingu või muul lepingulisel alusel töötav ühissõidukijuht ei täida ametialases tegevuses teeseaduse, töö- ja puhkeaja seaduse, liiklusseaduse või käesoleva seaduse või nende alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud nõudeid. (2) Liiniloa andja võib loa omajale teha puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutuse või ta võib liiniloa kindlaksmääratud ajaks peatada või tunnistada kehtetuks, kui loa omaja: (3) Kui tegevusloa andja tunnistab kehtetuks kommertsliinivedu korraldava vedaja ühenduse tegevusloa, peab ta kehtetuks tunnistamisest alates viie tööpäeva jooksul teatama sellest liiniloa andjale, kes tunnistab kehtetuks ka vedaja liiniloa. (4) Kui tegevusloa andja tunnistab kehtetuks avalikku liinivedu korraldava vedaja ühenduse tegevusloa, peab ta kehtetuks tunnistamisest alates viie tööpäeva jooksul teatama sellest asutusele, kellega on vedajal sõlmitud avaliku teenindamise leping. (5) Tegevusloa andja võib tegevusloa tunnistada kehtetuks ka loa omaja enda taotlusel. Kui tegevusloa omajal on liiniluba, peab ta taotlusest teatama tegevusloa andjale käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud tähtajal. (51) Ühenduse tegevusloa tõestatud koopia andja tunnistab ühenduse tegevusloa tõestatud koopia selle omaja taotlusel kehtetuks. Sõidukikaardi andja tunnistab sõidukikaardi taksoveoloa omaja taotlusel kehtetuks. (6) Liiniloa andja võib liiniloa tunnistada kehtetuks ka loa omaja enda taotlusel. Kui vedaja taotleb liiniloa kehtetuks tunnistamist, peab ta sellest teatama loa andjale vähemalt 90 kalendripäeva ette. (7) Kui tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi või liiniloa kehtivus on peatatud või kui see on tunnistatud kehtetuks, tuleb dokument selle andjale viivitamatult, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul tagastada. Kui ühenduse tegevusloa või liiniloa alusel korraldatav vedu on käesoleva seadusega vastuolus, võib tegevusloa andja luba kehtetuks tunnistamata keelata selle omajal ajutiselt korraldada juhuvedu. (1) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (21) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (3) Liiniloa bussiveoks rahvusvahelisel liinil annab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Rahvusvaheliste liinide, mille alg- või lõpp-punkt või vahepeatus asub väljaspool Euroopa Liidu liikmesriike, liiniloa vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega, lähtudes välislepingu sätetest. (4) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (5) Välislepingutest tulenevate nõuete täitmist ning piirangute rakendamist rahvusvahelisel bussiveol korraldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Kui ühenduse tegevusloa alusel veo korraldamine on vastuolus välislepinguga, võib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teha ühenduse tegevusloa omajale ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks, peatada ajutiselt ühenduse tegevusloa kehtivuse, tunnistada ühenduse tegevusloa kehtetuks või teha ühenduse tegevusloa andjale ettepaneku tunnistada ühenduse tegevusluba kehtetuks. (7) Kui välislepinguga ei ole sätestatud teisiti, peab sellise rahvusvahelise juhuveo korraldamisel, millele ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/2009, vedajal olema sõidu siht- ja transiidiriigi veoluba, kui nendes riikides on veoluba nõutav. 1) riigisisesel kommertsliiniveol (kaasa arvatud eriotstarbeline vedu) ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ning kinnitatud sõiduplaani või selle koopia, millele on märgitud liiniloa number ja loa kehtimise aeg ning liiniloa andja rekvisiidid; 2) rahvusvahelisel kommertsliiniveol, kaasa arvatud eriotstarbeline vedu, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ning liiniloa ja kinnitatud sõiduplaani; 3) avalikul liiniveol (kaasa arvatud eriotstarbeline vedu) ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, kui selle olemasolu on käesoleva seaduse kohaselt kohustuslik, ning kinnitatud sõiduplaani või selle koopia, millele on märgitud avaliku teenindamise lepingu number, lepingu sõlmimise kuupäev ja lepingu kehtimise aeg ning lepingupoolte rekvisiidid; 4) tellija ja vedaja sõlmitud lepingu alusel korraldataval eriotstarbelisel riigisisesel kommertsliiniveol ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ning sõiduplaani või selle koopia, millele on märgitud veolepingu number, lepingu sõlmimise kuupäev ja lepingu kehtimise aeg ning lepingupoolte rekvisiidid; 5) riigisisesel juhuveol ühenduse tegevusloa tõestatud koopia; 6) rahvusvahelisel juhuveol ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, rahvusvaheliste juhuvedude kontrolldokumendi, milles on enne veo alustamist täidetud sõiduleht, ning juhuveo puhul, millele ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/2009, sõitjate siht- ja transiidiriigi veoloa, kui nendes riikides on veoluba nõutav ja kui Eesti Vabariigi välislepinguga ei ole sätestatud teisiti; Tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia, sõidukikaardi ja liiniloa andmiseks ning kehtetuks tunnistamiseks on nimetatud dokumentide andjatel õigus saada registritest informatsiooni avaliku teabe seaduses ja karistusregistri seaduses kehtestatud korras. (1) Riiklik ühistranspordiregister (edaspidi register) on Vabariigi Valitsuse poolt majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul asutatud andmekogu, mille pidamise eesmärk on koondada ühtsesse andmebaasi käigusolevate bussiliinide sõiduplaanid, informatsioon vedajate ja vedajatele antud ühenduse tegevuslubade, ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate, liinilubade ja sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohta ning pidada nende üle arvestust. Valla- ja linnaliinide ning nende sõiduplaanide üle peetakse registris arvestust alates 2010. aasta 1. jaanuarist. 2) ühenduse tegevuslubade andmebaasist; 3) ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate andmebaasist; (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud ühenduse tegevuslubade andmebaasis kajastatakse ka andmeid enne 2011. aasta 4. detsembrit antud ühistranspordilubade ja nendele tehtud rahvusvahelise sõitjateveo korraldamise õiguse kannete kohta ning lõike 1 punktis 3 nimetatud ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate andmebaasis kajastatakse ka andmeid ühistranspordiloa alusel sõitjatevedu teostavatele vedajatele enne 2011. aasta 4. detsembrit antud sõidukikaartide kohta. (3) Ühenduse tegevuslubade andmebaasis peetakse arvestust sõitjatevedu korraldavatele vedajatele väljastatud ühenduse tegevuslubade üle. (4) Ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate andmebaasis peetakse arvestust sõitjateveoga tegelevatele vedajatele väljastatud ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate üle. 1) ühenduse tegevuslubade ja ühenduse tegevusloa tõestatud koopiate kohta vedaja registreerimiskoha järgne maavalitsus või mittetulundusühing; 2) [kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (3) Kontrollimisõigusega ametiisikul on õigus teha tegevusloa, ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja sõidukikaardi väljaandjale motiveeritud ettepanek nende kehtivuse peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks ning saada sellest keeldumisel selgitus. (2) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada sõitjate mugavust ja ohutust tagavad nõuded riigisisesel ja rahvusvahelisel liiniveol (välja arvatud kohalik liinivedu) kasutatavatele bussidele ja sõiduautodele liiklusseaduse § 73 lõike 11 alusel. (2) Bussi-, trammi- või trollibussiveo korraldamisel bussi-, trammi- või trollibussiveo nõuete rikkumise eest veokorraldaja poolt – (3) Taksoveo korraldamisel taksoveo nõuete rikkumise eest veokorraldaja poolt – (3) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (5) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (6) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (7) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (8) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (9) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (10) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (11) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (13) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (14) [Kehtetu - RT I, 30.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012] (15) Enne 2012. aasta 1. jaanuari vedajale kehtinud nõuete kohaselt antud ühistranspordiluba, rahvusvahelise sõitjateveo õigus ning sõidukikaart riigisiseseks või rahvusvaheliseks bussiveoks kehtib loal või sõidukikaardil märgitud ajani. (21) Isik, kellele on antud enne 2012. aasta 1. jaanuari kehtinud nõuete kohaselt taksoveoloa alusel korraldatava sõitjateveo vedude eest vastutava isiku koolitustunnistus, ei pea veokorraldaja koolituskursust läbima, koolituskursuse kirjalikku lõpueksamit sooritama ega vastavat koolitustunnistust omama. Sellisel juhul loetakse taksoveoloa alusel korraldatava sõitjateveo vedude eest vastutava isiku koolitustunnistus taksoveol nõutavaks veokorraldaja koolitustunnistuseks.


Minu uus sait | Sisaldus lastetoitudes Aastatel 1988-1990 Tervisekaitseinspektsiooni Tartu laboris on uuritud vähesel määral mõnede lastekonservide nitraatide sisaldust. Tulemused on toodud järgmises tabelis. Sel perioodil ei olnud Eestis lastekonservidele nitraatide piirnorme kehtestatud. Tabel VIII- Nitraatide sisaldus lastekonservides Keskmine NO3- sisaldus Maksimaalne lubatud NO3- piirnorm imikutoitudes Kapsas riisi ja porgandiga Köögivilja püreesupp “Sügisene” Ülal olevas tabelis VIII on näha, et kõige kõrgema nitraadisisaldusega on kõrvitsat sisaldavad konservid. Mannaga kõrvitsapüree nitraadisisaldus oli 343 mg/kg. Niisugust toodet laps tarvitada ei tohiks, samuti ka suhkruga kõrvitsaõunapüreed NO3- sisaldusega 305 mg/kg. 1988. aastal on ka porgandimehu olnud nitraadirikas, nimelt 250 mg/kg. Kuna kõrvitsale on iseloomulik kõrge nitraadisisaldus, siis tuleks temast püreede ja mehude valmistamisel kasutada lisandina madala NO3- sisaldusega puuvilju, näiteks õunu. Õunapüree suhkruga nitraadisisaldused on madalad, tihtipeale alla 5 mg/kg. Tabelist IX on näha, et suhkruga kõrvitsapüree NO3- sisaldus oli 1989. aastal 305 mg/kg, mis viitab sellele, et tootmises ei valitud toormaterjali. Kõige madalama nitraadisisaldusega on olnud punase- ja mustasõstramehud ning karusmarjamehud, kuni 17 mg/kg. Ka 1991. aastal on teostatud väga üksikuid NO3- sisalduse analüüse ning ülevaade olukorrast on lünklik. Eesti Vabariigis on kehtestatud nitraatide sisalduse piirnormid lastekonservides (järgnev tabel). Tabel IX - Maksimaalne lubatud NO3- piirnorm imikutoitudes Imiku- ja väikelastetoidud Puuviljadel põhinevad tooted Juurviljadel põhinevad tooted, juurvilja-puuviljatooted Samalaadne uuring on läbi viidud ka Hispaanias, kus analüüsiti 27 erinevat lastetoitesegu, mis valmistatud 3 kaubamärgi poolt. Kõrgeim nitraatide tase oli märgitud toiduainetes, millede peamine koostiskomponent oli porgand, need näitajad ulatusid üle maksimaalse lubatud taseme (250 mg/kg). Üldiselt kõrgem nitraatide sisaldus leiti toiduainetes, mis mõeldud imikute jaoks ja mis sisaldasid köögivilju. Keskmine tase leiti Nutribeni ja Nestle kaubamärgi toodetest, eriti toiduainetest, mis sisaldasid nitraadirikkaid köögivilju. Prantsusmaa seadusandlus lubab nitraatide maksimaalse väärtusena 50 mg/kg, mis on aga madalam kui keskmised Nutribeni ja Nestle lastetoidud nitraate sisaldavad. Mitte üheski analüüsitud tootes nitritite sisaldus ei ületanud 0,05 mg/kg väärtust. Samuti märgati tühist nitritite sisalduse tõusu osaliselt tarvitatud ja seejärel toatemperatuurile säilitama jäetud kaubanduslikes lastetoitudes. Küll aga täheldati, et nitritite moodustumine oli kiire siis, kui lastetoit sisaldas E. coli’t ja Pseudomonas fluorescen’it, aeglasem siis, kui lastetoit sisaldas Bacillus subtilis’t ja väga aeglane siis, kui toode sisaldas Staphylococcus albus’t. Kui lastetoite steriliseeritakse, hävineb seeläbi ensüüm nitraatreduktaas, mis taandab nitraadid nitrititeks. On raporteeritud palju erinevaid juhtumeid, kus piimapulbri lahustamisel nitraadirikkas vees (kontsentratsioon ületas 75 mg/l), imikute veres tõusis methemoglobiini tase 5-50%-ni. Lastetoitudes nitrosoamiine leitud ei ole. Samas erinevates uurimistöödes on täheldatud, et ohututeks võib lugeda pigem erinevate ettevõtete aedvilja püreesid lastele, kui kodustes tingimustes kasvatatud aedviljadest tehtud püreesid. Nimelt on selgunud, et peedid, porgandid, spinatid ja roheline salat sisaldavad kõrgel tasemel nitraate, mis on nendesse kuhjunud mullast ja veest, kus aedvili on kasvanud.


https://www.loverte.com/et/schwarzkopf-professional-bc-oil-miracle-brazilnut-oil-pulp-treatment-150ml 101977 SCHWARZKOPF PROFESSIONAL BC Oil Miracle Brazilnut Oil Pulp Treatment 150ml https://static.loverte.com/media/catalog/product/s/c/schwarzkopf_professional_bc_oil_miracle_brazilnut_oil_pulp_treatment.jpg 10.9 13.9 EUR InStock Kerge koostisega Schwarzkopf Professional BC Bonacure Oil Miracle Brazilnut Oil mask taastab niiskuse kaotanud juuste loomuliku niiskustasakaalu, lisades kauni sära ja elujõudu. Kerge koostisega Schwarzkopf Professional BC Bonacure Oil Miracle Brazilnut Oil mask taastab niiskuse kaotanud juuste loomuliku niiskustasakaalu, lisades kauni sära ja elujõudu. Koostises sisalduv Omega 3 ja 9 rasvhapete-, vitamiinide- ja toitaineterikas parapähkliõli toidab iga üksikut juuksekarva. UV-filtrid ja antioksütandid kaitsevad juukseid väliste kahjulike mõjude eest. Innovatiivne arganipuuder garanteerib eemaldab juustest mustuse ja rasu, kinkides elujõulised ja kaunilt säravad juuksed, Kasutamine: Kandke rätikukuivadele juustele, keskosast juukseotsteni, kammige läbi ja laske mõjuda 5-10 minutit ka loputage. Kasutage 1-2 korda nädalas. Schwarzkopf Professional add-to-cart Ei Naine Juuksemaskid Värvitud Bonacure Niisutav,Sära andev,Värvi kaitsev Juuksed Schwarzkopf Professional supplierCost tags Kerge koostisega Schwarzkopf Professional BC Bonacure Oil Miracle Brazilnut Oil mask taastab niiskuse kaotanud juuste loomuliku niiskustasakaalu, lisades kauni sära ja elujõudu. Minu õhukestele ja kahjustatud juustele ei sobinud, tegi juuksed luduks. Koostises olevad tükikesed ei meeldinud, aga lõhn oli väga hea. Sain selle maski endale kingituseks ja olen väga rahul. See mask niisutas ja toitis mu värvitud juukseid ning andis ilusa läike. Juuksed ei muutunud raskeks ja neid on lihtsam käsitleda peale selle maski kasutamist. Ostan seda kindlasti ka edaspidi.


raudtee vagunid;


text: Planeet on suure massiga taevakeha, mis tiirleb ümber tähe ega tooda termotuumasünteesi abil energiat. Definitsioon Rahvusvahelise Astronoomiauniooni definitsiooni järgi 24. augustist 2006 nimetatakse Päikesesüsteemi planeediks taevakeha, mis tiirleb ümber Päikese; on piisava massiga, et ületada jäiga keha jõud ning hoida hüdrostaatiliselt tasakaalulist (keralähedast) kuju; ning on oma gravitatsiooniga tõmmanud oma pinnale väiksemad kehad oma orbiidi ümbruses (on "puhastanud oma ümbruse"). Kui täidetud on ainult kaks esimest tingimust, ei ole tegemist planeediga, vaid kääbusplaneediga. Nii on ka varem planeediks peetud Pluuto kääbusplaneet, sest tema ümbruses on Kuiperi vöö. Hiljaaegu oli teada üksnes üheksa planeeti, kõik meie oma Päikesesüsteemis. Nüüd aga on avastatud Päikesesüsteemi-väliseid planeete, mida 2005. aasta alguseks oli teada üle 150. Astronoomid nimetavad planeete ja teisi suuremaid planetaarkehi sageli ka suurplaneetideks; väikeplaneetideks nimetatakse asteroide. Planeetide teke Valdavalt arvatakse, et ka planeedid moodustuvad gravitatsiooniliselt kollabeeruvast gaasipilvest, millest tekkis planeedi täht. Kokkutõmbumise käigus muutub gaasipilv väiksemaks ning hakkab pöörlema, mis omakorda muudab pilve lapikuks. Tekkiva paksu prototähe gaasiketta tasandisse kogunevad suuremad aineosakesed, mis aja jooksul omavahel kleepudes üha kasvavad. Sellised klombid koonduvad veel suuremateks moodustisteks, mida nimetatakse planetesimaalideks. Arvatakse, et planetesimaalide kokkupõrgete ning kokkusulamiste käigus tekivad protoplaneedid, mille sisemusse koonduvad raskemad elemendid ning väliskihid koosnevad põhiliselt erinevatest gaasidest. Kui tekkiv täht lõpuks süttib, puhutakse tähe ümbrus väga tugeva tähetuule poolt suhteliselt kiiresti gaasist ja väga peenikesest tolmust puhtaks. Ajapikku kaotavad tähele lähimad või väiksema massiga protoplaneedid oma atmosfäärist suure osa kergetest gaasidest (nagu vesinik ja heelium), põhjuseks noore tähe soojendav mõju ning planeetide väike mass, mille tõttu nad ei suuda kiiresti liikuvaid gaasimolekule kinni hoida. Jaotus Päikesesüsteemi planeete võib koostise järgi rühmitada järgmiselt: Maa-sarnased ehk kiviplaneedid, mis koosnevad põhiliselt mineraalidest Jupiteri-sarnased ehk hiidplaneedid, mis koosnevad põhiliselt gaasidest, kuid mille keskmes võib olla ka mineraalne tuum Kääbusplaneedid, mis koosnevad üldiselt jääst ja mineraalidest Planeetidest üle jäävaid Päikesesüsteemi kehi (asteroidid, komeedid ja meteoorkehad) nimetatakse Päikesesüsteemi väikekehadeks Kääbusplaneedisarnased on ka mõned planeetide kaaslased, mis koosnevad põhiliselt jääst. Näiteks võib tuua Päikesesüsteemi hiidplaneetide jäised kaaslased, Jupiteri suurimad kaaslased Ganymedes, Europa ja Callisto ning mitmed Saturni kaaslased. Nimetamine Kõik Päikesesüsteemi planeedid peale Maa on nimetatud vanarooma jumalate järgi. Planeetide kaaslased on nimetatud vanakreeka või vanarooma mütoloogiast pärinevate tegelaste, jumalate või William Shakespeare'i näidendite tegelaste järgi. Asteroide võib nende avastajate äranägemise järgi nimetada ükskõik kelle või mille järgi, aga nimed peab heaks kiitma Rahvusvahelise Astronoomiauniooni nomenklatuurikogu. Päikesesüsteemi planeedid Päikesesüsteemi planeedid on Päikese poolt loetuna Merkuur Veenus Maa (mõnikord vaadeldakse koos Kuuga "kaksikplaneedina") Marss Jupiter Saturn Uraan Neptuun Varem peeti planeediks ka kääbusplaneet Pluutot, mida koos tema kaaslase Charoniga mõnikord vaadeldakse kaksikplaneedina (kaksikkääbusplaneedina). Hüpoteetilised planeedid On välja pakutud mitu hüpoteetilist planeeti, nagu näiteks Nibiru Pluutost kaugemal ja Vulkaan Merkuurist Päikesele lähemal, mida on senini tulutult otsitud. Taevakehad, mis on pretendeerinud planeedi staatusele Kui 1801 leiti Marsi ja Jupiteri orbiitide vahel tiirlev taevakeha Ceres, siis võeti teda uue planeedina, kui aga samas piirkonnas leiti tiirlevat palju väikesi taevakehi, hakati neid koos Ceresega nimetama asteroidideks. Et aga Ceres on teistest asteroididest suurem ning on enam-vähem kerakujuline, mahub ta mõne astronoomi arvates planeedi definitsiooni alla. Alates 1992. aastast on leitud palju Neptuuni-taguseid objekte Kuiperi vöös. Mõned neist on kerakujulised ja asteroididest suuremad ning sarnanevad suuruse, orbiidi ja ehituse poolest Pluutoga. Seetõttu oleks alust nimetada neid planeetideks. Rahvusvaheline Astronoomiaunioon ei ole ühtki neist seni siiski planeediks tunnistanud. Tähtsamad neist on (Päikesest kaugenevas järjekorras) 90482 Orcus, 2003 EL61 ("Santa"), 50000 Quaoar, 9 ("Easterbunny"), 2003UB213 ja Sedna. Viimast peetakse siiski sageli Kuiperi vööst kaugemal paiknevaks. Kui Sedna 2003. aastal avastati, peeti seda planeediks, sest tegemist oli suurima Päikese ümber tiirleva taevakehaga, mis pärast Pluutot oli avastatud. Rahvusvaheline Astronoomiaunioon Sednat aga planeediks ei tunnistanud. Põhjus oli peamiselt selles, et ta on Pluutost väiksem. Et aga 2005 avastati 2003UB213, mis on Pluutost läbimõõdu ja massi poolest suurem, siis võeti küsimus uuesti päevakorda. Rahvusvaheline Astronoomiaunioon kuulutas 26. augustil 2006 välja planeedi definitsiooni, mille järgi Pluuto, 2003UB213 (e Eris) ja kõige suurem asteroid Ceres nimetatakse kääbusplaneetideks. Päikesesüsteemi-välised planeedid Alates 1990. aastatest on avastatud hulgaliselt Päikesesüsteemi-väliseid planeete, mida nimetatakse ka eksoplaneetideks. Kuna suurte planeetide gravitatsiooniline toime oma tähele on tugevam ja seetõttu on neid astromeetriliste mõõtmistega kergem avastada, on suurem osa seni avastatud Päikesesüsteemi-väliseid planeete sarnased Päikesesüsteemi hiidplaneetidega. Siiski pole selge, kas need planeedid sarnanevad gaashiidudega ka muu kui massi poolest või on hoopis mingit muud tüüpi, mis pole meie Päikesesüsteemis tuntud. Viimasele viitab fakt, et mõned neist planeetidest tiirlevad mööda väga elliptilisi orbiite oma tähele väga lähedal ning saavad seetõttu palju rohkem tähe kiirgust kui meie Päikesesüsteemi hiidplaneedid. Lisaks on leitud ka kolm planeeti, mis tiirlevad ümber ärapõlenud tähe – pulsariks nimetatava supernoova jäänuse – ning mis on suuruselt võrreldavad Maa-sarnaste planeetidega. Sarnaste planeetide avastamiseks on NASA-l plaanis välja töötada eriotstarbeline satelliit, mis suudaks avastada Maa-lähedase massiga planeete. Selliste planeetide esinemissagedus on üks muutujaid Drake'i võrrandis, mis hindab Maa-välise mõistuse võimalikkust. Vastu ootusi õnnestus aga 2007. aasta aprillis teadlastel avastada ka Maal paiknevate mõõtevahenditega esimene Maa tüüpi planeet, esialgse nimega Gliese 581 c. Muud Teistel planeetidel toimuv ja tundmatute planeetide uurimine on olnud üks püsiteemasid teaduslikus fantastikas (vt planeedid teaduslikus fantastikas). Vaata ka Planeedi definitsioon Planeedi atmosfäär Planeetide kaitse Planeetos HD 209458 b Kirjandus Tom Stockman, Gabriel Monroe, Samuel Cordner. Venus is not Earth’s closest neighbor. – Physics Today, 2019. Välislingid Planeetide nimed eri keeltes Pidevalt uuenev info meie Päikesesüsteemi planeetide kohta The Planets Päikesesüsteemi planeetide arv suureneb üheksalt tosinani Astronoomid arvasid Pluuto planeetide nimistust välja Astronoomia Taevakehad Planetoloogia


text: Basmatšid Basmatšid (tuleneb usbeki keelest, tähendades röövratsanikke) olid 1910.–1930. aastatel Vene keisririigi, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu vastu võidelnud Turkestani islamistlikud ja enamasti turgi rahvastest koosnevad sõjasalgad. Basmatšide liikumine algas 1916. aastal ning kestis kuni 1930. aastate alguseni. Enamasti oli tegemist väiksemate sõjasalkadega, mis aga puhuti kontrollisid üpris suurt territooriumi Kesk-Aasias. Nende nimetus oli teadlikult pejoratiivne ning kinnistati Nõukogude Liidu poolt. Hiljem tehti ka mitmeid filme punaarmeelaste võitlustest basmatšidega. Aastatel 1921–1922 oli basmatšide üheks kõige olulisemaks juhiks Türgi kindral Enver Paşa, kes oli Turkestani saadetud basmatše rahustama ja Nõukogude poole võitma, kuid otsustas basmatšide abil püüda ellu rakendada oma pantürkistlikku unistust Suur-Türgi riigist. Pärast Enveri hukkumist toimus basmatšide liikumises oluline langus, kuid üksikud salgad tegutsesid siiski kuni 1930. aastate alguseni.


text: Harri Tiido (sündinud 8. oktoobril 1953 Jõhvis) on Eesti ajakirjanik ja diplomaat. Haridus 1971 Tallinna 2. Keskkool (Tallinna Reaalkool) Tartu Riiklik Ülikool inglise filoloogia Tiido valdab inglise, soome ja vene keelt. Ametid 1976–1980 raamatukoguhoidja F. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus 1980–1992 Eesti Raadio väliskommentaator alates 1992. aastast Kuku Raadio toimetaja ja saatejuht. Koostas uudiseid, päevakommentaare (sise- või välispoliitilisel teemal), juhtis saateid "Keskpäevatund", "Väli(s)määraja", "Elu võimalikkusest Eesti Vabariigis" jt 1996–1997 raadio Ameerika Hääl toimetaja 1997–2000 Kuku Raadio peatoimetaja 2000–2003 Eesti Vabariigi Välisministeeriumi asekantsler julgeolekupoliitika alal 2. september 2003 – 2007 Eesti suursaadik NATO juures 2008–2011 Eesti suursaadik Afganistanis, asukohaga Tallinnas 2011–2014 Eesti alalise esinduse asejuht Euroopa Liidu juures PSC küsimustes Trilateraalse Komisjoni Täidesaatva Komitee liige 2014 – 2018 Eesti suursaadik Poolas 2018 – 2020 Eesti suursaadik Soomes Tunnustus Pälvis esimesena Robert Lepiksoni asutatud eetilise ajakirjaniku preemia 1998 Kuldmikrofon analüütilise ajakirjanduse viljelemise eest 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk Saatesari „Harri Tiido taustajutud” Vikerraadios Alates teisipäevast, 29. septembrist 2020 avaldab Harri Tiido Vikerraadios arvamust saatesarjas „Harri Tiido taustajutud”, üllitades kaks korda nädalas, teisipäeval ja neljapäeval, lühiloo avardamaks kuulajate maailmapilti. Isiklikku Harri Tiido on abielus rahvusvaheliste suhete teadlase Anna Tiidoga (PhD), neil on tütar Katrin. Viited Välislingid "HARRI TIIDO: Ivanovid ja ida-lääne suhted" Eesti Päevaleht, 16. veebruar 2004 (koopia välisministeeriumi kodulehel) 18.12.2008, Harri Tiido, Maailm pärast aastat 2008, sirp.ee Toomas Sildam "Harri Tiido: Eesti kõige suurem oht on Eesti ise" ERR, 4. august 2020 (intervjuu pärast lahkumist välisteenistusest) „Harri Tiido taustajutud” Eesti ajakirjanikud Eesti saatejuhid Eesti suursaadikud Tallinna Reaalkooli vilistlased Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vilistlased Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid Sündinud 1953


Tugevad koverad rasva kadu, Seda õiget ja põhilist dieeti aga enamus inimesi ei armasta — selle aeglase protsessi tõttu. Ühendi nimi on Octopamine HCl Kui keegi siin rõõmuga teatab, et on kaotanud kaalust 5 kilo, kas see on siis nii, et temal on rasva vähenenud 5 kilo. EI ja veel kord ei! Vaatleme sellist piltlikku situatsiooni. Esimesel päeval te sõite ja jõite midagi maitsvat ja väga palju näit, Jõulupühadja nii, et teile järgmine päev toit enam üldse ei istu. Seetõttu te teine päev ei söönud midagi. Teine näide. Palava ilmaga on inimene higi kaudu võimeline kaotama päris valju vett. Vett võite kaotada ka ilma palava ilmata, kasutades uriini väljastavaid ravimpreparaate. Sellistel juhtudel võite kaotada isegi kuni 10 kilo, aga rasva kaotus, nagu ka esimeses näites on ikka - 0. Põhiliselt sõltub see valitud dieedist — mille põhiidee seisneb kõigile teada tõsiasjast — tuleb luua negatiivne energeetiline bilanss. Aga milline võib siis olla see negatiivne bilanss. Vastavalt ööpäevasele kalorikogusele jaguneb see kolme gruppi: 1. Negatiivne bilanss peaks sellisel dieedil olema umbes kkal, sel puhul rasv kaob pidevalt ja kindlalt, tugevad koverad rasva kadu väga aeglaselt - ca g ööpäevas 2. Redutseeritud vähendatud kaloritega dieet. Ööpäevas - kcal, negatiivne energeetiline bilanss - kcal, ja ka selle puhul organism on suuteline kulutama vaid g. Mis parata — 10 kilo pekki koguda 10 aastat — oli aega küll, aga selle peki kaotamiseks kulutada 10 kuud — sellega pole keegi nõus. Täitsa omaette on — täielik nälgimine, kus inimene üldse ei saa toitaineid, vaid ainult puhast vett. Huvitav moment on see, et seda on tunduvalt kergem taluda, kui karmi dieeti. Nälja kaudu kaalukaotust uurides on eri teadlased saanud erinevaid tulemusi — kel on õnnestunud ööpäevas kaotada 1 kg, kellel vaid 0,5 kilo. Nälgija organism kulutab suhteliselt vähe energiat — füüsilisel aktiivsusel maksimaalselt kcal ööpäevas, mis vastaks g rasvale nagu ka karmi dieedi puhul. Kuid kogu ülejäänud kaalu kadu toimub teiste pehmete kudede arvel. Näljas organism läheb valkude kallale, et sellest teha glükoosi, sest glükoos on vajalik Krebsi tsükli katalüsaatori sünteesimiseks. Krebsi tsükkel — organismis energia zac pruun kaalulangus peamine allikas. Aga, on võimalik ka selline situatsioon — rasva kadu on suurem, kui kaalu kadu. See võib esineda, kui turske inimene tahab kaalu kaotada kehakultuuri abil. Sellel juhul organismis toimub üheaegselt kaks protsessi — väheneb rasva mass ja suureneb lihasmass. Kuna teine protsess osaliselt kompenseerib esimese, siis ÜLDISE kaalu kadu on väiksem...aga meie tavainimene ei ole rahul ka sellise tulemusega. Kuid on olemas ka täiesti uskumatu situatsioon — rasv kaob, kuid kehakaal tõuseb! Need mõisted ei ole võrdsed. Suureneb liigeste liikuvus, lihaste venivus, väheneb traumade tekkimise oht Väheneb vere viskoossus, see tugevad koverad rasva kadu südame tööd. Suureneb ainete lagunemise kiirus, mis võimaldab vabaneda suuremal energiahulgal, mis võib olla ära kasutatud nii lihaste liigutamiseks, kui ka üleliigse rasva põletamiseks. Ja veel mitmed eelised. Üks originaalne näide ujujatest. Mõtlete, et kehast jahedamas vees ei tohiks ju olla mitte mingit probleemi üleliigsest soojusest lahti saada. Siin aga eksite. Aga higi ei ole mitte vesi, vaid selle kaudu väljuvad kehast ka paljud mürkained. Siis nende väljutamiseks keha otsib teisi võimalusi...mis kõik taanduvad...läbi neerude.


Haigekassa praegune süsteem pole elujõuline(113) Praegune Eesti tervuishoiu rahastamissüsteem ei ole pikas perspektiivis elujõuline ja vajab elus püsimiseks laiemaid muudatusi maksusüsteemis,. leitakse haigekassa, sotsiaalministeeriumi ja WHO koostöös valminud aruandes. Eesti on praegu üks väheseid Euroopa riike, kus ravikindlustussüteem seisab üksnes töötava elanikkonna panuse najal — selle tulemusel peab umbes 50 protsenti rahvast teenima raha, millega tasutakse teenuste eest, mida kasutab 95 protsenti elanikkonnast (arvestades, et viiel protsendil elanikkonnast ei ole ravikindlustust), kirjutab Eesti Päevaleht. “See ei ole jätkusuutlik, kui te tahate säilitada tervishoiusüsteemi praegust kvaliteeditaset ja ulatust teenuste osas,” nentis WHO tervishoiu rahastamise vanemspetsialist Tamas Evetovits intervjuus Eesti Päevalehele. “Eesti peaks tegema sama, mis on tehtud enamikus teistes Euroopa riikides, kus valitsused maksavad ravikindlustusse lisapanuse mitteaktiivsete inimeste eest nagu pensionärid, lapsed ja töötud,” sõnas Evetovits. Vastaval juhul ei tule haigekassa ots otsaga kokku, selgub analüüsist. “Meie aruanne pakub tulude suurendamiseks mitmeid võimalusi: alates sellest, et tõsta tarbimismaksu, nö patu maksu alkoholile ja tubakale või tulumaksu, kuni keskkonnamaksude (nagu aastane maks mootorsõidukite pealt) ja kapitaalmaksudeni (kinnisvaramaks või sotsiaalmaks dividendidelt),” tutvustas ta. Aruandes rõhutatakse, et oluline on suurendada just avalikku rahastust, mitte jätta veelgi suuremat koormust haigete inimeste kanda. “Praegu on Eesti inimeste omaosalus ravimite ja hambaravi eest tasumisel niigi üks Euroopa suurimatest ka rikaste riikidega võrreldes ja selle alla kannatavad just need, kellel on vähem raha või kes on haigemad,” ütles Evetovits.


Kurk ja melon salat teie naha eest hoolitsemiseks - 2020 Kurk ja melon salat teie naha eest hoolitsemiseks Hea hüdratatsioon, tee teostada ja tervislik toitumine on võtmed, et hoolitseda oma naha eest, et näidata puhta ja noore näo. Kuigi kosmeetika on püüdnud maskide losjoonidel luua erinevaid puuvilja- ja köögiviljade kombinatsioone, on kõige lihtsam ja ökonoomsem viis nende omaduste ära kasutada, et lisada need oma toitumine . Seetõttu GetQoralHealth toome toitumise, maitsega ja ainult 100 kaloriga dieedi järgi järgmise retsepti: Kurk salat meloniga 1 keskmise kurgi 3 tassi kuubikujuline melon Salat maitsema 2 spl limonaadi kontsentraati või rohelist sidruni sooda, lahjendamata 1 spl vett 1 tl taimeõli 1 supilusikatäis amarant 1/2 teelusikatäit chili pulbrit Ettevalmistus: Lõika kurk pooleks (pikisuunas) ja tehke sama iga poolega, kuid diagonaalselt 4 tükki. Nüüd lõigake melon tavapärastesse ruutudesse ja asetage need koos kurgiga kaussi, et neid segada. Väikeses kausis lisage mahla, vee, õli ja tšilli pulbri kontsentraat; Segage hästi ja riietage kurk ja melon. Kata kauss ja külmutage see. Kui te seda teenite, siis puista amarantiseemned igasse serverisse. Kurk on tänu oma suurele veesisaldusele, E-vitamiinile ja looduslikele õlidele, millel on pinguldavad, noorendavad ja niisutavad omadused, mistõttu peetakse seda üheks parimaks loomulikuks abinõuks pimples ja akne rasusele nahale, lisaks sellele, et see on väga tõhus kortsude, tumedate ringide ja naha peal paiknevate kohtade vastu. Teisest küljest aitavad meloni puhastusomadused organismi puhastada toksiinid , mis takistab ka naha laigude ja lisandite ilmumist. Hoolitse ja toonige nahka, võitledes flabiga. Video Meditsiin: Our Miss Brooks: Accused of Professionalism / Spring Garden / Taxi Fare / Marriage by Proxy (August 2020). Oled sa kunagi mõelnud, kui kaua kestab botox? Euroopa Komisjonis avaldatud uurimise kohaselt. \ T JAMA näohooldus, võib see töötlemine parandada elastsust ja elastsust nahka maksimaalselt neli... Ütle hüvasti minutites ... Kuigi tundlikkus mõnedele nahaprobleemidele, nagu akne, võib meid kannatada avatud poorid sagedamini kui muud tüüpi nahad. See on reaalsus, et see probleem ei ole eksklusiivne ja see juhtub enamusega...


The Trinity Bar | Läti ametlik turismiportaal Algus › The Trinity Bar Kategooria: Kiirtoitlustusettevõtted, Kõrtsid ja baarid 56.954430, 24.120525 Aadress: Dzirnavu iela 67, Rīga E-mail: info@thetrinity.lv Koosoleku: +371 67286025 Koduleht: www.thetrinity.lv Keelte valik: Inglise Tööaeg: Monday - Sunday10:00 - 01:00 Soodustused: Katru darba dienu Business Lunch no 12.00-16.00, 3,50 Ls Kuhu minna ja mida vaadata Kino Splendid PalaceKaugus: 0.12 kmKategooria: Arhitektuur, Kino, Kultuuriasutused, Meelelahutus, Muud objektid, RIGA 2014 Riia Uus TeaterKaugus: 0.29 kmKategooria: Meelelahutus EsplanaadKaugus: 0.37 kmKategooria: Loodus, RIGA 2014 Vērmane aedKaugus: 0.38 kmKategooria: Loodus, RIGA 2014 Läti Rahvuslik KunstimuuseumKaugus: 0.46 kmKategooria: Muuseumid Vaata kõik turismiobjektid Virtuaalne Läti kaart


Raudteelased süüdistavad minister Partsi töötuse suurendamises(17) Täna kogunevad Edelaraudtee töötajad üldkoosolekule, et arutada ja võtta vastu tegevusplaan olukorras, kus majandusministeeriumi otsus lõpetada Edelaraudteega veoleping jätab töötuks üle 100 ettevõtte töötaja, raporteeris ametiühing. Raudteelaste ametiühingu esimehe Oleg Tšubarovi sõnul ei huvitanud töötajate saatus ministeeriumi aasta tagasi, kui otsustati Edelaraudteega veoleping lõpetada ning ka täna ei tee neid murelikuks see, et 100 Eesti peret jääb sissetulekuta. Raudteelaste ametiühing koos Edelaraudtee Vedurimeeste Assotsiooniga on viimased aasta aega proovinud tekkinud olukorrale lahendust leida, kuid kahjuks tulutult. "Tänaseni puudub täpne informatsioon selle kohta, kui palju vajab Elron töötajaid. Läbirääkimistel selgus, et töötajate arv sõltub eelarvest ja veomahu tellimusest, kuid nii palju kui ettevõttes täna töötajaid on, uus ettevõte kindlasti ei vaja," selgitas Tšubarov. "Meil on kahju, et ministeerium ei arvesta oma otsustes töötajatega, sest raudteelase amet on väga spetsiifiline ja täna on raudtee sektoris tööd leida tunduvalt raskem kui see oli kuus aastat tagasi," rääkis Tšubarov lisades, et paljud koondatavatest on raudteel töötanud üle 20 aasta, ohverdades sageli oma jõu ja tervise. Tšubarov toonitas, et seekordse koondamise juures ei saa majandusminister Juhan Parts süüdistada naaberriike transiidimahtude osas ning süüdlast otsides ei saa ta vaadata mujale kui peeglisse. "Täna peame tõdema, et enamus koondatavatest peab otsima uue töökohta, kuigi nad oleksid võinud veel aasta töötada. Mõned oleks jõudnud ka õnnelikult pensionile, elamata üle koondamise ja uue töökoha otsimisega kaasneva stressi. Lisaks töötajate koondamisele on ministeeriumi otsuse hind 5 miljonit eurot, mis nad peavad tasuma lepingu ülesütlemise eest," sõnas Tšubarov.


3 hobiautot: soodne Audi, haruldane ameeriklane ja ülivõimas Lexus - Autogeenius 3 hobiautot: soodne Audi, haruldane ameeriklane ja ülivõimas Lexus 2. juuni 2021 kell&nbsp10:38 Kiire pilk müügiportaali leidis taaskord hobiauto kandidaate, mis erinevad üksteisest oma olemuselt ja hinnalt nagu öö ja päev. Aga üks ühine joon neil siiski on – kõik nad on tänavapildis kas haruldaseks jäänud või lausa ainukesed eksemplarid. Mootor: 2,0 l R-4, 85 kW Vana hea Audi 80 tekitab nostalgiat ilmselt paljudes, sest kunagi oli see Eesti üks popimaid sõidukeid. Kuna nende suurest hulgast on säilinud ka väga häid eksemplare, võib 80 sobida mõnusaks vana kooli hobiautoks. Pildil oleva auto kohta räägib müüja ilusat juttu. See on toodud 2006. aastal Saksamaalt, ostetud seal Audi esindusest (läbisõit oli 166 333 km). Eestis on olnud üks omanik (vanem meesterahvas), talvel pole kasutatud. 2000 km tagasi on vahetatud hammasrihm jpm. Roostet ei ole, rehvid on uueväärsed. Sõiduk on väga heas korras. Mootor: 4,0 l V-8, 186 kW Hind: 13 500 eurot Ülimalt stiilne, haruldane, võimas ja luksuslik Oldsmobile Aurora on omaaegsetest Ameerika autodest üks Autolehe lemmikuid. Antud juhul kaunistab seda veel eriti äge värv ning ilmselt on tegu ka väga korraliku autoga. Šveitsist toodud Aurora läbisõiduks märgitakse ainult 135 000 kilomeetrit ning müüja lubab, et auto on tehniliselt üle kontrollitud ning et see on väga hästi säilinud. Kaasa saab talverehvid. Lexus GS F, 2018 Mootor: 5,0 l V-8, 351 kW Hind: 56 990 eurot BMW M5 ja AMG-Mercedeseid teavad kõik ning neid on suhteliselt palju, aga Lexuse suure sedaani sportversioon on ülimalt haruldane – näiteks mobile.de-s on neid müügil ainult kaks – ning jõuab varem või hiljem mõnda autokollektsiooni. Arvatavasti on tegu ainsa uuena Eestisse müüdud GS F-iga, ka on see ainus selline Lexus, mis praegu Eestis arvel on. Auto läbisõit on 66 000 kilomeetrit ja sel on olnud üks omanik. Märksõnad: audi, aurora, auto24, lexus, oldsmobile


Portugallane, kes kirjutab Eestis teleseriaale miljonile vaatajaleRaamat ilmus täna! Reedel näeb trükivärvi esseekogumik „Minu ilus eksiil Eestis", mis sisaldab valikut Ekspress.ee-s kolme aasta jooksul ilmunud kolumnidest või kroonikatest, nagu Marques neid ise nimetab. Mõne nädala ilmub Maarja Kaplinski ja Teve Floreni poolt portugali keelest tõlgitud romaan “Mees, kes tahtis olla Lindbergh”, mis räägib mehelikkusest läbi lennunduse pioneeri, esimesena vahepeatusteta Atlandi ookeani ületanud Lindberghi fännanud mehe heitliku elu. Eestis elades on Marques kirjutanud veel kaks romaani - "Terra Java" ja "Iberiana". Mees on tuntud ka kui suurima jälgijate arvuga (hetkel üle 21 000) twitterdaja, kelle asukohaks on Eesti. Enamik tema jälgijaid on aga enesestmõistetavalt Portugalis või Brasiilias. „Twitter annab mulle kindluse tegutseda iseseisvalt ja iseend ja oma raamatuid turustada,“ ütleb Marques, kes kulutab Twitterile päevas ligi kaks tundi. Eesmärgiks on tal seatud 100 000 jälgijat. Viimased neli aastat kirjutab ta Eestist iga nädal ühe osa teleseriaalist, milles õpetatakse portugallasi õigemini ja rikkalikumalt oma keelt kasutama. Seriaalil on üks miljon vaatajat. „Võti on selles, et ma arvan – mul on hea huumor – ja muidugi selles, et meil on portugali viimase aja populaarseim näitleja, kes seda esitab - Diogo Infante. Ma töötan koos oma tõlkija Tevega, et pakkuda sarnast formaati ka eesti televaatajale,“ ütleb Marques. Äsja valmisid tal pilootosad hoogsast teleseebist „Hologramm“, mis kujutab Portugalist Tallinnasse Skype ́i-laadsesse firmasse tööle tulnud tumedanahalise programmeerija seiklusi Eestis. „Kultuurilised paradoksid – me mängime piiri peal. Mis meil on ühist ja mille poolest erineme,“ nimetab ta sarja märksõnu. Enne Eestisse maandumist 2006. aastal oli Marques maailmarändur, kes reisis ringi Austraaliast Honduraseni, Brasiiliast Indiani, Guinea-Bissaust või Sansibarist rääkimata, kirjutades lugusid portugali ajakirjadesse elust eri paikades talle omases pehmelt sarkastilis-humoristlikus võtmes. Ta alustas reporterina suuremates portugali päevalehtedes ja oli seejärel ka mitme väljaande peatoimetaja. Tallinnasse sattus ta pooljuhuslikult, tulles siia Amsterdamist. „Tegin 2005. aasta detsembris nimekirja viie linnaga, kuhu elama minna: Stockholm, Berliin, Vilnius, Hamburg, Viin ja Bergen. Tallinn ei olnud nimekirjaski! Siis oli Tallinnas nagu midagi puudu. Midagi, põrgut, oli puudu. Või siis – ma ei saanud eestlusest-eestlastest aru,“ meenutab Marques. Aga asjalood muutusid. „On selgunud, et Eestil on mingi nähtamatu magnet. Aga unustage eelarvamus - ma koliks kunagi mingisse riiki naiste pärast – come on,“ lausub ta. (Loe sel teemal ta kolumni "Tegelikult ka - sa tulid Eestisse ju tüdrukute pärast...") Aasta lõpuks kavatseb Marques kirjutada raamatu Eestist, mis ilmuks nii inglise keeles kui eesti keeles. „Tahaks väljendada seda, mida ma siin olen näinud ka romaani vormis. Mõnevõrra paradoksaalsed karakterid, peategelasteks eesti naised. Pronkssõdur, Kalamaja, Kopli. Ja eestlus,“ räägib ta. Marquesi arvates on Eesti feministlik riik, kus enamuses olevad naised tõmbavad niite. „Isegi, kui mehed valitsevad riiki, on see väga naiselik riik, kus mehed kaitsevad naisi. Ja saavad olla ürgmehed,“ ütleb ta.


aastakäik, uhke, klassikaline, tool, the, pleasuring, ise, amatöör


text: Kaitsevägi: raketisüsteem Patriot on kiireim viis õhukaitse tagamiseks - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt Kaitsevägi: raketisüsteem Patriot on kiireim viis õhukaitse tagamiseks Kaitseväe hinnangul oleks NATO liitlaste raketisüsteemide Patriot paigutamine Balti riikidesse kiireim ja efektiivseim viis õhukaitse tagamiseks. Nooremleitnant Roland Murof kaitseväe peastaabi pressijaoskonnast ütles BNSile, et kaitsevägi on juba mõnda aega rääkinud õhukaitsest laiemalt ning kaugmaa õhutõrjest kitsamalt kui Eesti iseseisva kaitsevõime lünkadest. Kaitseväe juhtaja kindralleitnat Riho Terrase ütles ajalehele Financial Times antud usutluses, et ebapiisav õhutõrjevõimekus on muutnud Balti regiooni haavatavaks Venemaa ootamatule rünnakule ning seetõttu peab NATO kaaluma sõjalennukite arvu suurendamist regioonis ning kavandama lisaks siia ka Patriot-rakettide paigutamist. «Tegemist on kaitseväe juhataja ja kaitseväe hinnanguga Eesti kaitstavuse erinevate võimelünkade kohta, mille juures Patriot rakettide paigutamine Balti riikidesse ja Poolasse on üks efektiivsemaid viise kaugmaa õhutõrje tagamiseks,» sõnas nooremleitnant Murof. «Varssavi tippkohtumine peab eelkõige andma poliitilise raamistiku NATO kaitsevõime tugevdamisel. Patriot raketid on ainult üks viis seda teha,» ütles nooremleitnant Murof. «Tähtis on, et sellised otsused langetataks ühiselt. Laiemalt on oluline NATO ühtsus, kui see kaob, siis kaotame me kõik. NATO tugevdamine peab jätkuma ka pärast tippkohtumist.» Murof viitas, et kaitseväe juhata poolt usutluses öeldu tugineb kaitseväe ja kaitseministeeriumi hinnangutest võimelünkadele. Praegu kehtiv riigikaitse arengukava aastateks 2013-2022 räägib keskmaa õhutõrjevõime arendamise alustamisest mitte enne 2022. aastat. "Ka siis ei õnnestuks meil praeguste vahendite juures keskmaaõhutõrjet välja arendada täiel määral, rääkimata kaugmaaõhutõrjest, mis on osa komplekssest õhukaitsest," sõnas nooremleitnant Murof. Ta selgitas, et kaugmaa õhutõrje funktsioon ei ole otseselt mingi objekti kaitse, vaid õhuruumi turvalisuse tagamine õhuoperatsioonide tarbeks. «Siin peame vaatama kogu õhukaitse plaanimist kompleksselt, kus on oma roll õhukaitsel õhust, see on lennukite näol ning ka erineva kaugusega maapealsete õhutõrjesüsteemide koostoimimisel,» ütles nooremleitnant Murof. Hinnangu, mitu Patriotide patareid tuleks Balti riikidesse paigutada, saavad anda siinsed planeerijad koos NATO väevõime planeerijatega. «Tegu on pikema hindamisprotsessiga. Meie jaoks on oluline, et arvestataks meie iseseisva kaitsevõimega, aga nähtaks ka neid lünki, kus vajame liitlaste toetust,» sõnas ta.


text: Ernest McCulloch Aastal 1957 asus Ernest McCulloch tööle äsjaloodud Ontario Vähiinstituuti, kus hakkas koostöös biofüüsik James Tilliga tegelema eelkõige vereloome ja leukeemia uurimisega. 1960. aastatel alustasid nad katseid kiiritatud hiirtega, kellele siirati luuüdi rakke. Nad avastasid, et hiirte põrnas tekkis proportsionaalselt luuüdi hulgaga uusi erinevat tüüpi vererakkudest koosnevaid kogumeid, ning tõestasid, et iga kogum oli tekkinud ühestainsast rakust. Oma uurimistöö tulemused avaldasid nad aastal 1963 ajakirjas Nature.


text: Lekk (; kood ALL, sümbol L) on Albaania rahaühik. Ajalugu Rahaühik nimetati Lekë Dukagjini järgi, kes elas 15. sajandil, oli Skanderbegi kaasaegne ja juhtis pärast viimase surma võitlust Osmanite riigi vastu, kuid pärast tema surma sai Albaania osaks Osmanite riigist. Tema nimi on Aleksandri albaania lühendatud nimekuju. Lekki hakati Albaania rahaühikuna kasutama aastal 1926. Mündid 1995. aastal võeti kasutusele uued 1-, 5-, 10-, 20- ja 50-lekised mündid. 100-lekine münt lisati 2000. aastal. Ühelekist münti igapäevaelus praktiliselt ei kasutata. Rahatähed 11. juulil 1997 võeti kasutusele uued rahatähed. Aastal 2007 lisati 2000-lekine rahatäht. Valuutakurss 1 EUR = 117.09651 ALL (14.09.2022 seisuga) Viited Välislingid Galerii: Albaania pangatähtede (saksa) (inglise) Lekk Rahaühikud


text: Geraldine Margit Virginia Olga Maria Apponyi de Nagy-Appony (või Nagyappony või Nagy Apponyi) (6. august 1915 Budapest (Pest) – 22. oktoober 2002 Tirana) oli krahvinna, lühikest aega albaanlaste kuninganna Geraldina. Ta sündis Ungaris Budapestis. Tema isa oli krahv Julius (ehk Gyula) Apponyi de Nagy-Appony (või Nagyappony; (15. august 1873 Nagyappony – 27. mai 1924 Budapest) ja tema ema oli ameeriklanna Gladys Virginia Steuart (18. juuli 1891 – 19. november 1947), vanast Virginia perekonnast pärit miljonäri tütar, Richard Nixoni sugulane. Geraldine oli ainuke Euroopa kuningliku perekonna liige, kelles voolas ameerika verd. Geraldine'i isapoolne vanaisa Lajos (ehk Ludwig) Apponyi (2. mai 1849 Baden bei Wien – 11. detsember 1909 Budapest) oli Habsburgide õukonnas kõrge ametnik. Geraldine'i emapoolne vanaisa John Henry Steuart (1831–1892) oli USA konsul Antwerpenis. Geraldine'i vanemad said tuttavaks Pariisis 1912. aastal ühel lõunasöögil Austria-Ungari saatkonnas ning nad abiellusid 1914. Kui Austria-Ungari impeerium kokku varises, siirdus Apponyite perekond Šveitsi. Aastal 1921 naasid nad Ungarisse. Kui aga Geraldine'i ema jäi leseks, otsustas ta võtta oma kolm last (Geraldine, Virginia (sündinud 1916) ja Gyula (ehk Julius; 1923–1946) elama enda juurde suvituskohta Mentoni Lõuna-Prantsusmaal. Kui ta aga abiellus ühe Prantsuse ohvitseriga, nõudis isa perekond, et lapsed asuksid elama vanaema juurde Ungarisse, et saada haridus Ungaris. Ema jäi nõusse. Lapsed saadeti Pressbaumi Püha Südame internaatkooli Viini lähedal. Vaheaegadel olid lapsed vanaema ning tädide ja onude juures perekonna mõisas. Kui Geraldine oli 16-aastane, siis vanaema suri. Pärast seda veetsid Geraldine ja Virginia oma vaheajad põhiliselt Szebegényis oma edasipüüdliku tädi krahvinna Fanny Karolyi pool. Seal nad õppisid hommikuti kiir- ja masinakirja. 17-aastaselt osales Geraldine, kes peatus Budapestis Karolyi palees, Ungari monarhistide korraldatud ballil. Geraldine asus tööle raamatukoguhoidja abilisena või postkaartide müüjana Budapesti Rahvusmuuseumis, mille direktor oli tema onu. Kohe pärast 21-aastaseks saamist sai Geraldine ühelt Albaania kuninga Zog I kuuest õest kutse Albaania õukonda. Zogi õed olid käinud Viinis ja Budapestis pruuti otsimas ning saatnud vennale ballil tehtud foto Geraldine'ist. Kuningas otsis abiellumise eesmärgil ilusat aadlisoost naist, kelle seljataga ei oleks Mussolini, kes soovis Albaaniat oma võimu alla saada. Mussolini lootis, et Zog abiellub Itaalia printsessiga. Kuningas oli näinud Geraldine'i pilti ja sellesse armunud. Foto oli tehtud Ungari monarhistide ballil, kui Geraldine oli 17-aastane. Geraldine oli üks Euroopa aristokraatlikest iludustest, keda hüüti ka "Ungari valgeks roosiks." Enne seda olevat kuningas lasknud otsida kena välimusega pruuti, kelle sissetulek oleks vähemalt miljon USA dollarit aastas. Kuninga usaldusalune kindral Cyczy külastas Budapestis Geraldine'i ja Apponyite perekonda, et kutset kinnitada. Geraldine'i sõber krahvinna Katherine Teleki saadeti Tiranasse, et ta tänaks kuningat ning vaataks hoolega ringi. Geraldine kirjutas kirja, milles ta võttis kutse vastu. Detsembris 1937 sõitis Geraldine koos ühe sõbraga Barist laevaga Durrësesse. Pärast maabumist 1. jaanuaril 1938 (teistel andmetel maabus Geraldine varem, kuid kohtumine kuningaga leidis aset samal päeval) viidi Geraldine villasse, mille kõik toad olid täis punaseid roose. Hilisõhtul esitleti teda kuningale. Nad vestlesid varahommikuni. Kui Geraldine ärkas, oli talle paleest toodud hiigelsuur roosidest süda. Kell 4 päeval tegi kuningas abieluettepaneku, mille Geraldine võttis vastu. Lõplik kihlus (Geraldine'i ametlik nõustumine) leidis aset 10. jaanuaril 1938. Geraldine'i eestkostja krahv Karl Apponyi andis oma nõusoleku. Geraldine'ist sai Albaania printsess. Kui Geraldine'ile kingiti rahakott, mille sisu oli väärt 500 000 USA dollarit, olevat ta määranud selle summa heategevuseks. Albaanlased võtsid tulevase kuninganna hästi vastu. 27. aprillil 1938 abiellus ta Albaanias Tiranas albaanlaste kuninga Zog I-ga. Laulatus oli ilmalik, sest Geraldine oli katoliiklane, ent kuningas oli moslem. Üks kuningapoolsetest tunnistajatest oli Galeazzo Ciano, kes oli tulnud Albaaniale survet avaldama, et ta võtaks vastu Itaalia protektoraadi. Geraldine'i loor oli kinnitatud oranžidest õitest moodustatud diadeemi külge. Pruudi valge atlasskleit oli pärlitega ja teemantidega tikitud. Kleidi oli kuningas tellinud Pariisist Worthilt. Geraldine'il oli kuus pruutneitsit. Pulmatort oli kolme meetri laiune. Geraldine lõikas seda oma abikaasa saabliga. 50 000 rahvariides last aplodeerisid. Vaenujalal olevad klannid jõid koos veini. Pulmakinkide seas oli helepunane Mercedes Adolf Hitlerilt. Mussolini kinkis vaskvaase ja Francisco Franco kinkis haruldase vitriinkapi. Ungari riigihoidja admiral Miklós Horthy poolt oli faeton ja neli lipizza hobust. Itaalia kuningas Vittorio Emmanuele III saatis pronksist traguni ratsakuju. Pärast pulmapidu siirdus noorpaar Durrësesse, kuhu oli rajatud mesinädalate puhuks paviljon. Geraldine'ist sai maailmas nooruse poolest teisel kohal olev kuninganna. Temast noorem oli ainult Egiptuse kuninga Faruki abikaasa Farida. Samuti oli Geraldine esimene ameeriklanna, kellest sai kuninganna. Juunis tegid itaallased katse kuninglik paar röövida, tuues ettekäändeks jahisõidu mööda Aadria mere rannikut. 5. aprillil 1939 sündis troonipärija prints Leka. Zogi võimule tegi lõpu fašistliku Itaalia sissetung Albaaniasse 7. aprillil 1939. Kuninganna, kellel pärast sünnitust tuli alles verd, põgenes koos pojaga (ning arsti ja lapsehoidjaga) Hitleri kingitud Mercedesega mööda keerulisi mägiteid Kreekasse. Kuigi seda on väidetud, ei tühjendanud kuninganna oma pangakontot. Kaasas olid tal ainult ehted ja pisut muid isiklikke asju. Väikesesse ehetekotti, mida ta hiljem alati kaasas kandis, kühveldas ta natuke Albaania mulda. Geraldine sai kuningannana Albaania pinnal viibida 354 päeva. Kuningas järgnes talle koos 115 õukondlasega, kes kandsid 10 rasket kasti väärtasjadega. Kreekasse ei tahtnud nad jääda, et Mussolini Kreeka kuningale, kes neid oli võõrustanud, etteheiteid ei teeks. Kreekast Londonisse Ritzi hotelli jõudmiseks tuli läbida Türgi, Rumeenia (kus kuningas Carol neid vastu võttis), Poola, Baltikum, Rootsi, Holland, Belgia ja Prantsusmaa. Nad seadsid end sisse Pariisi piirkonna korterites, kuid olid sunnitud põgenema sakslaste eest, kes olid selleks ajaks juba sisse tunginud Belgiasse. Kuninglik perekond ja õukond hakkasid kolme limusiiniga lõuna poole liikuma, liitudes teiste põgenike aeglase vooriga. Pärast Saksa pommituslennukite tule alla sattumist hargneti ning taasühineti Bordeaux's, kust 1940. aasta hilissuvel saadi ümberpiiratud sadamast viimase laevaga Liverpooli ja sealt rongiga Londonisse. Londonis kuulus kuninga kaaskonda 30 inimest, sealhulgas tema kuus õde. Kogu sõja ajaks jäid nad Inglismaale. Ritzi hotellist kolisid nad Parmoor House'i, maamajja, mille nad rentisid Buckinghamshire'is Chilternsis. Geraldine'ile pakuti osa Hollywoodi filmis, mis jutustab tema armastusloost, kuid ta keeldus, sest abikaasa kinnitas, et neil on piisavalt raha. Kui sai selgeks, et USA ja Briti abi puudumise tõttu Albaaniasse naasta ei õnnestu, asus perekond Egiptuse õukonna ametlikul kutsel elama Egiptusse. Algul elati ühes Giza hotellis püramiidide lähedal, hiljem asuti elama villasse Aleksandria moodsas Ramlehi linnaosas. Aleksandrias elas teisigi endisi monarhe, kellele kuningas Faruk oli varjupaika pakkunud. Geraldine sõbrunes Bulgaaria ekskuninga Simeon II ema Ioannaga. Kui Gamal Abdel Nasser Faruki 1952 troonilt tõukas ja viimane Egiptusest lahkus (kuninganna vaatas Aleksandrias binoklist Faruki tema jahi pardal), kolis Zog, kelle tervis oli halb, oma perekonna ja kaaskonnaga Prantsusmaale. Alates 1946. aastast elas Geraldine läbi eksiiliväntsutused Prantsusmaal, Inglismaal, Egiptuses, Ameerikas, Rodeesias, Hispaanias ja lõpuks Lõuna-Aafrika kõrgtasandikel. Kuningas Zog suri Prantsusmaal Suresnes'is 1961. Nende poeg Leka nimetas end pärast isa surma albaanlaste kuningaks Leka I-ks. Pärast poja väljasaatmist 1975 jäi Geraldine Madridi, kuid liitus poja perekonnaga Lõuna-Aafrika Vabariigis 1992. Juunis 2002, pärast amnestiat pojale, kes oli tagaselja süüdi mõistetud relvastatud ülestõusu organiseerimise eest 1997, kutsusid 40 Albaania parlamendi liiget Geraldine'i naasma Lõuna-Aafrikast Tiranasse. Ta tuligi 28. juunil koos pojaga ja tema perekonnaga, kuid väitis endiselt, et tema poeg Leka on Albaania legitiimne valitseja. Albaaniasse naastes nuttis ta rõõmust. Ilmselt kliimamuutuse tõttu tekkisid Geraldine'il hingamisraskused, mistõttu ta viidi augustis ühte Prantsuse hospidali. Geraldine suri Tiranas sõjaväehospidalis 22. oktoobri õhtul kell 22.30 või 22.40 pärast korduvaid hingamisraskusi (talle tehti kaks kopsuoperatsiooni) ja nelja südameatakki. Peaminister Fatos Nano külastas lahkunu perekonda. Ta andis üle kaastundeavalduse, kus oli muuhulgas öeldud, "et Geraldina jättis jälgi Albaania ajalukku. Teda jäädakse mäletama tema rahu- ja kooseksisteerimise sõnumite tõttu, mida ta andis elu lõpuni. On tulnud aeg hinnata monarhia eksisteerimise lühikest ajalugu meie riigi eksisteerimise tähtsa osana. Albaania annab Geraldinale igati au. Valitsusel on valus Albaaniat nii palju armastanud naise kaotuse pärast." Geraldine'i surnukeha pandi välja Armee Keskmajja. Sellele käis 26. oktoobril austust avaldamas asepeaminister ja välisminister Ilir Meta. Kirstus oli kahe peaga kotkas ja rist. Ta maeti kõigi auavaldustega (sealhulgas matusepalvus Shen Pjetri katedraalis) 26. oktoobril 2002 Sharra avalikku surnuaeda "VIP-ide alale". Matusetalituse viis läbi katoliiklik Tirana, Durrëse ja kogu Albaania peapiiskop Rrok Mirdita. Matustel viibis ka õepoeg, Prantsusmaa välisasjade riigisekretär Renaud Muselier. 13. novembri keskpäeval peeti tema mälestuseks missa Pariisi La Madeleine'i kirikus. Isiklikku Kuninganna oli pikka kasvu ja ilus. Allikas Geoffrey Hindley. Euroopa kuninglikud perekonnad, Tallinn 2002. Välislingid Foto pruudina Pulmapilt Pulmapilt Pulmapilt Pulmapilt Foto kuningannana Foto kuningannana Koos kuningaga Koos kuningaga Koos kuningaga Durrëses Foto: koos Zogiga 1960 nettyroyal.nl royal news for the year 2002 Matusepildid ja muud fotod(arhiveeritult) Matusepildid(arhiveeritult) Albaania inimesed Katoliiklased Sündinud 1915 Surnud 2002


text: SYSTEM BLONDE komplekt blondidele juustele suvises kotis(Anti-yellow) @ Beauty123 Esileht » SYSTEM BLONDE komplekt blondidele juustele suvises kotis(Anti-yellow) taastab loodusliku blondi eemaldab õrnalt lisandid, samal ajal värvi korrigeerivad pigmendid neutraliseerivad soovimatud kollased toonid valgeid ja hallikaid juukseid täiustab hõbedaks sisaldav uv-filtrid Efekti säilitamiseks kasutage pärast System Blonde Anti-kollane või Anti-oranž šampooni Violetsete värvipigmentide ja spetsiaalsete katioonsete koostisainetega rikastatud, see hüdreerib juukseid, jättes need heleda läikega siledamaks ja heledamaks


Kajar Lember: Tantsud uurivate tähtedega(52) Minu perre sündis hiljuti pisikene plikatirts. Seetõttu on praeguses elamises pisut kitsas ja oleks soov endale uus elamispind muretseda. Kuna elan praegu linnast väljas, aga töökoht asub kesklinnas, siis tekkis selline mõte, et kolikski kohe päris linna elama.Aga lugedes ajakirjandusest viimastel päevadel erakonnakaaslaste kohta kirjutatut, ei julgegi enam edasi tegutseda. Enne, kui söandan mõnele kinnisvarafirmale meili saata või — mis veel hullem — kellegagi kohtuda, tekib hulk küsimusi. Töötan nimelt tegevjuhina poliitilises organisatsioonis, mille juhtivate liikmete eraelu tundub avalikkusele veelgi suuremat huvi pakkuvat kui näiteks riigikogus menetletav riigieelarve või rikka abielumehe seadus. Mulle tundub, et peangi pöörduma eelkõige avalikkuse, ajakirjanike, uurimisasutuste ja võib-olla veel kellegi poole, et saada tarka nõu. Palun öelge, kelle ehitatud majas võin ma omale elasmispinna soetada? Soovitaja peaks kindlasti arvestama, et maatükk ei oleks ka enne praegust arendajat või ehitajat kuulunud mõnele isikule, kes on kunagi tundnud kedagi, kes tundis kedagi nende isikute seast, kes on praegu uurimisorganite huviorbiidis. Helistada ega meili saata ei soovi ma enne, kui olen kindel, et see on „sobiv kinnisvaraettevõtte“ ja „sobiv finantseerija“. Ilma õiget valikut tegemata ei saa ma vist endale sõpru soolaleivapeole kutsuda, selle asemel kutsuvaid mind kutsutakse äkki kusagile... Kevadistel valimistel ei läinud Rahvaliidul kõige paremini ja pärast seda otsustati, et erakonnas toimuvad teatavad muudatused. Vahetusid mitmed juhtivad persoonid. See on ühes poliitilises organisatsioonis täiesti loomulik. Piltlikult öeldes toimus erakonnas verevahetus, kuid tundub, et seda kõike on poliitkonkurentsis ikkagi liiga vähe. Erakonna juhtfiguurid on ikka pideva turmtule all ja tundub, et tulistatakse seni, kuni padruneid jätkub. Viimasel ajal on järjest enam kuulda seda, et kuna “pärispadrunitega” ei õnnestunud tabada, siis paugutatakse tagantjärgi veel pikalt paukpadrunitega. Ent küllap saavad otsa needki. Toimunu on tõepoolest vastik, tülgastav. Eelkõige meie erakonna liikmete ja juhtkonna huvides on ju see, et need kõikvõimalikud kahtlustused erakonna tipp-poliitikute suhtes saaksid kiire lahenduse. Me teeme omalt poolt kõik, et olla avatud ja suhtlemisvalmis, et lõpplahendused tuleksid võimalikult kiiresti. Praegu on aga küll selline tunne, et hoolimata sellest, milliseks kujuneb lõpptulemus, on see pikaleveninud tühikargamine meid juba ette hukka mõistnud. Isegi positiivsete lahendite korral on hea edaspidi näpuga näidata, et kohus küll süüdi ei mõistnud, aga... Tänaseks on maadevahetustehingud uuritud üle aasta. Tulemust samahästi kui ei ole. Nüüd avastati, et asi on “suurem ja laiem” ning vaatamata minister Langi kõiketeadmisele ei tule süüdistuse jagu materjali kokku. Uuritakse teises võtmes veel üks aasta — ja viimati tuleb välja, et ei olnudki altkäeamaksu võtmise juhtum, vaid hoopis „tagantkäelöök”. Ja uurime veel ühe aasta. Jne? Rahvaliitlased peavad aga kogu selle aja olema ettevaatlikud. Valla- ja linnajuhid peaks vist parteist välja arvama — just omavalitsustele on Rahvaliidu poliitika tulemusel eraldatud paar miljardit lisakrooni, siin on kindlasti tegemist teatava seotusega. Alati tuleb kontrollida, et lõunasöögi kõrvale võetud pirukas ei sisaldaks Eestis toodetud jahu ega liha, sest nii looma- kui ka viljakasvatajad on saanud otsest kasu Rahvaliidu maaelu poliitikast. “Tule, taevas, appi!“ on öelnud üks Eesti presidentidest. Neid sõnu on korranud ka tänane peaminister. Praegu tahaksin ise neid sõnu hüüda. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17167402