text: Oled ostnud maja? Vaata, milliseid aiatööriistasid sa vajad - Lääne Elu Avakülg Sisuturundus Oled ostnud maja? Vaata, milliseid aiatööriistasid sa vajad Oled ostnud maja? Vaata, milliseid aiatööriistasid sa vajad 25. aprill 2022 08:27 Palju õnne uue maja ostu puhul! Oled kindlasti majaga saanud kaasa ka imelise aia, kus just nüüd on õige aeg alustada kevadtöödega. Kui see on sinu esimene maja, siis ei pruugi sul olla erinevaid aiatööriistasid, mida selle korrastamiseks vajad. Siinkohal tuleme sulle appi ja tutvustame olulisemaid vahendeid, mis tuleks soetada. Esimene asi, millele mõelda on niiduk. Juba kevadel hakkab muru kiiremini kasvama ning alates sellest ajast kuni sügiseni tuleb seda niita paar korda nädalas. Niitmiseks vajad aga niidukit, selleks võib olla robotniiduk, klassikaline muruniiduk, aga ka murutraktor. Niiduki valikul lähtu sellest, kui suur on sinu murumaa. Kui sinu aed on väike, siis piisab ka klassikalisest niidukist, sest niitmisele ei kulu palju aega. Kui aga on tegemist juba natukene suurema maa-alaga, tasub kaaluda robotniidukit. Robotniiduk on mugav vahend, sest pärast selle seadistamist töötab see sinu eest. Ja seda mitu korda nädalas. Kui sul on kodus robotniiduk ei pea sa enam niitmisele mõtlema ja saad suve nautida. Soeta endale robotniiduk, kui sa ei soovi üleliigselt palju aega niitmisele veeta. Juhul, kui sinu maa-ala on äärmiselt suur, siis mõtle murutraktorile, sest see võib kuluda teist liiki niidukite asemel ära. Reha ja aiakäru Reha on ütlemata universaalne vahend, mida saab kasutada päris mitme erineva aiatöö jaoks. Kevadel, kui hakkad muru hooldama, tasub see ära riisuda, et eemaldada vana muru või taimsed jäägid. Sügisel kulub reha ära lehtede riisumiseks. Siis, kui sa hooldad enda hoovis hekki, on reha abiks, et kõik kiirelt kokku riisuda ja ära viia. Olenemata, kui suur või väike on sinu aed, ilma rehata sa hakkama ei saa. Teine sama oluline asi on aiakäru, sest sellega saad sa vedada ära nii riisutud muru, oksad kui ka kõik muu vajaliku. Soeta aiakäru, mis on kerge ja lihtsalt manööverdatav, et saaksid seda mugavalt kasutada. Kuumemal suvel tuleb taimi tihedamalt kasta. Kui sinu aed on suur ja sul on palju taimi, siis kastekannuga kastmine võtab väga palju aega ning jaksu. Sellisel juhul tasub investeerida hoopiski korralikku aiavoolikusse, millega kasta taimi, muru, aga ka pesta oma autot. Aiavoolik on lisaks kastmisele heaks abiliseks ka koristamisel, näiteks, kui soovid puhastada terrassi või pesta enda maja seinu vms. Töökindad ja muud tarvikud Viimaseks, varu endale mitu paari erinevaid töökindaid, mida kasutada kas riisumisel, niitmisel või hoopiski istutamisel. Erinevateks töödeks on mõeldud erinevat tüüpi aiakindad, seega veendu enne ostu, et soetad just sellised kindad nagu sul on vaja. Lisaks kõigele sellele võib sul vaja minna veel erinevaid aiatööriistasid nagu heki- ja oksakääre, käsisaagi jms. Mõtle läbi, milliseid aiatöid tuleb sul teha ja soeta kõik vajalik.


source: CulturaX

text: Poletik kuunarnuki liigeste kaes. Enamlevinud luu- ja liigesehaigused Üks tähtsamaid ravisoovitusi on, et pöörduksid sellise arsti poole, kes oskab ja soovib teha liigesesüste siis, kui selleks on vajadus. Tänapäeval on olemas ka ravimeid, mis aeglustavad liigeste kulumist. Tõhusa tulemuse saavutamiseks on hädavajalik tagada haigele käele maksimaalne rahu. Patsiendid läbivad liigese sees sünovektoomiat või vabade kehade eemaldamist. Haigus ei ole täielikult ravitud ja kõigi terapeutiliste meetmete eesmärk on patsiendi seisundi leevendamine. Hemofiilia Hemostaasi pärilik patoloogia, mida iseloomustab vere hüübimise rikkumine. Selle haigusega patsientidel on kalduvus erinevat tüüpi verejooksudele. Sageli on neil küünarliigestes verevalumid ja verevalumid. Samuti märkavad nad, et nende küünarnukk on punane ja paistes. Mõjutatud koe palpeerimine põhjustab ägedat valu. Hemofiilia mõjutab peamiselt mehi ja see on päritud mööda naisjoont. Harva pärivad tüdrukud haiguse haigelt isalt. Patoloogia diagnoosimist viivad läbi mitmed arstid: geneetik, neonatoloog, hematoloog ja lastearst. Seda haigust ravitakse asendusravi abil. Süstitud kontsentraadi annus määratakse sõltuvalt verejooksu tüübist ja raskusastmest ning hemofiilia raskusastmest. Neurogeenne artropaatia või Charcoti liiges Neurogeenne artropaatia on Charcoti liigese kiiresti arenev patoloogia. Mõnel juhul saab patsienti aidata ainult operatsiooniga. Küünarliigese turse, mida teha Selle probleemi ilmnemisel tuleb kõigepealt pöörduda spetsialisti poole. Diagnoosi vedava arsti valik sõltub haiguse põhjustest. Kui küünarliiges on lihaste ja lihaskonna probleemide tõttu paistes, peaks probleemiga tegelema ortopeediline kirurg. Kuid enne selle arsti külastamist peate konsulteerima kirurgiga. See spetsialist määrab diagnoosimise taktika. Küünarliigese tursega seotud probleemide kõrvaldamiseks kasutatakse mitmeid operatiivseid ja konservatiivseid meetodeid. Liigne vedelik liigesõõnsusest kõrvaldatakse punktsiooni abil. Protseduur on peaaegu valutu ja lihtne. Nagu põlveliigesel, nii on ka küünarliigesel rangelt piiratud liikuvusulatus: ülesirutust takistab küünarluul asuv küünarjätke. Liigese küllaltki keerukast mehaanilisest ehitusest on tingitud terve rida luulisi düsfunktsioone, mis põhjustavad küünarliigese valu, kuid mida on lihtne osteopaatiliste metoodite abil leevendada. Küünarliigese valude peamised põhjused Küünarliigese epikondüliit — küünarjätket ümbritsevate kõõluste põletikuline haigus küübnarliigese sise- või välisküljel. Põhjalikumalt küünarliigese epikondüliidist. Mis seda põhjustab? Ülepinge — põhjus võib olla tööga seotud, kuid ei pruugi. Selline pinge võib tuleneda reketi hoidmisest või korduvat haaramist nõudvatest tegevustest, nagu lihalõikamine, maalimine, lehvitamine. Trauma — otsene löök küünarnukile võib tekitada kõõluse paistetuse, mis kahjustab kõõlust. Kõõlust võib kahjustada ka järsk tugev liigutus, jõud või tegevus. Kes sellesse haigestuvad? Kõige sagedamini esineb seda probleemi 30—50aastastel, kuid ka muus vanuses meestel ja naistel. Põletik kahjustab ka kõõluseid ning aastate jooksul kujunevad reumatoidartriidile iseloomulikud deformatsioonid moonded. Poletik kuunarnuki liigeste kaes nähtavaim tunnus on turse, mis on tingitud liigesesse öösel kogunevast tursevedelikust ja liigesekesta paksenemisest. Äge põletik põhjustab samuti naha paikse punetuse ja kuumenemise. Turset täheldatakse alguses peamiselt sõrmedes ja randmetes. Kõige iseloomulikumal juhul ongi reumatoidartriit varvaste ja labakäte liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse, aga ka lõualiigestesse ja lülisamba kaelaossa. Alguses on üldine haiglane tunne, väsimus, hommikune liigesejäikus. Üldseisund halveneb sedamööda, mida rohkem liigeseid on Poletiku kreem ja mida kiirem on sete. Sagedamini on reumatoidartriit siiski pikaajaline, isegi aastakümneid kestev haigus. Kõhre ja luu uuristamine algab juba nädalate jooksul. Aastatega uurded laienevad ja ilmuvad üha uutesse liigestesse. Kauakestev põletik närtsitab kudesid: nahk õheneb, lihased kõhetuvad, luu hõreneb ja vere hemoglobiin langeb. Kõige rohkem teevad Venitatud harja tarud jäsemete suurte liigeste puusa, põlve, õla ja lülisamba kaelaosa kahjustused. Ka labakäte väikeste liigeste kahjustus segab tööd ja toimetulekut. Ehkki liikumine ja liigutused on suuresti häiritud, peab suurem osa haigetest — ehkki küll mitte kõik — suurimaks mureks valu. Vaevalt et haigel tuleb mõne muu haiguse korral kannatada valu peaaegu kõigis liigestes peaaegu iga päev peaaegu poolsada aastat. Kauakestnud reumatoidartriidi puhul Poletik kuunarnuki liigeste kaes olla häireid ka teistes elundites. Silmade, suu ja suguelundite limaskesta kuivamine on tingitud Sjögreni ehk kuivuse sündroomist. RAVI Reumatoidartriiti ravitakse ravimite, lõikuste, füsioteraapia ja tegevusteraapiaga. Kuna haigus kestab Poletik kuunarnuki liigeste kaes, on tähtis, et haiged saaksid võimalikult palju teadmisi haigusest, selle ravist ja ravimite kõrvaltoimetest. Oma haigust tundva patsiendina võid pöörduda ravile õigel ajal ja vajaduse korral soovitada arstile meetmeid, mis Sind on hästi aidanud. Reumatoidartriidi ravimite seas on kõige tähtsamal kohal Paisub polveliigese parandavad kuluravimid e nn baasravimid kuld; hüdroksüklorokiin; sulfasalasiin; tsütostaatikumid e rakutõkestid, treksaan, asatiopriin, tüklofosfamiid, kloorambutsiil, tsüklosporiin jt.


source: fineweb

text: Paastumaarjapäev |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Artikkel vajab vormindamist vastavalt Vikipeedia vormistusreeglitele.| Nagu paljud Vana Testamendi isikudki, annab Maarja end tervikuna Jumala käsutusse. Ta teeb seda teadlikult ja väljendab oma nõusolekut: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle Sinu sõna järgi!” Maarjapäevade reas on tähistatud ka Maarja külaskäigupäeva (varem 2. juuli, kalendrireformi järel 31. mai), mille piibellikuks aluseks on Maarja külaskäik Ristija Johannese ema Eliisabeti juurde (Lk 1:36–55). Kuna selle püha eraldi tähistamine ei ole meie luterlikus kirikus tänapäeval reeglipärane, on nimetatud tekst võetud paastumaarjapäeva 2. ja 3. lugemisaasta evangeeliumiks. Püha on tuntud ka eesti rahvakalendris.


text: Kui su suhtes on intiimsus kadunud, otsi viga üles: 10 peamist seksitapjat abielus - DELFI Naistekas Kui su suhtes on intiimsus kadunud, otsi viga üles: 10 peamist seksitapjat abielus Oled mõelnud, miks sa oma muidu õnnelikus abielus järjest harvem kaasaga linade vahele mürama jõuad? Siin on levinuimad seksi kadumise põhjused ja mõned soovitused, kuidas voodimängud uuesti abiellu tagasi tuua! 1. Harjumus 20% abielupaaridest seksivad vähem kui 10 korda aastas. Ja kui selline rütm juba saavutatud on, kipub see nimoodi ka jääma, hoiatab seksuoloog Carol Queen. Kui seks ja erootika on suhtest kadunud, on paljudel paaridel seda väga raske taastada, olgu põhjuseks siis lapsed, haigus, pingeline töö või midagi muud. "Muidugi on paare, kes on sellise eluga rahul, aga paljud teised paarid tegelikult tahaksid rohkem seksi, kuid lihtsalt ei jõua sinnani," selgitab ta. 52% üle 40aastastest meestest on raskusi erektsiooni saamise ja säilitamisega. "Viagra söömise asemel peaksid mehed hoopis trenni tegema, tervislikult toituma, hoiduma alkoholist ja teistest meelemürkidest, loobuma suitsetamisest ning uurima oma arstilt, kas mõni ravimitest, mida ta parasjagu tarvitab, võib erektsiooni mõjutada," soovitab seksuoloog. Paljud mehed ei mõista, et nende seksuaalne erutus muutub aja jooksul ning vanuse lisandudes vajavad nad rohkem otsest ja füüsilist stimulatsiooni, et erektsioon tekiks. Magamistoas kisub kuumaks? Ära jumala pärast tee neid asju, muidu kaob kirg sekundiga (3) 21.10.2016 Seitse asja, mida iga naine peaks oma mehe kohta teadma (9) 04.11.2016 Rohkem kui 60% paaridest algatavad lahutuse menopausiaastatel, kui nende libiido on madalam. See muudatus on võrreldav puberteediaegse hormoonimölluga ning võib olla veelgi hullem, räägib Queen. Naised on õnnetud, sest nende kehad muutuvad, mehed on õnnetud, et naised võtavad sel perioodil kaalus juurde ja nii edasi. Lisaks on keskealisete naiste eluviisid sellised, mis libiidole just soodsalt ei mõju. Stress ja trennist hoidumine on kõige hullemad seksiisu vähendajad, suitsetamine, mõned ravimid ning rasvased ja praetud toidud samuti. 4. Välimuse muutumine 43% abielupaaridest tunnistavad, et nende kaasa pole nende jaoks enam atraktiivne. "Enda käest laskmine" tähendab tavaliselt kaalutõusu ning ebatervislike eluviiside juurde pöördumist, ütleb pereterapeut Wendy Strgar. Tervis mängib suhtes suurt rolli ja seksielus on see veel eriti määrava tähtsusega. 5. Erinevad soovid Peamine rahuldamatuse põhjus on erinevad soovid voodis. Kui ühele partnerile meeldib kindel poos, tahab nahistada igal hommikul ja vannitoas, kuid teisele on need soovid täiesti vastuvõetamatud, läheb seksisuhe allamäge. Erinevad ihad võivad põhjustada liigset survet, pahameelt, süüdistamist ja teisi negatiivseid tundeid. Kui need hakkavad suhtes domineerima, on jama majas. 6. Truudusetus Truudusetus lõhub suhte ning kaotab sellest intiimsuse. Avatud suhetes, kus partnerid on ühel nõul, et teistega suhtlemine ja isegi intiimsuhted on lubatud, on kodune seks kordades parem ja rahuldavam, ütleb seksiekspert David Steinberg. Kuid partneri selja taga teistega magamine on suhte ja seksi lõpp! 7. Lapsed 30% naistest ei tunne esimesel aastal pärast lapse sündi kõige vähematki soovi oma lapse isaga voodisse hüpata. Mõnel on põhjuseks hormoonide möll, kuid kõik noored emad on lapse kantseldamisest kurnatud ja stressis. Vähesed paarid suudavad lapse esimese eluaasta jooksul intiimsuse samal tasemel hoida kui see oli enne sünnitust. Naiste seksiisu langeb titeootuse ajal koguni 39%. Queen selgitab: "Rasedus toob kaasa olulised muutused mehe ja naise rollis. Naise keha muutub ja sellega harjumiseks vajab aega nii ta ise kui abikaasa. Mõnele mehele ei mõju suure kõhuga naine väga erutavalt ning hormonaalsed muutused naise kehas võivad seksiisu miinimumini viia või täiesti kaotada. Noored paarid ei pruugi neid muutusi mõista ning tulemuseks on arusaamatused ja tülid. 9. Igavus Ajakirja Woman's Day küsitluses tunnistas kaks kolmandikku naistest, et nende abielu on igav ning vaid kolmandik kinnitas, et nende kooselus või abielus on endiselt särtsu ja põnevust. "Suhe püsib huvitavana, kui partnerid säilitavad oma identiteedi, mitte ei hakka elama vaid oma partnerile ja täielikult pühenduma suhtele," ütleb Strgar. Ja kui suhe on igav, kaob igasugune seksiisu. 10. Ajapuudus 80% paaridest süüdistab oma puudulikus seksielus ajapuudust. "Kui sa ei sea seksi prioriteediks, peaksid väga tõsiselt mõtlema, miks see nii on," ütleb Steinberg. Oma elu tuleb organiseerida nii, et töö ja stress ei tapa su suhet ja voodielu.


Orissaare internaatkool heidab kõurikud välja(95) Orissaare internaatkooli nõukogu otsustas eile, et uuest veerandist jätkab kool vaid nende noortega, kes soovivad õppida. Ligi 40 õpilasest 15 saadetakse mujale koolidesse.“Oleme seisukohal, et käesoleva õppeaasta järgmise veerandi alguses oleksid Orissaare internaatkoolis õpilased, kes tahavad õppida,” ütles koolinõukogu esimees, vallavanem Raimu Aardam ajalehele Meie Maa. “Ilmselt on see juba põhimõtteliselt heaks kiidetud ka ministeeriumis.” “Selle seltskonnaga, kes ei käi koolis ning ja kes rikuvad koolikorda alkoholi tarbides, suitsetades, hulkudes ja lõhkudes, ei ole Orissaare internaatkoolis midagi teha,” rääkis Aardam. Väljavisatute õpikeskkond võib olla kus iganes — nii Puiatu, Kaagvere kui ka tavakool õpilase elukohajärgses omavalitsuses, lisas ta. Nendega, kes Orissaarde edasi jäävad, minnakse õppeaasta lõpuni ning tuleval sügisel kool enam õpilasi vastu ei võta, ütles Aardam. Politsei koostatud “paturegister” Orissaare internaatkooli õpilaste kohta annab tunnistust 30 väljakutsest, mis on tehtud õppeaasta algusest möödunud vähem kui kahe kuu jooksul. “Põhiline on alkoholi tarbimine, peksmine-lõhkumine,” rääkis Aardam. “Siiamaani on politsei seal pea igapäevane külaline. Varem on olukord küll hull olnud, nii hull aga mitte.” See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17210081


Makedoonias jäi rongi alla ja hukkus 14 migranti(22) Makedoonia keskosas hukkus neljapäeva õhtul 14 migranti, kellele sõitis kanjonis otsa rong. Makedoonia asub migrantide hästi sissetöötatud Balkani rändeteel Lääne-Euroopasse. Õnnetus juhtus kella 22.30 ajal Velesi linna lähedal. Päästeoperatsiooni takistas keeruline maastik. Õnnetuspaigale pääseb ligi vaid jalgsi või mööda raudteed, vahendab Reuters. Makedoonia riigiprokurör ütles, et ellujäänute jutu järgi oli suurem osa migrantidest pärit Somaaliast ja Afganistanist. Prokurör kinnitas 14 inimese hukkumist ning ütles, et päästeteenistused ei leidnud Velesist põhjas asuvast Vardari jõe äärsest Pčinja piirkonnast ühtki vigastatut. Kohaliku meedia teatel oli migrante kokku umbes 50. Neile sõitis otsa Makedoonia lõunapiiril asuvast Gevgelijast Serbia pealinna Belgradi sõitnud rong. Sama teed mööda liiguvad migrandid, kes püüavad jõuda Kreekast Ungarisse. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71319293


text: JCI Toompea ajaveeb: Teine Kõnekunsti kursus 05-06. mai 2001 esmaspäev, 7. mai 2001 Sel korral saime koolituseks kasutada Padise Vallamaja ruume. Üks oli lavaga suur saal, mida kasutas Ingo Normet ning mis talle väga, väga meeldis ning teine oli väike hubane ruum, kus oli võimalik teha videotreeningut. Vallamajast saime ka maitsvat lõunasööki. Traditsiooniliselt jagati grupp kaheks- sel korral algajad ja edasijõudnud ehk need, kes olid ka eelmisel kursusel ja need, kes olid kursusel esimest korda. Algajatele õpetas Ingo Normet kõnekunstialuseid, õiget hingamistehnikat ja hääle kasutamist nii, et rääkimine ei oleks pingutav. Edasijõudnutega tuletati eelpoolnimetatud tehnikad meelde ja asuti kohe esinemiste juurde. Etüüdideks olid: presidendikõne ( miks valida konkreetset inimest presidendiks?), koosoleku juhatamine ja kõige põnevam osa oli mõlemale grupile ehk pressikonverentsi imiteerimine. Vastaja istus laua taga rahva ees ja teised olid erinevate pressiväljaannete esindajad. Loomulikult oli eesmark, nii nagu ajakirjandusele kohane, esitada palju tavapäratuid, teemasse mittehaakuvaid ning provokatsioonilise sisuga küsimusi. Näiteks Valdariga jõuti küsimusteni: on teada, et tunnete Jüri Mõisa, kas see tähendab, et olete ka Meelis Laoga seotud? Sellest küsimusest hargnes tõeline intriig! Näiteks Mare pidi vastama küsimusele: teil on seljas punane pluus, kas see on seotud Teie minevikumeenutustega? Nii et igati ühelt poolt lõbus ning teiselt poolt närvikava katsetav etüüd. Samas ei olnud see kindlasti vaid lõbutsemise eesmärkil tehtud etüüd. Eesmärk oli, et kuidas reageerida provokatsioonidele, mida teha siis, kui Sinu jutu vahele segatakse, kuidas allutada ajakirjanikud enda tahtele jne. Peab mainima, et meie kojas on hea närvikavaga inimesed! Toomas Takjas rääkis erinevatest läbirääkimiste tehnikatest, argumenteerimisest ja kogu teoreetiliselt õpitut sai ka rollimängudega läbimängitud. Näiteks üks inimene oli haruldast apelsini omav ja kasvatav inimene, kelle eesmärk oli see ainulaadne eksemplar müüa maha sel aastal kallimalt kui eelmisel aastal. Tema vastas istus kolm potensiaalset ostjat, kes kõik said eelnevalt teda, mille jaoks nad apelsini vajavad ja palju on nende kasutuses raha. Üksteise ülesanded olid salajased. Väga põnev oli pärast arutleda, mida oleks võimud teha teisit, millist tehnikat konkreetses situatsioons oli kasutatud ja milline oli tegelk lõpptulem. Tundub, et osalejad jäid rahule, kuna pandi paika ka juba uue koolituse aeg: 05.-06. oktoober, sel korral reede (orienteeruv algus kell 17.00) ning laupäev kuni 20.00-ni! Pühapäeval saab veel raskest töönadalast puhata! Loodetavasti saame õppida samas kohas. Toomas Takjaselt on tellitud teemad: kuulamise erinevad tehnikad, stressi maandamise erinevad vormid, enesekehtestamine. Ingo Normet mõtleb välja jällegi põnevaid etüüde ja tema koolituse eesmärk on panna inimesed vabalt, ilma esinemispalavikuta esinema ja suhtlema erinevatel teemadel. Osaleda võivad ka algajad, nendest moodustatakse eraldi grupp! Toompea Noortekoja poolt korraldatud teine üle-eestiline eneseväljenduse- ja kõnekunstikursus lõppes õnnelikult! Suur tänu Ülle ja Kalmer Kuningale, tänu kellele meil oli olemas koolituskoht, saun, ööbimine ja söök. Võin öelda, et minu plaan, teha sel korral viimane sellelaadne kursus, läks luhta! Kõnekunstikursuse algataja ja organiseerija Eesti NKK VP ́01 Mida koolitus andis? Nüüdsest tean, et pean rääkima aeglaselt, sõnade lõppe korralikult välja hääldades. Lisaks oli hea võimalus näha kõike läbi kaamerasilma ning kuulda kaasosalejate ja õpetaja arvamust oma argumenteerimise ja läbirääkimise taktika kohta.


source: wikipedia

text: Maxentius (Imperator Caesar Divi Valerii Maximiani Marcus Aurelius Valerius Maxentius Augustus; sünninimi Marcus Valerius Maxentius; u 278 – 28. oktoober 312) oli Vana-Rooma keiser 28. oktoobrist 306 kuni surmani 28. oktoobril 312. Lisanimed: Herculius. Tapeti lahingus. Tema isa oli Maximianus. Vana-Rooma keisrid Sündinud 278 Surnud 312


text: Molekul on keemilise aine vähim osake, millel on selle aine keemilised omadused. Keemias kasutatava ametliku definitsiooni järgi on molekul elektriliselt neutraalne osake, mis koosneb kahest või enamast ühe või mitme keemilise elemendi aatomist, mis on omavahel ühendunud keemiliste sidemetega. Rangelt võttes ei hõlma molekuli definitsioon ioonsete ainete (nt NaCl) struktuuriühikuid, kuid lihtsuse huvides kasutatakse tihti ka nendest rääkides molekuli mõistet. Mitteranges mõttes nimetatakse molekulideks sageli ka vabasid aatomeid või mitmest aatomist koosnevaid ioone. Molekul on kahest või enamast aatomist koosnev elektriliselt neutraalne ühend, milles aatomeid hoiavad koos keemilised sidemed. Molekulid erinevad ioonidest selle poolest, et neil pole laengut. Samuti ei koosne mineraalid ja metallilist võret moodustavad metallid molekulidest. Füüsikas, gaaside kineetilises teoorias kasutatakse terminit "molekul" iga gaasifaasis oleva osakese kohta, olenemata selle koostisest. Selle definitsiooni järgi on väärisgaaside aatomid molekulid. Ajalugu 17. sajand Kõige varasemad teooriad molekulide kohta pärinevad 17. sajandist. Vanakreeka filosoofid Leukippos, Demokritos ja Epikuros arvasid, et materjali kõvadus oleneb sellest, missuguse kujuga aatomeid ta sisaldab. Seetõttu olid nende arvates näiteks raua aatomid kõvad ja tugevad, vee aatomid libedad ja siledad, soola aatomid teravad ja nurksed. 17. sajandil tuli aga Isaac Newton välja teooriaga, milles ta väitis, et osakesi hoiab koos mingisugune jõud, mis on vahetul kokkupuutel väga tugev. 18. sajand Prantsuse keemik Étienne François Geoffroy töötas 18. sajandil välja keemilise afiinsuse teooriad, et selgitada osakeste teket. Aastal 1738 avaldas Šveitsi füüsik ja matemaatik Daniel Bernoulli raamatu, mis rajas aluse gaaside kineetilisele teooriale. Ta väitis, et gaasid koosnevad paljudest molekulidest, mis liiguvad igas suunas, et nende mõju pinnale põhjustab rõhu, mida me tunneme, ja et soojus on põhjustatud gaasiosakeste liikumisest. 19. sajand 19. sajandil, 1811. aastal avaldas Amedeo Avogadro artikli, kus väitis, et väiksed gaasiosakesed ei ole lihtsalt aatomid, vaid on tekkinud mitmest aatomist ning moodustavad molekuli. Archibald Scott Couper leidis aga, et aatomid on omavahel ühendatud ja moodustavad kolmemõõtmelisi struktuure. 20. sajand 20. sajandil arenes molekulide teooria väga palju. Saksa keemik Richard Abegg avastas, et aatomid, mille elektronkihil on juba 8 elektroni, alustavad uue kihi täitmist ja et mõned aatomid, millel on elektronkihil 8 elektroni, on stabiilsemad. Peaaegu kümme aastat hiljem avaldas Alfred Lauck Parson artikli, kus väidab, et elektronid ei ole lihtsalt elektrilised laengud, vaid on lisaks sellele ka väiksed magnetid ja seetõttu toimub keemilises sidemes elektronide jagamine kahe aatomi vahel. Lewis väitis, et kaks aatomit alluvad oktetireeglile mitte ainult ühe aatomi pealt teisele elektrone kandes, vaid ka ühe või rohkemate elektronpaaride jagamisega. Linus Pauling avaldas artikli, milles ta kasutas kvantmehaanikat, et välja arvutada molekulide omadusi ja struktuuri. Nendele ideedele toetudes lõi Pauling hübridisatsiooniteooria ja sai tänu sellele ka Nobeli auhinna. 21. sajand Aastal 2009 tehti esimene pilt päris molekulist. Selleks kasutati aatomijõumikroskoopi, mille abil oli näha iga pentatseeni aatom ja keemiline side. Omadused Liikuvus Molekulid on alati liikuvuses. Tahketes ainetes võnguvad molekulid oma tasakaaluoleku ümber, vedelikes toimub molekulide korrapärane liikumine ning gaasides korrapäratu liikumine. Temperatuuri tõustes molekuli liikuvus kasvab. Homo- ja heteronukleaarsus Molekulid saavad olla kas homonukleaarsed või heteronukleaarsed. Homonukleaarne molekul koosneb kahest või enamast ühe elemendi aatomist, näiteks N2 või O2. Heteronuklearne molekul koosneb kahest või enamast erinevate elementide aatomitest, näiteks C2H5OH ja H2O. Aatomeid ja komplekse, mis on ühendatud mittekovalentse sideme, näiteks vesiniksideme, ei nimetata tavaliselt molekulideks. Molekulmass Molekulmass on kõigi molekulis olevate aatomite aatommasside summa. Molekulmassi arvutamisel tuleb arvestada alaindeksitega molekulivalemis. Mool Molekulide puhul on mool ainehulk, milles on 6,02×1023 ehk Avogadro arv molekule. Suurus Enamasti on molekulid nii väikesed, et palja silmaga neid ei näe, aga on ka erandeid. DNA ja paljud polümeeride molekulid võivad saavutada makroskoopilisi suurusi ja olla silmaga nägemiseks piisavalt suured. Tavalise molekuli suurus jääb mõne kuni mitme tosina Å vahele. Kõige väiksem molekul on diaatomilisel vesinikul (H2), kus sideme pikkuseks on 0,74 Å. Keemilised sidemed Molekule hoiavad koos keemilised sidemed. Molekulidevahelised sidemed jagunevad kovalentseteks ja ioonilisteks sidemeteks. Kovalentne side Kovalentne side on kahe aatomi vahel siis, kui nad jagavad elektronpaari. Kovalentne side saab olla polaarne või mittepolaarne. Polaarse kovalentse sideme korral on side tekkinud kahe erineva elektronegatiivsusega aatomi vahel. Suurema elektronegatiivsusega aatom mõjutab elektronpaari tugevamini ning elektronid on nihutatud selle elemendi aatomi poole. Mittepolaarse kovalentse sideme puhul on mõlema aatomi elektronegatiivsused võrdsed ning elektrontihedus on jaotatud mõlema aatomituuma suhtes sümmeetriliselt. Iooniline side Iooniline side tekib vastasmärgiliste laengutega ioonide vahel. Ioonid on aatomid, mis on kaotanud ühe või rohkem elektrone (katioonid) või aatomid, mis on juurde võtnud ühe või enam elektrone (anioonid). Tavaliselt on katiooniks metalliaatom ja aniooniks mittemetalli aatom. Molekulaarteadus Molekulide teadust kutsutakse molekulaarkeemiaks või molekulaarfüüsikaks, olenevalt sellest, kas fookus on keemial või füüsikal. Molekulaarkeemia tegeleb molekulidevaheliste seadustega, mille tulemusel tekivad või katkevad keemilised sidemed. Molekulaarfüüsika tegeleb molekulide struktuuri ja omadustega. Molekulide kujutamine Molekulivalem Molekulivalem ehk molekulaarvalem on keemiline valem, mis näitab molekuli koostist. Molekulivalem näitab, mis aatomeid ja kui palju on mingi konkreetse aime molekulis. Näiteks benseeni molekulis C6H6 on 6 süsiniku- ja 6 vesinikuaatomit. Empiiriline valem Empiiriline valem on lihtsustatud, see iseloomustab molekulis esinevate aatomite suhet. Näiteks benseeni korral on see CH ehk iga süsiniku aatomi kohta on üks vesiniku aatom. Struktuurivalem Struktuurivalem näitab piltlikult ja lihtsustatult molekulis esinevate aatomite asetust, sidemeid ja osalaenguid. Struktuurivalemid jagunevad järgmiselt: lihtsustatud struktuurivalemid, kus kasutatakse tähti ja numbreid. Lihtsustatud struktuurivalemites on külgahelad sulgudes; graafilised struktuurivalemid, kus aatomitevahelist sidet tähistavad kriipsud. Graafilistes struktuurivalemites süsinikke ja vesinikke eraldi välja ei kirjutata; tasapinnalised struktuurivalemid, kus aatomitevahelist sidet tähistavad kriipsud. Tasapinnalistes struktuurivalemites on välja toodud kõik molekulis sisalduvad aatomid; ruumilised struktuurivalemid, mis püüavad edasi anda molekuli kolmemõõtmelist ehitust. Ruumilises struktuurivalemis tähistavad pidevad jooned sidemeid, mis asuvad paberi tasapinnal. Mustad, ettepoole laienevad sidemed asuvad tasapinnast eespool ning katkendlikud jooned tasapinnast taga pool. Vaata ka Molekuli polaarsus Biomolekul Kõrgmolekulaarne ühend Madalmolekulaarne ühend Viited Keemia Füüsika


(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi.


text: Alles meil oli kiire majanduskasv, inimesed tegid kõvasti tööd ja see tekitas stressi. Nüüd on olukord kardinaalselt muutunud. Millised on Teie tähelepanekud, kas depressiooni langenud inimesi oli meil rohkem majandusbuumi ajal või on neid rohkem masu ajal? Ennemuiste, 2500 aastat tagasi õpetas Buddha keskteed, äärmuste vältimise teed - see annab kõige enam hingerahu. Kiire majanduskasv aasta-paar tagasi piitsutas meid liigselt tööle ja vähe puhkama, rohkelt saama ja vähe andma, soosis individualismi ja minakesksust, väärtustas välist glamuuri ning hinge põhiväärtused jäid tagaplaanile. Siit stress, ülepinged, ajaneuroos - kiire-kiire-kiire - ja ka depressioon, kes selle kiirustamisega kaasa ei suutnud minna. Nüüd on olukord kardinaalselt muutunud - sadakond tuhat töötut ühelt poolt ning tööl olijate hirm oma praegust tööd ja leiba kaotada. Tulem on jällegi masendus - masumasendus. Depressiivne majandus edendab depressiooni ja kurvameelseid on praegu tunduvalt rohkem majandusmaniakaalsuse faasiga võrreldes. Seda kinnitavad tarkade uuringud ja ilmestab psühhiaatri ja perearsti vastuvõtule tulijate vaevatute hulk. Mida depressioon tegelikult tähendab, mis on selle kliinilised tunnused? Depressiooni mõiste on mitmekihiline. See võib olla nii-öelda klassikaline depressiooni triaad - põhimeeleolu langus, minoorne mõttemaailm ja pidurdatud tahteaktiivsus. Sellist depressiooni on kõigist meeleolulangustest umbes 15 protsenti. Ülejäänud 85 protsenti on niinimetatud varjatud depressioon. Esiplaanil on sotsiaalsed, kehalised kaebused, psüühikahäiretest domineerivad unehäired, energiavaegus, madal enesehinnang, pessimism minevikus ja olevikus tehtu suhtes ning eriti häirib terendav must tulevik. Kaua käiakse mitmete tohtrite juures, aga olulisi kehalisi häireid ei leitagi. Kõigist depressiooni tekitavatest teguritest - hingelised läbielamised, psühhotraumad, kehalised adaptatsioonihäired ja sotsiaalne staatus-toimetulek - on sotsiaalne komponent olulisim. Siit ka järeldus ravi aspektist - on vaja mõjutada-muuta kõiki neid valdkondi. Inimestega rääkides jääb mulje, et naised kannatavad depressiooni all sagedamini. On see nii? Või võtavad naised rohkem antidepressante? Naise-mehe bioloogiline olemus on erinev ja see avaldub nii heas kui ka halvas - teatud psüühikahäired omavad soolist aktsenti, sealjuures ka depressioon. Kasvatus, kultuuriline taust, religioosne sättumus on ka olulised. Naised on oma tervise suhtes avatumad: räägivad, konsulteerivad, hoolitsevad rohkem, ravivad aktiivsemalt. Mehed on kinnisema iseloomuga - «mehed ei nuta» -, suunavad oma probleeme hingesügavusse ja sealt siis hakatakse seda muremuda alkoholiga eemaldama. Siit siis ka suur oht alkoholismi arenguks. Naised võtavad antidepressante, mehed eelistavad alkoholi. Kas depressioon võib tekkida ka näiliselt ilma põhjuseta? Või peitub seal alati tegelikult mingi sisemine rahulolematus, ajapuudus, läbipõlemine? Ilma põhjuseta ei teki küll midagi. On asju, mida me täpselt ei tunneta, ei saa nende olemusest aru, siit siis ka see näiliselt põhjuseta. Inimene ja keskkond - eriti sotsiaalne - peavad omavahel harmoneeruma. Kiiresti muutuv ühiskonnakord, uued väärtushinnangud, uued töö- ja omandisuhted, uus riigi ja rahva ühisosa või siis võõrandumine on kõik olulised. Kõik on kiiresti muutunud. Uus-vaesed on halvemas seisundis kui eelnevalt juba kitsikuses olnud ja puudustega «harjunud» inimesed. Püsiväärtusi ehk hingetuge, rahvuslikku üksmeelt, religioosset kokkuhoiuideed napib - siit suur ebakõla muutuva ja stabiliseeriva vahel, siit hingevalu, depressioonid ja muu sellega seonduv. Kindlad elusihid on olulised, õige motivatsioon, õige töö ja puhkuse vahekord. Kõik need tegurid on olulised, mida rohkem sotsiaalse spektriga, seda olulisemad. Ütlesite, et inimene ja keskkond peavad omavahel harmoneeruma. Kui palju olete kokku puutunud inimestega, kellel on kõik nii-öelda olemas, kuid depressiooni põhjustab just mingite levinud mallide järgi elamine, sest hing ihkaks tegelikult midagi muud? Selline seltskond on olemas. On olemas näilikkus ja tegelikkus - kellel seda välisglamuuri ja välissära on piisavalt palju, aga täna on, homme on, ülehomme on sisemine tühjus ja depressioon. Ja siis tal on pidu peo otsa, siis tulevad narkootikumid, naiste vahetamised või siis otsitakse seda rahuldust ümbermaailmareisidel, aga süda on tühi ja nukrusest hulluks minemas. See on täiesti uus nähtus. Perearstid kirjutavad sageli välja antidepressante. Tehakse seda ehk liiga kergekäeliselt? Perearstindus on kogu tervishoiusüsteemi üks osa oma plusside ja mõningate miinustega. Miinuseks on see, et tervishoiu eri valdkonnad on nagu Hiina müüriga eraldatud ja patsient peab neid müüre ületama, et saada eriarsti vastuvõtule, teatud uuringutele, haiglaravile, taastusravile jne. Perearstid kirjutavad antidepressante välja küll ja selle klassikalise depressiooni triaadiga saavad patsiendid olulist abi ja sellega võib rahule jääda. Kuid depressioonid olid ja on ikkagi psühhiaatrite pärusmaa. Antidepressantidega ravi on vaid osa depressiooni ravist. Vajalikud on ka harjutused: kehalised, psüühilised, sotsiaalsed. Oluline on uue hoiaku, prioriteetide kujundamine. Igal konkreetsel juhul on nende valdkondade tähtsus erinev. Raviarst annab konkreetsed soovitused, patsient viib need ellu. Kuidas antidepressandid toimivad, mida nad meie organismis teevad, et sellest parem hakkab? Antidepressandid mõjutavad alanenud põhimeeleolu, aitavad seda kergitada normaalsele tasandile. Normitasemel meeleolu nad ei tõsta. Mõjutavad aju ainevahetuse keerulisi mehhanisme, eriti neid, mis ka kehalise aktiivsuse korral toimivad. Siit järeldus - kehaline tegevus parandab ka vaimset - hingelist-meeleolulist - sfääri. Kas on tõsi, et antidepressandid tekitavad sõltuvust? Kui inimene piirdub ainult tabletivõtmisega ja harjutusi ei tee, oma hoiakuid ei muuda, siis jääbki ta seda «menüüd» kasutama. Selles mõttes on patsient tabletist sõltuv. Kehalisi, psüühilisi ja sotsiaalseid harjutusi tehes tableti vajadus väheneb ning kaob ja sõltuvusest ei saa juttugi olla. Kas siis, kui võtta ainult tablette, võib pärast ravikuuri lõpetamist inimese seisund hoopis hullemaks minna? Siis läheb asi hullemaks. See on nagu pohmakas, et kui uut kärakat peale ei saa, siis läheb asi hulluks. Organism läheb laisaks, tema oma sisemised mehhanismid neid aineid ei tooda, ta loodab ainult seda, et apteegist tuuakse. Kõik need apteegiained, mida inimene saab, on ju organismis endas olemas, ainult mingitel põhjustel on nad siis uinunud. Kehaliste harjutustega me organismi ainevahetust siis edendame ja aktiviseerime ja organism hakkab ka paremini käima. Kas depressiooni kui haigusseisundit teadvustatakse Teie hinnangul Eestis piisavalt palju või peetakse seda pigem inimese kapriisiks, et kui midagi teha ei viitsi, siis on jube hea öelda: «mul on depressioon»? Depressioonid on meil aladiagnoositud, alaravitud, alatähtsustatud tervise ning töövõime aspektist, lähisuhte aspektist, Eesti ühiskonna edenemise aspektist. Depressioonid algavad juba koolieast. Praegune koolisüsteem ei ole tervisesõbralik, see vajab korrigeerimist. Mõtlete seda, et koolis on liiga kõva tamp peal? Vanasti öeldi, et noorus on ilus aeg, praegu on noorus nagu sunnitöö. Seal tuleb tasemetöö, seal on vaja see veel ära õppida, õppeaineid on niivõrd palju - inimese mälupulka tambitakse nii palju sisse, et mälupulgas ei ole nii palju ruumi. See mõtlemise ja faktide vahekord on täiesti paigast ära. Keha jäetakse täiesti unarusse ja kui keha on nõrk, siis haiges kehas haige psüühika. Kas depressiooni käes vaevlev tööinimene peaks koju jääma või kiiremas korras puhkama minema? Depressioon on tõsine psüühika- ja käitumishäire sadade põhjuste ning sadade tagajärgedega hingeelu, psüühika, keha ja sotsiaalse elu paljudes valdkondades. Töövõimetusleht on vaid üks võimalustest tervenemisele kaasa aidata, aga tänapäeval, suure töötuse taustal on hirm kaotada olemasolevat tööd ning töövõimetuslehest paljudel juhtudel loobutakse. Kahjuks. Puhkus tuleb suuresti kasuks. Ka igapäevane töö- ja puhkerežiimi korrastamine on väga suure tähtsusega. Kas depressiooni ravimata jätmine võib lõpuks põhjustada ka muid haigusi? Organism on suur tervik ja kui nüüd depressiooni ei ravi, ta hakkab siis nagu aurukatel nõrgematest kohtadest endast tunda andma. Kõigepealt läheb depressioon intensiivsemaks, hingevalu läheb suuremaks ja repertuaar mitmekesisemaks. Järgmine tasand on psüühika. Need asjad, mis enne psüühikas tunda ei andnud, hakkavad endast järjest rohkem tunda andma - on need siis unehäired või tahteaktiivsuse häired või mõtlemishäired. Inimene hakkab siis nendega abi otsima. Siis on tuhat varianti kehalistest vaevustest. Hakkab siis süda tunda andma või magu või annab soolehäireid. Kus on suhteliselt nõrgem koht, see hakkab endast tunda andma. Ja siis hakkab tunda andma sotsiaalsel tasandil. Nii ongi reegel selline, et kui inimesel on juba sotsiaalsed häired olemas - konfliktid tööl ülemustega või kaaslastega või alluvatega või siis kodutülid -, siis ainult rumal inimene võib küsida, et kas nüüd on siis ka kehalisi kaebusi. Kakssada protsenti on. Kas on siis ka psüühilisi häireid? Kolmsada protsenti on olemas. Kas on ka hingemuresid? Nelisada protsenti on olemas. Ühesõnaga kui ei ravi, siis need kihid annavad endast tunda. Ja siis ta läheb abi otsima juba kuskilt mõne muu küsimusega, kuigi asja tuum oleks depressiooniga seotud asjad ja põhiravimiks oleks antidepressant. Kelle poole peaks depressiooniga inimene pöörduma - mis vahe on psühholoogil ja psühhiaatril? Psühhiaater on meditsiinihariduse saanud ja kirjutab arstirohtusid, psühholoog vaatab rohkem psühhoteraapilist tasandit. Ehk siis kui inimene tahab rohkem rääkida, arutada oma probleemide olemust, siis psühholoog, aga kui tahab tõsist ravi saada, siis ikka psühhiaater? Jah. Ütleme nii, et kui on probleem tõsine ja ühel etapil on antidepressante vaja, siis esimene etapp hakkab pihta arstirohuga. No ütleme, et ta on nii omadega plindris, siis arstirohi võtab neid esimesi muremägesid vähemaks, siis ta suudab ennast juba rohkem käsile võtta. Kas seda psühhoteraapiat teeb nüüd psühhiaater või ta läheb juba psühholoogi juurde, see ei oma tähtsust, kumb siis seda teeb. Igaühel on oma nišš või oma valdkond, aga psühholoog näeb ainult psüühilisi aspekte, psühhiaater näeb siis organismi tervikuna. On psühholoogi või psühhiaatri juures käimine Teie meelest taunitav meie ühiskonnas? Et kui inimene sinna juba läheb, siis ta on natuke hull? No psühholooge ei kardeta, aga psühhiaatreid kardetakse ja selle tõttu ongi olemas erapsühhiaatrid - siis ei pea sinna asutusse minema, mis psühhiaatriaga tegeleb. Tänapäeval on väga palju ka psühhiaatriakabinette, mis on haiglast eemal - neid külastatakse päris aktiivselt. Mida aeg edasi, seda vähem negatiivset hoiakut psühhiaatrite suhtes on. Nii nagu südamearsti juurde ei kardeta minna, täna-homme on juba ka nii, et psühhiaatri juurde ei kardeta minna. See valehäbi taandub päev-päevalt.


Lugu lühidalt järgmine: Inimene (noor, 1970 aastate lõpus sündinud naisterahvas) saab trahviteate numbriga 112174 parkimist keelava liiklusmärgi mõjupiirkonnas parkimise eest, kusjuures sõiduk on pargitud täielikult kõnniteel. Inimene ärritub, sest trahviteate saamine on ärritav, olgugi et eksimus on selgelt tõendatud ning tavainimese keeles öelduna isegi ülbe. Selge, et trahviteade rikub tuju. Olgugi, et summa on eksimuse eest tagasihoidlik: 20€ ehk poole vähem maksimaalsest. Eksimus on eksimus, teatab mupo pressiesindaja Meeli Hunt. Noor tegus inimene teatab oma kirjas, et keeldub kategooriliselt trahvi tasumast, sest peatus antud kohas vaid kauba peale laadimiseks (lisaks talle enesele laaditi peale ka laps) ja lisab: “Nimetatud kohas hakkab auto ka vajadusel edaspidi parkima ning ka mujal linnas kus on ruumi ning auto ei ohusta kellegi elu ega sega teiste inimeste eskistentsi ning on vajalik meie pere normaalseks elutegevuseks. Juhul kui Tallinna munitsipaalpolitseil või mõnel teisel ametiasutusel, kelle vajalikkus ja tegevus on meile tänaseks jäänud täiesti arusaamatuks, on sellega probleeme, siis palun andke teada, kelle poole peame pöörduma, et saada luba linnas elada ja liigelda ka edaspidi kasutades tervet mõistust ning hinnates reaalset olukorda, samal ajal ühegi teise inimese elu, tervist ja vara ohustamata?“ Mupo ametnik saadab noorele tegusale inimesele vastuse, kus selgitab tema eksimuse lahti, lisab väljavõtte liiklusseadustikust ning toob ära ka juhud, mil parkimine kõnniteel on seaduse silmis aktsepteeritav. Kõrval on foto, mis näitab keelavat liiklusmärki ning auto asukohta selle vahetus läheduses. Ametnik kirjutab: „Fotodega ei ole tõendatud, et sõiduki juures toimuks veose laadimisele iseloomulik tegevus. Juht on sõiduki juurest lahkunud ja sõiduk on pargitud kohas, kus see ei ole lubatud. Seega ei ole tõendatud kauba laadimine ja järelikult ei ole alust eeldada, et sõiduk oleks peatatud veose laadimise ajaks“. Samuti lisab ametnik informatsioonina, et vastavalt seadusele edastatakse maksmata jäetud trahv kohtutäiturile sundtäitmiseks. Järgneb lühike vaikus ja siis noore tegusa naise lühike vastus: „Minge palun persse! Lugupidamisega, A L“ (nimi on lühendatud) "Lugu ei ajendanud kirjutama mitte ametniku nördimus ja jahmatus. Pigem viskame siinkohal õhku küsimuse eetilisuse ja viisakuse säilimisest tänapäeva inimestevahelises suhtluses ja üldises kommunikatsioonis. Kui kaugele võib inimene minna, kui tema vestluspartneriks on seadusandlust ja linna/riiki esindav ametnik? Millises keeles räägib noor tegus ja eesti filmimaastikul edukas naine oma töökaaslastega või kodus vanemate ja lapsega? Milline on eetika ja harituse roll meie suhtluses, sealhulgas suhtlemisel riigiga?," ütleb mupo esindaja. "Me räägime ametniku inimlikkusest ja tema suhestumisest seaduserikkujasse. Kas teistsugune suhestumine oleks mõjutanud otsust leebemaks muutmisel? Kui noor haritud naine oleks selgitanud lahti põhjused ja tunnistanud oma eksimust? Ühtlasi palunud kaaluda trahviteate nr 112174 tühistamist. Inimlikult. Hetkel on noore tegusa inimese puhul märgata eetilisuse kataklüsmi, kuid mitte ainult.. Kas tõesti saadame täna persse ametniku, homme politsei ja ülehomme ... oma linna, riigi ja valitsuse? Kust maalt jookseb eetilisuse piir?," küsib mupo.


BIO-OIL Natural kehaõli on spetsiifiline nahahooldustoode, mis aitab vähendada armide ja venitusarmide nähtavust ning ühtlustab nahatooni. Selle unikaalne koostis sisaldab uudset ja murrangulist koostisosa PurCellin OilTM, mis on tõhus vahend ka naha vananemise ja kuivuse vastu. Uudse Bio-Oil Natuarali koostises on kasutat... BIO-OIL Natural kehaõli on spetsiifiline nahahooldustoode, mis aitab vähendada armide ja venitusarmide nähtavust ning ühtlustab nahatooni. Selle unikaalne koostis sisaldab uudset ja murrangulist koostisosa PurCellin OilTM, mis on tõhus vahend ka naha vananemise ja kuivuse vastu. Uudse Bio-Oil Natuarali koostises on kasutatud ainult looduslikke õlisi ja kõik koostisosad on naturaalsed. Sobilik ka tundlikule nahale, ei tekita komedoone. 100% taimne; allergiaohutu; kiiresti imenduv; ei sisalda säilitusaineid, GMOsid, kunstlikke lisandeid ega lõhnaaineid. VEGAN. Meie nahk väärib parimat, mis loodusel pakkuda. See nahahooldusõli on loodud selleks, et säilitada ja parandada sinu naha loomulikku taastumisvõimet. Selles ühendanud teaduse ja looduse jõu, et taastada nahka loomulikul moel. Armid - aitab parandada nii uute kui vanade armide välimust. Venitusarmid - vähendab venitusarmide tekkevõimalust raseduse ajal, teismeliseea tempokal kasvuperioodil või kiire kaalutõusu korral. Muudab juba tekkinud venitusarmid vähem nähtavaks. Ebaühtlane nahatoon - aitab korrigeerida hormonaalsetest muutustest, naha pleegitajatest või liigsest päikesevõtust põhjustatud pigmendilaikude ja iluvigade välimust. Vananev nahk - silendab ja annab toonust vananevale ning kortsus keha- ja näonahale. Dehüdreerunud nahk - aitab taastada nahas leiduvate looduslike õlide tasakaalu, mida on negatiivselt mõjutanud ekstreemsed ilmastikuolud, kõrge kemikaalide kontsentratsioon vees, sagedane vanniskäimine ning keskküttest ja õhukonditsioneerist põhjustatud naha liigne kuivus. Kasutamine: kantakse probleemsele nahapiirkonnale kaks korda päevas ning minimaalselt kolme kuu jooksul. Nahka tuleb õrnalt sõrmeotstega masseerida ringikujuliste liigutustega seni, kuni toode on täielikult imendunud. Pea meeles, et armid on oma olemuselt püsivad ja kuigi Bio- muudab need vähem silmatorkavaks, ei kaota see arme kunagi päriselt ära. Lõpptulemused varieeruvad sõltuvalt nahaprobleemist ja kasutajast. Raseduse ajal kanna raseduse teisest trimestrist alates Bio-Oil’i nendele kehapiirkondadele, kuhu võivad tekkida venitusarmid. Bio-Oil® imendub kergesti ja ei ole konsistentsilt rasvane. See on allergiavaba ja sobib ka tundlikule nahale. Bio-Oil’i võib kasutada nii näol kui kehal. Sobib kasutamiseks ka vanniõlina. Ainult välispidiseks kasutamiseks. Ära kasuta katkisel nahapinnal. Kui harukordselt tekib nahaärritus, lõpeta kasutamine. Tulemused varieeruvad individuaalselt. Hoia jahedas ja eemal otsesest päikesevalgusest.Bio-Oil on läbinud mitmed nahatestid ning on allergiavaba ja hooldus ka tundlikule nahale. Kui kasutamisel peaks tõesti tekkima nahaärritus, siis on kasutajal tõenäoliselt harvaesinev ülitundlikkus mõne tootes leiduva allergeeni suhtes. Enamik allergianähtusi taandub peale kasutamise lõpetamist 2-3 päeva jooksul.Bio-Oil ei pleegita tätoveeringuid. Bio-Oil’i võib kanda silmaümbruse nahale või ka huultele. Bio-Oil’i ei kasutata suguelundite piirkonna limaskestadel, samuti ei soovitata seda kasutada lahklihalõike armidel. Bio-Oil nahahooldustoodet on rinnaga toitmise ajal 100% turvaline kasutada, kuid seda ei soovitata kanda rinnanibudele. Võib kasutada kaheaastastel või vanematel lastel. Sellisel juhul tuleb toodet hoolikalt nahale kanda ning soovitavalt vältida silma- või suuümbrust. Ainult välispidiseks kasutamiseks. Mitte kasutada vigastatud nahapinnal. Ilmnenud nahaärrituse puhul lõpetada kasutamine. Individuaalsed tulemused võivad varieeruda. Hoida toodet jahedas, otsesest päikesevalgusest eemal.


Paula - Kohle | Heimatwolle Paula - Kohle Artikel-Nr.: FW-35-301 Farbname: Paula - Kohle 100g handgefärbtes Merino-Seide-Ramie-Garn Farbe: Kohle 60% Schurwolle, 20% Seide, 20%... mehr Produktinformationen "Paula - Kohle" Kundenbewertungen für "Paula - Kohle"


Bakalaureusekraadi omandatakse ülikooli esimesel astmel ning õpe võib kesta umbes kolm kuni neli aastat, seda juhul, kui tudeng õpib täisajaga. Bakalaureuse kraade saab omandada olenevalt haridusasutusest nii ülikoolis kohapeal kui ka internetis, mis on ideaalne võimalus kiire elutempoga tudengite jaoks. Plaan 23 riigis Põhja-Ameerikas on mandril täis haridus võimalus. Õpilastel on või... Loe edasi


Reinsalu: rahandusminister on pannud lauale üsna jõhkra paketi(240) Värske rahandusminister Sven Sester. Tänasel valitsuse pressikonverentsil päriti rahandusminister Sven Sesterilt (IRL) aru, kust leitakse uue majandusprognoosiga kaduma läinud 100 miljonit eurot eelarvetulu ja mis juhtub kütuseaktsiisiga, mille kiire tõus pole üksnes ebapopulaarne, vaid ühe analüüsi kohaselt ka ohtlik meie logistikasektorile. Vaevalt oli Reformierakonna, SDE ja IRLi koalitsioon oma koalitsioonilepingu valmis saanud, kui rahandusministeerium tuli välja uue majandusprognoosiga, mis lõikas riigieelarve tuludest 100 miljonit maha. Värskelt ametisse saanud Sester pidi esimese asjana otsima võimalusi kulusid kokku hoida ja leida lisatulusid. 20-30 miljoni suuruses kulude kokkuhoius on juba kokku lepitud, aga suurem osa raha on veel leidmata ja Sester ei kiirustanud seletama, kust ta säästaks või kust raha juurde saaks. Võimalike kokkuhoiukohtadena tõi Sester siiski välja riigisektori majandamiskulud ja eurorahade kaasfinantseerimise. "Rahandusminister on pannud lauale üsna jõhkra paketi," kommenteeris olukorda Sesteri erakonnakaaslane Urmas Reinsalu. Olukorda raskendab ka see, et koalitsioonilepingus kokku lepitud kulude katteallikatega on probleeme. Värske analüüsi kohaselt võib diislikütuse aktsiisi tõus oluliselt mõjutada meie transpordiettevõtete konkurentsivõimet võrreldes konkurentidega lähiriikides. Sesteri sõnul arutatakse peatselt koos huvigruppidega, mida diislikütuse hinnatõus ettevõtjatele tähendab. Sester ütles, et diislikütuse tõus tähendab küll paljudele ettevõtjatele lisakulu, aga samal ajal on koalitsioonilepingusse kirjutatud ka sotsiaalmaksu langetamine ühe protsendi võrra, mis tähendab riigieelarvele 90 miljoni euro suurust kulu, aga ettevõtjatele on see 90 miljonit tulu. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71313627


TVH maksmise kord: küsimused ja vastused | Eesti Haigekassa Elektroonilise töövõimetuslehe infovoldik ● Haigushüvitist hakatakse kindlustatule maksma alates haigestumise 4. päevast. ● Haigestumise 4.–8. päevani maksab haigushüvitist tööandja 70% töötaja viimase kuue kuu keskmisest töötasust. ● Alates haigestumise 9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa. Hüvitis on 70% töötaja eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmisest tulust). ● Raseduse ajal haigestumise või vigastumise puhul maksab haigushüvitist haigekassa alates 2. päevast; hüvitis on 70%. ● Alla 12-aastase lapse või alla 19-aastase puudega kindlustatud isiku põetamisel makstakse kindlustatule hooldushüvitist 80% eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmisest tulust. Hooldushüvitisi maksab vaid haigekassa. Tabel töövõimetushüvitiste, nende maksmise korra ja ulatuse kohta Tööandjate küsimused ja vastused, mis puudutavad töövõimetushüvitiste arvestamise korda Kas tööandja arvutab haigusraha keskmise töötasu alusel (leides tööpäeva keskmise) või peab leidma 6 kuu kalendripäeva keskmise töötasu? Tööandja arvutab keskmise töötasu kalendripäevatasu alusel vastavalt Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord (jsp)” § 4 lõigetele 2 ja 3 puhkusetasu arvutamise ja maksmise reeglite kohaselt. Kuivõrd haiguslehe puhul makstakse hüvitist kalendripäevades ja ka tööandja maksab haigushüvitist kalendripäevades, tuleb töötajale arvestatud töötasu jagada kalendripäevadega. Erinevalt § 4 lõikest 1 lähevad haigushüvitise keskmise töötasu arvutamisel kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad. Töövõimetuslehe vormil on väli „kalendrikuu kokkulepitud töötasu töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval”.. Mida peetakse silmas töötasu all? Kas alates 1. juulist 2009 peab lahtrisse märkima põhipalga koos lisatasudega? Töötasu on Töölepingu seaduse §5 lg 1 p 5 alusel töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud, sealhulgas majandustulemustelt makstav tasu ja tehingutelt makstav tasu. Töötasu hulka ei kuulu puhkusetasu, ravikindlustushüvitis, tööandja makstavad toetused, nt lapse sünni-, juubeli- või matusetoetus, kuna nimetatud juhtudel ei ole tegemist tasuga, mida makstakse töötajale töö eest. Seega tuleb antud juhul märkida töötasu, milles on töö eest kokku lepitud. Millised andmed kantakse haiguslehele, kui rase keeldub töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest? Kas on vaja tööinspektori kooskõlastust, kui tööandjal ei ole rasedale anda tema terviseseisundile vastavat tööd? Sotsiaalministri 26.09.2002.a määruse nr 114 “Töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid“ § 10 lõige 6 kohaselt kannab tööandja haiguslehele ka järgmised andmed: *Ajutiselt tööülesannete täitmisest keeldumine või teenistuskohustuste täitmisest vabastamine; *Kuupäev, millest alates töötaja keeldus töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel ajutiselt tööülesannete täitmisest või avaliku teenistuse seaduse alusel vabastati teenistuja ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest. Kui tööandjal ei ole rasedale tema terviseseisundile vastavat tööd anda, ei ole töölepingu seaduse § 18 lõike 2 kohaselt alates 01.07.2009 enam vaja tööinspektori kooskõlastust raseda ajutiselt tööst keeldumiseks. Kuidas makstakse töövõimetushüvitisi FIE-dele? Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 1 kohaselt maksab haigekassa FIEdele haigushüvitist alates 9. töövabastuse päevast. Kaheksa esimese töövabastuse päeva eest FIE-dele haigushüvitist ei maksta. Ravikindlustuse seaduse § 56 lõike 12 kohaselt maksab haigekassa raseda (FIE) haiguse või vigastuse korral haigushüvitist töövabastuse teisest päevast alates. Kui tööandjal tekivad kahtlused haigestunu haiguse tõsiduse ning režiimist kinnipidamise suhtes, kes ja kuidas teostab selle üle järelevalvet? Ravikindlustuse seaduse § 52 lõike 2 kohaselt vastutab ajutise töövõimetuse kindlustusjuhtumi õigesti määramise ja ajutise töövõimetuse põhjendatuse eest arst, kes töövõimetuslehe väljastab. Kahtluste korral on tööandjal alati õigus esitada haigekassale avaldus töövõimetuslehe väljaandmisega seotud asjaolude kontrollimiseks. Eesti Haigekassa seaduse § 4 lõike 1 alusel on töövõimetuslehtede õigsust ja põhjendatust õigus kontrollida haigekassa usaldusarstidel. Mis juhtub, kui põhipuhkuse ajal kirjutab arst isikule haigus- või hoolduslehe? Töölepingu seaduse § 69 lõike 6 kohaselt on töötajal õigus puhkus katkestada, edasi lükata või enneaegselt lõpetada töötaja isikust tulenevatel olulistel põhjustel, eelkõige ajutise töövõimetuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või streigis osalemise tõttu. Seega kui töötaja teatab tööandjale esimesel võimalusel oma ajutisest töövõimetusest ja katkestab, lükkab edasi või lõpetab ennetähtaegselt puhkuse, siis sellisel juhul on tal õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist. Kui töötaja seda ei tee, siis tööandja ei pea puhkust katkestama ja ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 4 kohaselt ei ole kindlustatud isikul õigust saada ajutise töövõimetusehüvitist, sest isik on puhkusel. Sellisel juhul ravikindlustuse seaduse § 60 lõike 5 kohaselt tekib õigus saada hüvitist alates päevast, millal isik on kohustatud asuma töökohustusi täitma. Mis juhtub kui töötaja võtab töövõimetuslehe tööst vabal vahetusel (näiteks summeeritud tööajaga töötaja, kellel on neli järjestikust puhkepäeva), kas sel juhul on tööandjal õigus töövõimetushüvitise maksmisest keelduda? Küsimuses esitatud juhul ei ole tööandjal õigust haigushüvitise maksmisest keelduda. Haigusleht väljastatakse töötajale haiguse või vigastuse korral kalendripäevade alusel ning hüvitise maksmist ei saa siduda töötaja tööajakavaga. Töötaja haigestumisel maksab tööandja hüvitist 1) 4.–8. päevani haigushüvitist 70% töötaja keskmisest töötasust, 2) hüvitiselt peetakse kinni tulumaks. 1. Hüvitist ei maksustata isiku töötuskindlustusmaksuga? 2. Hüvitist ei maksustata ettevõtte töötuskindlustusmaksuga? 3. Hüvitist ei maksustata sotsiaalmaksuga? 4. Hüvitist ei maksustata pensionikindlustusmaksuga? 5. Muutuvad siis ka TSD (tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustuse maksete deklaratsioon) vormid maksuametis? Sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkti 3 kohaselt «Töötervishoiu ja tööohutuse» seaduse § 122 alusel makstavat haigushüvitist, mis ei ületa töötaja keskmist töötasu, ei maksustata. Kogumispensionide seaduse § 7 lõike 2 kohaselt ei tasuta maksetsotsiaalmaksuseaduse §-s 3 nimetatud summadelt, sama sätestab ka töötuskindlustuse seaduse § 40 lõike 2 punkt 4. Seega haigushüvitist töötaja keskmise töötasu ulatuses kogumispensioni- ja töötuskindlustuse maksega ei maksustata. Summat, mis ületab keskmist töötasu, maksustatakse üldises korras palgalt makstavate maksudega. TSD vormide osas palume pöörduda Maksu- ja Tolliameti poole. Kui inimene töötab võlaõigusliku lepingu alusel, kuidas arvutab tööandja haigushüvitise? Kas samamoodi, nagu töölepingu puhul, vastavalt kehtestatud keskmise töötasu maksmise korrale? «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» § 122 tulenevalt on tööandja kohustatud maksma haigushüvitist töölepingu alusel töötamise korral. Muu võlaõigusliku lepingu alusel töötamise korral ei ole kohustust maksta haigushüvitist. Töötervishoiu ja tööohutuse seadusest tulenev kohustus maksta haigushüvitist ei kohaldu võlaõigusliku lepingu alusel töötamise juhtudele, st nendele võlaõiguslikele lepingutele, mis ei ole töölepingud. Näiteks töötamisel töövõtu lepingu kohaselt ei ole tegemist töölepingulise suhtega. Töö tellija ei ole lepingu teisele poolele tööandjaks ning kohustust maksta haigushüvitist ei ole. Kas tööandja on kohustatud maksma haigushüvitist 4.–8. päeva eest, kui töötajale väljastatakse töövõimetusleht viimasel tööpäeval? Tööandaja maksab haigushüvitist kuni töösuhte lõpuni, pärast töösuhte lõppu enam hüvitist maksma ei pea. Seega viimane tööpäev on töötajal haigushüvitise omaosaluse päev ning 4. haiguspäevaks on töösuhe juba lõppenud ja tööandja haigushüvitist maksma ei pea. Kui töösuhe lõpeb 4.-8. haiguspäeva perioodil, siis peab haigushüvitist maksma kuni töösuhte viimase päevani. Töötajal on pärast töösuhte lõppu veel kahekuuline kindlustuskaitse, seega alates 9. haiguspäevast maksab hüvitist Haigekassa. Kuidas arvutada keskmist kalendripäevatasu juhul, kui inimene on tööandja juures töötanud vähem kui 6 kuud? Kui töötaja ei ole töötanud tööandja juures ühte tervet kalendrikuud, siis arvutatakse keskmine kalendripäevatasu Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009.a määruse nr 91 "Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord (jsp)" § 2 lõike 3 teises lauses ja § 4 lõikes 2 sätestatud alusel.


text: Kas allalaadimisel tekkis probleem? Proovi uuesti 1. samm Salvesta Skype’i paigaldusfail arvutisse. 2. samm Otsi Skype’i paigaldusfail üles, topeltklõpsa seda ning järgi ekraanil kuvatavaid lihtsaid juhiseid. 3. samm Käivita Skype’i rakendus ning logi sisse oma Skype’i nime ja salasõnaga. Skype tahvelarvutile Jaga Skype’is kõiki erilisi hetki, kus ja millal iganes – otse tahvelarvutist. Laadi Skype tahvelarvutisse Skype mobiilile Laadi rakendus mobiili ja kasuta Skype’i otse peopesast. Laadi Skype mobiili Kas vajad veel abi? Lähemalt Skype’i Windowsi versiooni paigaldamise kohta


text: Tallinna Raekoja platsil, suursuguse Raekoja hoone kõrval, toimub muinsjutulise hõnguga Jõuluturg, kus tundub, et kõik on võimalik! Tegevuse südameks jääb Eesti tähtsaim jõulupuu, mille ümber päikesekiirtena asetsevad jõulumajakesed- müügipaviljonid. Elav jõulumaa on dekoreeritud kuuskede, jõuludekoratsioonidega ja jõulutuledega. Jõuluturu dekoreerimise raske aga huvitava töö on enda peale võtnud omal alal tõeliselt tuntud tegija Shishi. Kaupmehed pakuvad laias valikus käsitööd, mida tavalistest poodidest ei leia. Külastajad saavad suhelda otse meistritega ja osta omanäolisteks kingitusteks jõuluehteid ja muid käsitöölisi taieseid, millega jõuluvana kingikotti täita. Ostetud kauba saab kohe ka kingituseks pakkida. Kohalikud toitlustajad pakuvad eestipäraseid jõulusööke verivorstist- hapukapsast piparkookideni ning keha ja hinge soojendavaid jõulujooke. Meeleolu loob jõulumuusika ja suur ekraan lava taga seinas, mis näitab hoolikalt valitud imearmsaid jõuluvisuaale. Pakase vastu aitab pisemaid laadakülastajaid liumägi, kus saab üles- alla ronida ja liugu lasta. Linnalastele on vaatamiseks päris loomad- jänkud, kitsekesed, lambatalled, ponid ja haned, keda saab ka toita. Soovijad saavad poniga sõitmist proovida. Peapäkapikk mängib lastega erinevaid mänge ja korraldab neile huvitavaid võistlusi. Pilku püüavad kindlasti ka lumeskulptuurid, mida kohapeal laadakülastajate silme all meisterdatakse ja millele suunatud valgusega imeline sära antakse. Tegevust pakuvad mitmed erinevad võistlused, nende seas kaunima piparkoogi valimine, ilusaima omameisterdatud jõuluehte konkurss, kuuseehtimise võistlus, kus peaauhinnaks on Shishi ehetega kaunistatud kuusk, jõululuuletuse konkurss ja muud jõuluteemalised tegevused. Südame teeb soojaks mitmekesine jõuluprogramm, mis toimub igal nädalavahetusel ja tähtpäevadel, läbi pühade aja. Igati abiks on jõulupäkapikud. Aga Jõuluturu tõeliseks pärliks on kindlasti oma majas lapsi vastu võttev Jõuluvana. Jõuluvana maja on dekoreeritud nagu tõeline jõulu muinasjutt! Sisse astudes usub iga laps, et just sellises kohas päkapikud pesitsevadki! Jõuluvanale saab öelda oma kingisoovi, mis tõenäoliselt ka täide läheb. Iga laps saab Jõuluvanalt ka maiustusi. Terrassil on Jõuluvana postkontori postkast, kuhu saab jätta kirju jõuluvanale. Kõikide kirjade vahel loositakse välja 26- ndal detsembril erinevaid kingitusi. Ja üllatus, üllatus- Jõuluvana on kohale tulnud põhjapõtradega- ema ja kaks alles sellel aastal sündinud pojakest, kes kõik endale jõuluajaks ka vahvad sarved on pähe kasvatanud! Põhjapõdrapere on loomulikult Jõuluvana majakese juures, kus järjekorras ootavad lapsed saavad neid ka samblaga toita ja ninale pai teha. Päevakene Jõuluturul tundub kui maagiline jõulumuinasjutt!


Grand Rose SPA Hotel - Saaremaa - Hotels.com 4 tärni hotell spaaga ja siseujulaga, Kuressaare Tallinna 15, Saaremaa, 93811, Eesti 8,8.Hiilgav.54 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud. Hea spa hotell, hea asukohaga, kuigi varem oli väljas ka tünnisaun, mis oli väga mõnus... Grand Rose asukoht üllatas positiivselt, hotell asub ju täitsa südalinnas. Kõik oli ok,... Kuressaare Laurentsiuse kirik – 1 min jalgsi Trahter Veski – 6 min jalgsi Kuressaare linnapark – 8 min jalgsi Kuressaare linnus – 12 min jalgsi Suur Toll and Piret – 14 min jalgsi Saare golfiklubi – 23 min jalgsi Vilsandi rahvuspark – 32,5 km Spaas Spa & sauna centre on massaaži- ja ravikabinetid. Saadaval on näohoolitsused ja kehahoolitsused. Selles spaas on saun ja aurusaun. Kas Grand Rose SPA Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega? Jah, Grand Rose SPA Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda. Mida võtab Grand Rose SPA Hotel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks? Kas Grand Rose SPA Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust? Kas Grand Rose SPA Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi? Jah, lemmikloomad on teretulnud. Hind 20 EUR lemmiklooma kohta päevas. Saadaval on söögi- ja joogikausid. Millised kellaajad on Grand Rose SPA Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks? Jah, kohapeal on olemas söögikoht.Söögikoht ei ole kasutatav alates juuli 1 2021 kuni jaanuar 1 2022 (kuupäevad võivad muutuda). Lähiümbruse söögikohti: Fresh Cafe & Smoothie Bar (3 min jalgsi), Restaurant La Perla (3 min jalgsi), Sadhu (4 min jalgsi). Kas Grand Rose SPA Hotel pakub oma transpordiühendust lennujaamaga? Mida majutuskohas Grand Rose SPA Hotel ja selle ümbruses teha saab? Grand Rose SPA Hotel ˇpakub järgisi võimalusi: spaa ja sisebassein, samuti tervisespordiklubi. Evelin, 2 ööd, reis, 1. jaan 2020 Spa külm - tuba palv Spas on õhk ja vesi külm. Tuba väga palav (radiaator oli 0 peal), kuiv õhk, konditsioneer puudub. 1 öö, tööreis, 24. jaan 2019 Meie pere lemmikspaa Väga mõnus suur ja lai voodi, puhas ja roosilõhnaline tuba. Spaas on palju lebotamisekohti, saab tellida nii süüa kui juua kohapeale ja ei pea selleks mujale minema. väga mõnus atmosfäär, suur akvaarium ja loodusfilmid. Ülimõnus koht väikelastega puhkamiseks. Mitmed erineva temperatuuriga saunad, ühes isegi telekas kalade vaatlemiseks:) Meie pere lemmikspaa. Asukoht on kergesti leitav, Kuressaare keskväljaku lähedal, jalutamiseks ja ostudeks on kõik lähedal. Teenindus väga sõbralik, restoranis hinnad kallivõitu. Liivi, 2 ööd, romantikareis, 17. dets 2018 Great Spa in Saaremaa Очень красивый отель-спа. Чистые номера,красивый интерьер,отличный завтрак+холодное шампанское! Удобные кровати и подушки. Единственное, что халаты цвета очеь уставшей старой розы.Если Спа поменяет их на новые,будет замечательно. Из всех Спа на Сааремаа- этот лучший! Рекомендуем! Pasi, 2 ööd, reis perega, 15. aug 2020 Essi, 1 öö, reis sõpradega , 22. juuli 2020 Sergei, 5 ööd, reis perega, 12. okt 2019


text: ZUHAUSE OÜ - 12534110 | ScoreStorybook | Meedialeht EE101789602 (01.05.2015) Pääsukese tn 6, 76911, Hüüru küla, Saue vald, Harju maakond, Eesti Vabariik ZUHAUSE OÜ tagasiside Kas sinu teada on firmal ZUHAUSE OÜ makseraskusi? ZUHAUSE OÜ töötajad Muud tarbijate teenused PALGARALLILUGU ZUHAUSE OÜ ZUHAUSE OÜ: palgarallilugu Aasta 2018 IV kvartalis real pole Maksuameti andmetel ZUHAUSE OÜ meeskonnas ainsatki töötajat ega makstud ka tööjõu makse. VÕRDLUS EELMISE KVARTALIGAVõrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud. AASTA KOKKUVÕTEViimase 2018 aasta lõikes ei ole ettevõte senimaani töötajaid värvatud. PALGARALLIPalgaralli t&otil... Aldona Baum: Persoonilugu Aldona Baum alustas äritegevusega 17 aastat tagasi, olles ise siis 36-aastane. Tema äris alustamine jääb aastasse 2001 ehk tormilise kasvu aastatesse, mil kõik riskisid ja enamik ka võitsid.Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 4 ettevõtet. Täna on ta jätkuvalt 2 ettevõtte juhatuses, millest mõlemad on aktiivse majandustegevusega.Ette... Muud tarbijate teenused ZUHAUSE OÜ TEGEVUSLUGU ZUHAUSE OÜ: Tegevuslugu ZUHAUSE OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige Aldona Baum selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.ZUHAUSE OÜ valdkond on muu teenindus. Samas valdkonnas (EMTAK 96099) on tegutsevaid ettevõtteid 2019 aasta seisuga kokku 914 tükki, kes annavad tööd kokku 1695-le inimesele ja kogu valdkonna 2019 käibeprognoos on ca 87.06 miljonit eurot.ZUHAUSE OÜ - Varad ja finantsid 2017kasumi...


text: Euroopas kasvab leetritesse haigestumine - Pere ja Kodu - Delfi Lood 13. veebruar 2012 3 min. 2011. aastal suurenes mitmes Euroopa riigis haigestumine leetritesse, hulgaliselt uusi haigusjuhte on lisandunud ka 2012. aastal, teatab Terviseamet. Tänavu jaanuaris on registreeritud mitukümmend haigusjuhtu Sankt Peterburis Venemaal. Rospotrebnadzori teatel esines jaanuaris Sankt Peterburis leetrite haiguspuhang ühes raviasutuses, kus haigestus üle 80 inimese. Esimesena haigestunud 16-aastane nooruk nakatus Tšetšeeni Vabariigis, edasi levis nakkus mittevaktsineeritud isikute seas. Leetritesse haigestumist on esinenud ka Komi Vabariigis, Murmanski ja Tambovi oblastites. Ukrainas algas leetrite puhang 2011. aasta novembris, praeguse seisuga on seal haigestunud üle 1500 inimese. Leetreid läbipõdenud isikud omavad eluaegset immuunsust. Nees, kes ei ole leetreid põdenud ega ole varem vaktsineeritud selle haiguse vastu, peaksid end vaktsineerima.Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmetel registreeriti 2011. a Euroopa Liidu ja EEA/EFTA riikides ligikaudu 31 000 leetrite haigusjuhtu, nendest 26-l juhul oli tüsistuseks entsefaliit ning kaheksal juhul lõppes haigestumine surmaga.


Yana Toom: "Ma ei kooskõlasta oma väljaütlemisi Jüri Ratasega!" - Uued Uudised Esilehele » Uudised » Eesti » Yana Toom: “Ma ei kooskõlasta oma väljaütlemisi Jüri Ratasega!” Yana Toom: “Ma ei kooskõlasta oma väljaütlemisi Jüri Ratasega!” - Updated 02.10.2018 Mida varjab see kestev käepigistus? Eestikeelses poliitikahuviliste sotsiaalmeediaruumis ringleb väljavõte Yana Toomi postitusest, kus ta ütleb otse välja, et pole Keskerakonnas avalikeks sõnavõttudeks kunagi luba küsinud. Ilmselt annavad alljärgnev tõlge ja originaal mingisuguse ülevaate sellest, mis toimub venekeelses keskkonnas seoses kultuuriautonoomia uue esiletõstmisega. Keegi Andrey Zarenkov küsib: “Yana, kuuldavasti on peaminister ja teie erakonna esimees öelnud, et venelastele pole kultuuriautonoomiat vaja. Kui see on tõsi, siis kuidas lähevad kokku tema ja teie avaldused? Seda, et parteis võivad olla erinevad arvamused, olen ma juba kuulnud. Ja miks saadab Mihhail Kõlvart kirja küsimustega presidendile, kes nende asjadega ei tegele, kui see on hoopis Jüri Ratase rida? Pärast seda, kui Keskerakonna volikogusse sai uuesti härra Arhipov, mõtlesin ma, et sellega on kõik lõpetatud. Kahju muidugi!” Yana Toom vastab: “Ma lugesin Ratase avaldust. Erinevalt mõnedest teistest eestlastest ei olnud tal julgust arutleda selle üle, mida täpselt on venelastele vaja, vaid ta ütles, et a) austab Eesti seadusi, b) pakkumisi neile tulnud pole, seega ei saa ta rääkida valitsuse nimel. Teil on õigus selles, et ma ei kooskõlasta oma väljaütlemisi erakonna esimehega. Ma ei teinud seda ka Edgari ajal. Oleks ka imelik, kui täiskasvanud naisterahvas, kes on ka Euroopa Parlamendi saadik, helistaks ja küsiks luba suu avamiseks. Nii et oma seisukohta mu kolleegidel praegu lihtsalt pole – see nõuab rohkem informatsiooni ja aega. Aga põhjust selle üle järele mõelda on!” EKRE juhtpoliitikud Mart ja Martin Helme on juba ammu öelnud, et Keskerakonnast on saanud selle Lasnamäe osakonna laiendus – Kremli hääletoru Yana Toom hoiatab Jüri Ratast, et too on võimul (ja võib sinna jääda) vaid tänu venelaste häältele, peaministri tegevusruum aheneb üha ja et veidigi pinda jalge all hoida, annavad tema ja Mailis Reps KE venemeelsetele taasvenestamise osas järele, sealhulgas läbi kakskeelsete koolide. Venelaste mõju all on ka Tallinna Linnavalitsus, kus dirigendikeppi hoiab Mihhail Kõlvart. Siin on olemas rida küsimusi: mis asja lõpetamisele lootis Andrey seoses Arhipovi (Maardu linnapea?) naasmisega? Mis pakkumisi pole Ratasele ja valitsusele tulnud? Milliseid seisukohti kujundavad Yana Toom ja tema kolleegid? Ja kõige tähtsam – mis selles Keskerakonnas üldse toimub? Teemad: Jüri Ratas keskerakond Tallinna linnavalitsus Yana Toom


see, kahmama, vilkuv, eelmäng, kiusasid, sukkpüksid, poseerib, stripper, aluspüksid, tool, absoluutselt, flasher


text: Eesti mütoloogia on eesti rahvapärimuses sisalduv müütide ja nende elementide kompleks. Eesti mütoloogiast on üsna vähe andmeid, kuna eesti rahvapärimust hakati laialdaselt koguma, talletama ja uurima alles 19. sajandil, kui kooliharidus ja teaduslik maailmapilt olid mütoloogia elemendid tõrjunud vaimse kultuuri ääremaadele. Samas oli romantismi ja rahvusliku ärkamise ajastu kultuuritegelastel tugev kiusatus anda eestlastele antiikkultuuridega võrreldav jumalate ja kangelaste panteon. Pseudomütoloogia Kristjan Jaak Peterson tõlkis Christfried Gananderi "Mythologia Fennica" (1785) rootsi keelest saksa keelde ning seda materjali kasutas hiljem Friedrich Robert Faehlmann oma kunstmüütide loomiseks. Samas on Uku Masing oletanud, et mõni Faehlmanni müüt (näiteks "Koit ja Hämarik") võib mitte olla kunstlik, vaid põhineda tõepoolest ajaloolisel ainesel. Faehlmanni kunstmüütidest on tuntud näiteks keelte keetmise lugu. Pseudomütoloogiat arendas tugevalt ka Friedrich Reinhold Kreutzwald, kelle eepos "Kalevipoeg" põhineb osalt küll autentsel rahvaluulel, kuid osalt ka soome motiivide töötlustel nagu laulujumal Vanemuine, soome Väinämöise edasiarendus, ning ka Kreutzwaldi rahvusromantilisel omaloomingul. Eesti kunstmütoloogia levikule aitasid kaasa ka ärkamisaegsed autorid nagu Carl Robert Jakobson oma koolilugemikega. Hulgaliselt kunstmütoloogia töötlusi ilmus Eesti Vabariigi aastail, kuid esimese lainega võrreldavat jälge see ei jätnud. Mütoloogilised olendid Kidur Kiru Koerakoonlased Külmking Libahunt Maa-alused Maaema Tuulispask (Matthias Johann Eiseni järgi) Vanapagan Haldjad Enne ristiusustamist oli eesti rahvausundi peamiseks tunnuseks pluralism, mis avaldus usus haldjatesse ja vaimudesse. Eestlastele oli iseloomulik anda vaimudele ja haldjatele elustamiseks eri loodusvaldkondi ning neile ka annetusi tuua. Näiteks viidi annetusi metsahaldajale, et metsa marja- ja seenesaak oleks hea. Seda nimetatakse animistlikuks elava looduse usuks. Valdavalt olid eestlaste vaimud ja haldjad vaimsed olendid, kuid leidus ka erandeid. Eranditeks on jumalad Metsik, Peko ja Tõnn ning müütilised olendid, näiteks kratt ja näkineitsid. Näkineitsi Näkke kirjeldatakse kui kauneid, heledate pikkade juustega naisterahvaid. Nad elavad nii meres, jõgedes kui järvedes. Ilusatel suveõhtutel istuvad näkid veekogu äärsele kivile, laulavad imeilusa häälega laulukesi ja kammivad kuldkammiga oma pikki juukseid. Vahel kirjeldatakse neid ka kannelt mängimas ja laulmas. Näkid ilmutavad end heledais riideis noorte neiudena, lapsega naistena, väikeste tüdrukutena või loomadena. Loomadest kas helehalli või valge hobuse või vasikana. Inimesena näkid end teistele ei näita. Loomana aga lähevad nad veest välja laste juurde, lasevad end paitada ja endile selga ronida, et lapsi kergemini vette meelitada. Kuigi inimkujul on näkid tavaliselt võrdlemisi arad, siis vahel meelitavad nad inimesi enda juurde vette ning seejärel uputavad nad. Arvatakse, et eriliselt ohustatud on näkkide poolt noormehed, keda neiud üritavad enda juurde vette saada. Selle kohta on kaks peamist seletust. F. R Kreutzwald kujutab oma jutustustes näkineidu kui üksikut veealust hinge, kes ilusat noormeest endale seltsi tahab. M. J. Eisen aga kirjeldab näkke kui kurje hingi, kes tahavad noormehi vette meelitada, et neile õnnetu armastuse või pettumise eest kätte maksta. Mõningates jutustustes on täheldatud ka näkineiu püüdu nutva lapsena inimesi enda juurde vette kutsuda. Kui aga keegi näki nime paljastab või Jumala nime suhu võtab, pageb näkineid kiiresti vette tagasi. Näkkide jaoks on maagiline päev jaanipäev, mil nad ilmutavad end ka öösel. Näkineitsiteks saavad noored neiud, keda on uputatud või kes end õnnetu armastuse või pettumise tagajärjel uputada on püüdnud."Igal Jaani õhtul tulnud üks kena neiu kuni õladeni mere veest välja. Nutnud suure häälega ja palunud ennast peastma tulla. Mitu meest hüpanud vette ilusat tüdrukut ära peastma. Saanud nad aga vette hüpanud, kadunud nad vette. Ainult mõne päeva pärast uhtunud laened noorte meeste kehad kaldale. Viimaks saanud igaüks aru, et kena neiu keegi muud ole kui näkk. Rahvas arvanud, et vee neitsi noorte meeste hinged enesele peiuks võtnud, laened aga kehad kaldale toonud." Metsavana Metsavana kutsutakse veel ka metsahaldjaks ja halliks meheks. Teda kujutatakse suure kehaehitusega pika vana mehena, kelle silmad on elutarkust täis. Metsahaldja peakatteks on kõrge kasetohust kübar, nägu katab valge puusamblaga läbikasvanud habe ning ta keha katavad kuusekorba moodi kuued ja püksid, jalas on mehel kasetohust saapad. Olenemata oma suurest east on ta väga ergas ja elav ning nooruslik. Ta mõistab nalja ja vahel mängib metsas ekslejatele ka vingerpussi. Metsavana oskab loomade ja lindude keelt. Tal on metsas võim kõige üle. Tema on otsustajaks, kas marjuline leiab metsast palju marju ja seeni ning kas jahimehi ootab hea saak. Metsahaldjas võib halva käitumise korral inimese metsa ära eksitada, või austusega metsa suhtumise puhul eksiteelt päästa. Mees hoiab silma peal sellel, et looduses liikujad metsale liiga ei teeks ning hoiab kõike tasakaalus. Halvad inimesed ei jää karistamata ning head ei jää tänuta."Poisikesepõlves olime Kongimetsa metsas vastu Vara piiri puid raiumas. Vanemad mehed käisivad õhtu Sirkavere kõrtsis, tulivad säält metsa tagasi löövi juurde. Üks poiss oli, see alati hirnus täku viisi. Hakkas see õhtu jälle hirnuma. Sai mõne voori hirnunud, kui korraga täkk alt metsast vastu hirnus. Mida enam ta talle vasta hirnus, seda ligemalle hirnumine tuli, ja kui viimati poiss tule ääres hirnus, siis hirnuti õige koleda häälega vasta, nõnda et maa kohe põrus – siis ehmatasid mehed ära, igaüks katsus aga, et löövi sai tahaotsa minna. Mina, vaene, jäin etteotsa teiste jalgade pääle. Kes poisikest veel taha laskis! Mõned olid läätseleent keetnud, see oli löövi taga. Hommiku leidsime aga, et üks kärnkonn oli leemepadas kui üks viisk. Mõne aasta pärast läksime ühel neljapasel päeval ühe teise mehega Vara metsa kodarapuid vargile. Teine mees raidus kaks loogapuud sääl maha, mina leidsin ühe kaheharulise saare, raidusin selle maha. Tüvikust oli nii, arvata, viie paku pikkus, ja võtsin selga ja hakkasin tulema. Siis oli üks hirmus hääl, nõnda et maa põrus, aga seda aru ei saanud, mis hääl see oli, aga nõnda kõvast, et mets rõkkas. Siis pistsime jooksma. Kui me piiri pääle saime, siis oli mul kui pangega vett kaela visatud, särk oli märg kui vesi, aga tänapäävani ei kanna süda enam sinna kohta minna." Tulihänd ja kratt Tulihänna sünonüümiks kasutatakse üldjuhul ka kratti, kuid leidub ka lugusid, kus tulihänd ja kratt omavad erinevat tähendust. Peamiseks erinevuseks sellistel juhtudel on see, et tulihänd on inimene, kes on varga kommetega ja võimeline muutuma tulejutiks, kratt aga on inimese tehtud vara kokku ajamiseks mõeldud tegelane. Paljudes juttudes aga ei tehta tulihänna ja krati vahel mingit vahet. Tulihändasid kujutatakse enamjaolt inimestena, kes on võimelised punasteks tulejugadeks muutuma ja naabertaludes varastamas käima. Muutumiseks kasutavad vargakommetega inimesed toa nurgas lebavat kivi, mida nuusutades nad tulihändadeks moonduvad. Sellisel juhul seostataksegi tulihända rohkem inimese kui üleloomuliku olendiga ning pererahvas, kes ise on endale tulihänna muretsenud, annab talle ka putru süüa. Tavaliselt kirjeldatakse tulihända tumedas riietuses, habemega, kukesulega musta kübaraga mehena. Kratti seevastu seostatakse pigem inimese loodud olendina, kellel puuduvad inimlikud omadused. Krati tegemise kohta on üpris detailseid õpetusi. Kõige levinum neist on see, et kratt tuleb teha kolmest vanast raaguviheldud saunavihast, need luuavarre ümber siduda, hõõguv süsi südameks panna ja kõige pimedamal ja pilvisemal täiskuu-neljapäeva ööl kolme tee ristil vanakuradiga leping sõlmida. Lepingu sõlmimiseks tuleb krati hõõguvale südamele kolm tilka enda verd poetada. Jällegi, erinevates tekstides on õpetused erinevad, mõned neist väidavad, et kõige õigem krati tegemise aeg on iga kuu kolmanda neljapäeva ööl ning et kolme tee ristumise asemel tuleb rituaal viie tee ristumise kohas läbi viia. Kratti kirjeldatakse kui üleloomulikku pool inimest, pool looma. Tal on tavaliselt punane habe ning kratile peab kogu aeg tööd andma, et too peremehele kallale ei läheks ning teda endaga vanapagana juurde maa alla ei viiks. Kratist lahtisaamiseks tuleb anda elukale anda töö, millega too hakkama ei saa, näiteks liivast köie tegemine."Korra jäänud vaene sant ühte talusse öömajale. Ööse kuulnud sant kobistamist, härganud ülesse ja näinud, et kõik majarahvas üksteise järele taha nurka läinud, seal halli kivi nuusutanud ja siis tuhknai! laest välja lennanud. Kui kõik ära kadunud, tõusnud sant maast ülesse, sidunud ennast jalgu pidi taari astja külge kinni ja läinud ka kivi nuusutama. Oh sa pala silk! Nii pea kui sant nuusutanud, lennanud ta taari astjaga tükkis laest välja ja otse kohe teise talu aita teistele järele. Teised ajanud parajasti kotte vilja täis, kui sant taari astjaga mürinal, kolinal järele tulnud. Üks seal olija ütelnud: "Tasa, tasa, suure tasi mees! Sa viid korraga palju ära ja jätad jälle maha, kust kinni ei saa!" Need talurahvas olnud tulihännaks käijad ja vedanud nõia kivi abil teiste aitadest vilja kokku." Luupainaja Luupainaja, ka tallaja, on nimetatud selle järgi, kuidas ta inimestele, aga ka loomadele kahju teeb. Nimelt käivad tallajad öösiti oma ohvrit painamas. Nad rõhuvad oma ohvri keha, nii et too ei saa liigutada. Selline rõhumine ja piinamine paneb ohvri kõvasti higistama ning ärgates liikmed värisema ja südame peksma. Vanarahvas arvas, et pikaaegne painamine võib surma tuua. Tallajad ei käi ainult inimesi piinamas, vaid üritavad ka tööloomade jõudu oma rõhumisega nõrgendada. Luupainajaid kirjeldatakse väga erinevalt. Enamikus juttudes on öeldud, et tallajad ilmutavad end noore naisena, kuid ei pelga ära ka vana naise ja vana mehena ilmumisest. Samuti on loomadega – luupainajaid kirjeldatakse nii mustade kassidena, hobustena, koertena jne. Ka esemetena on luupainajat kirjeldatud, esemetest ennekõike hanesulena. Tallajast vabanemiseks on mitu moodust. Lihtsaim neist on suure varba liigutamine. Nimelt arvati, et kui tunned luupainajat end rõhuvat, tuleb suurt varvast liigutada ning siis tallaja põgeneb. Teiseks levinud võimaluseks oli tule põlema panemine, valgust pidavat luupainajad kartma. Arvatakse, et kui inimene pahema külje peal magab, ei saa luupainajad talle külge hakata."Kord käinud ühel loomal luupainaja. Küll katsunud looma peremees luupainajat iga viisi eemale peletada, aga pole kuidagi võinud. Läinud targa juurest abi otsima. Tark õpetanud: "Pea talli uks lahti. Kui loom röökima ja trampima hakkab, siis vaata ruttu ukse tagant, kes tallis on. Seda peksa siis hästi!" Mees läinud koju. Jäänud talli ukse taha valvama. Äkitselt hakanud loom trampima ja röökima. Mees vaadanud talli ukse tagant ja näinud musta kassi looma seljas. Mees võtnud piitsa ja peksnud kassi koledal kombel. Kass karjunud hirmsasti. Viimaks tüdinud mees peksmisest ära ja jätnud järele. Must kass kadunud silmapilk. Sest ajast saadik pole luupainaja enam looma peale tulnud." Haigused Eestlased on läbi aegade nn andnud hinge ja keha ka erinevatele haigustele. Põhiliselt selgitatakse rahvajuttudes kuidas neid haigusi vältida, petta või neist vabaneda. Peamiselt kasutatakse haiguste vältimiseks vett, kas siis haigete eraldamist tervetest inimestest vee abil, näiteks rabasaartele saates, või küladevaheliste jõgede ja ojade pealt purrete eemaldamisega, nii ei saa haigus küladevaheliselt levida. Haigustest pääsemiseks on oma osa maagilisel arvul – numbril seitse. Tuleb siis kas haiguse tekitajat seitse aastat vangis hoida või seitsme köiega kinni siduda. Levisid ka erinevad rituaalid, mille täitmine pidi aitama haigusi petta, nendes rituaalides oli oma osa kadaka ja – pihlakaokstel. Katk Katk, nagu ka paljud teised mütoloogilised olendid Eesti rahvapärimusest, suutis enda olemuse varjamiseks võtta nii looma kui inimese kuju, vahel isegi mõne asja välimuse. Kõige sagedamini kujutatakse katku koera või musta kassina. Asjadest kaheharulise hargina, millel mingit muud otstarvet pole, puupaku või kasevitsana. Arvati, et kuhu taresse katk ükskõik millisel kujul sisse pääseb, seal surevad kõik musta surma. Katku petmiseks oli oma rituaal. Tuli ööseks magamisase põrandale teha, endale valge lina peale laotada ja kimp marjadega kadakaoksi pea alla panna ning mitte liigutada ja häält teha, kui öösel keegi tuppa tuleb. Katku peatamiseks lõhuti ära üle ojade ja jõgede viivad purded, sest oli teada, et haigus üle vee ei liigu. Et aga ikkagi ojast üle saada võttis haigus vahel vaeslapse kuju ja nuttis jõe ääres, et mõni hea inimene teda üle aitaks. Katkust lahtisaamiseks usuti, et tuleb kaheharulise hargi üks haru maha raiuda ja järve heita ning selle asemele pihlaka küljest üks hästi kõver ja äbarik oks võtta, ära koorida ja äramurtud haru asemele panna. Selle peale pidavat katk külast lahkuma, inimesena komberdades, ühe jala asemel hele puujalg. Arvati, et kui katk ära tuntakse on ta võim murtud."Vanasti, kui must surm ehk katk maal möllas, siis ei pääsenud ta igalt poolt veeojadest üle, sest kõik purded olivad ära lõhutud, et takistada katku teise külasse minekut. Korra oli teda nähtud musta kassina ringi jooksvat, ükskord oli ta lihtsa kasevitsana seisnud ukse ees ja ootanud, et keegi majakondsetest toast välja tuleks, et siis inimeste jalgu jääda, kus ta tuppa visatakse, sest tema enda jõud oli uste tõukamiseks liiga kasin. Teine kord oli ta Mareta soone taga haledalt palunud heldeid inimesi, kes aitaks teda üle veesoone, et tema kui vaeslaps ja paljasjalgne ei saa ise sellega hakkama, kuid veel koidu ajal oli katkukisa kuulda. Veel üks teine kord nähti teda metsanurga küla poole liikuvat, kuni ta jällegi põrkas veesoonega kokku, kust tema kisa kuuldi veel teise päeva õhtul. Kuid kolmandama päeva hommikul ei häälitsenud ta enam, külm oli ta ära võtnud. Sellest ajast peale kadus katk meie maalt ära. Kohal, kus katk halises, asutati hilisemal ajal talu, mida nimetatakse tänapäevani Katku taluks. Mareta veesoonik on veel käesoleval ajastul olemas Vohnja vallas ja on suure ja väikese Kõrveküla vahel kevadeti ja sügiseti õige paljuveeline ojakene, kuid vanasti oli ta peaaegu läbipääsmata." Hall tõbi Halli tõbe kutsuti ka hallataadiks või külmaks tõveks. Teda kujutati pika habeme ja kõverate jalgadega vanataadina või isevärki olevustena, kes olid nagu koerad või härjapõlvlased. Muutsid ennast samblatükikeseks, mis laepalgi küljest lahti pudenesid ja toidu sisse kukkusid, või õlekõrreks taina sees, läksid inimese sisse ning salvasid seestpoolt. Külmtõvest lahtisaamiseks oli mitu võimalust. Võis kasutada kooritud pihlakaoksa, millega see koht majas, kust hall tõbi sisse sai, kinni panna. Teiseks võimaluseks oli kübe kotti püüda, kott seitsmekeermelise kanepinööriga kinni siduda ja nöörile seitse salasõlme peale teha. Nagu ka katk sai halltõvest pääseda vee abil, nimelt ei pidavat ka see haigus üle vee levima."Kord ennemuiste läinud külmtõbi ühte talusse varitsema, kuidas seal saaks inimeste sisse pugeda ja neid ära tappa. Perenaine sõtkunud parajasti leiba. Külmtõbi pidanud nõu, kuidas saaks perenaise sisse minna. Seal tulnud temale hea nõu; ta muutnud enese õlekõrreks ja läinud leivataigna sisse; seal hakanud ta perenaise käe külge. Et perenaise käed mõlemad taignased olid, seepärast võtnud ta hammastega õlekõrre käe küljest ära ja sülitanud ta maha. Selle ajaga pugenud külmtõbi perenaise sisse ja surmanud ta ära." Jumalad Eestlastele on väga olulised olnud ka jumalad. Neile toodi annetusi, et saada head viljasaaki ning et karjaga oleks kõik hästi. Allpool on ülevaade tähtsamatest Eesti jumalatest. Metsik Metsik toob õnne viljale ja karjale. Nime on ta saanud sõna "mets" järgi. Arvati, et Metsik oli paha vaim, kes elas metsas ja valitses karja üle. Kuid tegelikult tuleks Metsikut pidada ikka heaks vaimuks. Ta on jumal, kes tehakse igasse talusse ise. Vastlapäeval meisterdatakse õlgedest ja takkudest teiba otsa mehe kuju. Talle pannakse õlgadele vana kübar ja ümber riputatakse inimese kuub. Järgmisel aastal tehakse sellest samast mehekujust naisterahva, pannes talle pähe vana valge tanu ja riputades õlgadele naisterahva kuue. Seejärel viiakse jumal õhtuhämaruses välja ja riputatakse puulatva. Peko Pekot arvatakse alguse saavat viikingitest. Setu rahvausundis on Peko viljakusjumal, mida esindas puust, mõnel pool ka vahast inimesekuju. Kuju liikus aastast aastasse erinevasse talupidamisse. Peko auks peeti kaks korda aastas pidustusi. Pärast kevadist külvi leidis aset kevadine pidu, millest võtsid osa peremees ja perenaine, kuid sügisesel peol osalesid ainult mehed. Peko järgmine talust talusse liikumine otsustati sügisesel peol. Õhtul kogunesid mehed peo korralduspaika ja sõid igaüks oma leivakotist, pöörates teiste poole selja. Seejärel paluti Pekolt kaitset oma talule, viljale ja karjale. Seejärel tõmmati veriliisku. Veriliisk seisnes selles, et mehed jooksid õuele kokku ja hakkasid rüselema ning üksteise eest üle aia hüppama. See, kellel esimesena veri lahti, sai järgnevaks aastaks Peko peremeheks. Peko uus omanik, Peko papp, viis kuju koju valge lina sees. Ta võis kogu järgneva aasta Pekot enda kodus hoida ning tema ülesandeks oli korraldada järgmine pidustus jumala auks. Tõnn Tõnn on välja kasvanud pühakust Antoniusest, kelle eestlased Tõnniks ümber ristisid. Ta on talukaitsja, eelkõige peeti Tõnni sigade kaitsjaks. Igal talul oli oma Tõnn, ta kas saadi või tehti ise inimesekujulise nukuna, millele elu sisse saamiseks kolm tilka verd peale tilgutati. Tõnnile ohvrite toomiseks loodi eraldi ohvrialtar – Tõnnivakk. Vakk ehitati kasetohust, peergudest või lihtsalt puulaudadest ning pandi ahju kõrvale või aita varju. Vahel viidi vakk koguni õue puutüve sisse või põllu servale. On teada ka seda, et mõnes piirkonnas pidi Tõnnivakast möödudes sinna raha jätma. Saartel põletati põlluserval seisev vakk koos annetustega ära. Vaata ka toonela ja manala Viited Välislingid


Tülikas noortekamp astub kohtu ette(14) Politsei lõpetas peamiselt alaealistest koosneva 21-liikmelise grupi kuritegude uurimise ning kuu lõpuks peaks kohus kinnitama nende karistused.Juurdlust juhtinud prokuröri Merike Tiku sõnul oli enamasti tegemist mobiiltelefonide, rahakottide või jalgrataste vargusega. Samuti võtsid poisid omavoliliselt kasutada võõraid sõidukeid, millega nad ühel korral ka avarii tegid. Kamba arvel on mitu peksmist ja omavolilisi sissetunge võõrastesse kodudesse, kirjutab Sakala. Noored alustasid tegevust möödunud aasta suvel ja nende kuritegude jada sai lõpu alles tänavu veebruaris. Esialgu oli süüasjaga seotud 21 noormeest, kellest vaid neli olid kuritegude toimepanemise ajal täisealised. Neist vanim oli 20- ja noorim 14-aastane. Kahe lapse suhtes lõpetas prokurör kriminaalmenetluse juba prokuratuuris ja saatis nende materjalid arutamiseks Viljandimaa alaealiste komisjoni. Ühe noormehe suhtes lõpetas prokurör menetluse avaliku huvi puudumise tõttu, sest ta oli osalenud vaid ühes kuriteos ja sealgi oli tema süü väike. 18 poisiga sõlmis Tikk karistuse osas kokkuleppe, mis peaks kohtu kinnituse saama oktoobri lõpul. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17200594


Kaupade ladustamine ja konsolideerimine.


text: Seitse tarka (kreeka οἱ ἑπτὰ σοφοί, umbes 620 – umbes 550 eKr) olid vanakreeka riigimehed ja seadusandjad 7. ja 6. sajandist eKr, kes paistsid silma oma elutarkusega. Seitsme targa nimekirju on erinevaid. Platoni dialoogis "Protagoras" arvatakse seitsme targa hulka Thales Mileetosest, Pittakos Mytilenest, Bias Prienest, Solon Ateenast, Kleobulos Lindoselt, Myson Chenest ja Cheilon Lakedaimonist. Samas asendab Diogenes Laertios oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamatus seitsme targa loetelus Mysoni Periandrosega Korintosest ning lisab, et seitsme targa hulka on erinevates traditsioonides arvatud ka teisi isikuid, näiteks Anacharsist Sküütiast, Pherekydest Syroselt ja Epimenidest Kreetalt. Seitsmele targale omistati gnoome – elutarkust väljendavaid mõtteteri. Seitse tarka olevat legendi järgi kohtunud Delfis, et pühendada oma mõtteterad Apollonile. Viited Vana-Kreeka


1366x768 Taustaga abstraktseid. 1366x768 - töölaua taustapilti pilte 365145 1366x768 Taustaga abstraktseid, 1366x768 - Uimastamise vaba töölaua taustapilte alla. 365145 Tasuta töölaua tausta taustapildid - 1366*768 kauneid fotosid taustapilte. Unistus täitmine, 1366 * 768 tapeet desktop. 1366 - 768 suurepärane tasuta tapeet, 1366/768 Abstraktne värvid taustapildid. Kaasaegne abstraktne kunst. Värvikas tapeet tasuta lae alla. Valgus annab pildi võlu või võtab selle ära. Ammusest ajast, inimesed õnnistatud värvi erilist semantilist väärtust, mis väljendub erinevate usuliste ja müstiliste õpetustega, müüdid, muinasjutte, legende. Kunsti on realiseerimise ilu inimese vaba vaimu. Tapeet 365145: Kujutlusvõime. Intuitsioon. Tunne. Nikon. Meie põgus ja Ilmalik maailma, inimesed on harva võimalus pöörduda oma fantaasia. Arukus. Colour. Valgustus. Mis kord oli fantastiline nüüd muutub rutiinseks. Oskus. Keerukus. Inspiratsioon. Impulss. Värvikad pildid - Värviline hd tapeet tasuta lae alla. Valguse omadusi. Lähivõttefotograafiaga. Luure. Ülevaade. Kunstiline pilt. Tähelepanuväärne. Micro Nikkor objektiiv. Võtmiseks on lihtsalt pilk tavalisi asju uue pilguga. Kujundusest aktsendiga. Ilmutus. Kunstniku kujundus. Instinkt. Kujutlege. Tundma. Mulje. Iga värv on sõna ja sümboli samal ajal. Mõistus. Visuaalsed kujundid lõõgastust. Tehnika. Kunst on fusion keerulisi fantaasiad ja põhjatu müsteeriumi, leides tema ülim väljendus on absoluutne mõiste ilu. Hele kunsti. Kaasaegse kunsti 1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata suur maailm. Tasuta tapeet pilte lae alla, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu Voolama. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus mõistus. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus edu. Tasuta tapeet pildid, Vaata Awesome maailm. Tapeet tasuta - Unistus oskus. Tasuta foto taustaga - Võimu võlur. Taustaga abstraktseid, Tapeet värvikas · Tasuta taustaga pildid Miski pilt ei ärata meid nii palju kui tõsi imeline värv. Kui jätta kunsti kõik asjad, mida kriitikud ei tunne õige kuulumise kunsti, siis peaaegu mitte midagi vasakule kunsti. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 365145: Vana-sümboolika värve ja nende tõlgendamise eri kultuurides kinnitab tänapäeva teooriate suhe värvi ja emotsioone. Keskmine inimene tundub olevat selge ja ilmne, et kunst on märk ilu.


“Nad veel kiunuvad meie käes!” Kuidas tekkis Eesti poliitmaastikule uus jõud EKRE? - kommentaare 1-20 Varsti loeme sisutihedaid analüüse kuidas EKRE Vabadussõdalastega 1:1 .... jätke ometi see foobia, kõik loksub aastaga paika iseenesest. Külli-Riinid jt Euro-Eesti tulekohendajad EKRE jalgade all sarnaselt Jan Husi tulekohendajast vanamutile on kindlad, et nad teevad õiget asja - põletavad ketserit. Erinevus seisneb selles, et vanamutt, kes Jan Husi jalgade all tuld kohendas, tegi seda ilma rahata, Külli-Riinid aga korraliku ja kõlvatu (võõr)raha nutsu eest! Tegelikult ikka ei tahaks lugeda. või nende elu ja edulood on 75ks aastaks salastatud. Kas nemad olid Balti ketis ja osalesid Teletorni ja Toompea kaitsmisel? Siiski sooviksid paljud eesti intellektuaalid ja tavakodanikud toetada EKRE-t moraalselt ning heade nõuannetega aga ka materiaalselt oma võimaluste piirides ilma ametlikult erakonda kuulumata. Seepärast peaks EKRE koheselt looma toetajaliikmete organisatsiooni ja olema vastuvõtlik headele nõuannetele. Kui EKRE selliseks sammuks võimeline pole - toetajaliikmete organisatsiooni loomist ette ei võta ja häid nõuandeid ignoreerivad on nende jõuvarud uute okupantide pideva rünnaku all viibimise tõttu varsti ammendatud ning lõpp peagi käes! -------------------------- väga hea ja õige mõte. Saadaks 10 €, kui teaks konto numbrit. Nüüd on Madisoni-saaga tagamaad eriti selged. ja anda sm. Sutrop'ile, sm. Soonvald'ile ja eriti sm. Sooäär'ele. Ei oleks ükski EKRE liige või toetaja suutnud teha EKRE jaoks nii palju head, kui ülalmainitud seltsimehed. Aga kommunistidest heterofoobidel on põhjust väriseda, :-P Järgmise valitsuse moodustab EKRE! Ja loodetavasti saab Eesti Vabariik endale taas Euroopa noorima Peaministri, sm. Kaalep sobib väga hästi. Kasutades veelkord lugupeet` ekspeaministri sõnu: "ma võin mürki võtta"... selle peale, et austet` Traxdata on üks homopropaganda ägedatest toetajatest... ja SEE on kahtlemata üks põhjustest, miks "EKRE-s mõistlikke inimesi pole". Kui EKRE näiteks oleks tulihingeline pederastia ja lesbi 008000 smi propageerija... siis ehk hääletaksite ISEGI nende poolt... või mis? Kas eksin Kas ma pean oma perekonna pärast hakkama kartma, varjama oma vaateid? Kas on oodata poliitilisi protsesse ja pealekaebajate tulva? Kas tahetakes teha nagu 1930. aastatel, et väheinformeeritute ja üleskihutatute häältega võimule tulla ja siis alustada hävitustööd? Rahvuslikku erakonda saavad vedada vaid vastutustundlikud, oma eelnevas elus ausad ja tegusad tegelased, mitte õnneotsijad ja luuserid! Ainult praegustele erakondadele vastandumisest ja rahvale populistlikest loosungitest ei piisa, selleks on meil juba olemas Keskerakond ja Reformierakond ! Ja kas pole mitte suured majandusteadlased need, kes aina korrutavad - kui Sa ei ole korralikult äris käpuli käinud, siis pole Sa ka mingi tõsiseltvõetav ärimees. Mis puutub aga käpuli käimisesse, siis selleks on ka vaja ennem saavutada sirgeseljaliselt mingi tulemuse, kes neist on kasvõi mingisuguse tulemuse saavutanud? Kirjastust, tegelikult hoiab silma peal emme, mitte poju, poju tegeleb "poliitikaga". Samas Helmede enda jutust ilmneb, et pappa on tegelikult "tankist" ja EKRE esimees on poja, miks siis selline hämamine? Kui Te soovite ausat rahvuslikku poliitikat siis nii ka käituge, praegu pole muud kui sõnad, teod aga nagu kõigil teistel erakondadel, v.a. Vabaerakond, kes tõesti üritab olla aus ja teha seda mida lubas valijatele! - EE / KohverKaks musulmani Reisisatori - EE / KohverMaailma kuulsaim kebab Berliinis Reisiidee (1) - EE / KohverJaht mitte ainult lõvidele Mujalt (1) - EE / AreenJaan Ruus soovitab “Araabia ööd I osa: Rahutu hing” (1) - EE / AreenAlbumid: Hot Chip, Jaakko Eino Kalevi, Unknown Mortal Orchestra, Jaga Jazzist - EE / AreenVeidrik-popi võnked alakehas Nädala album - EE / AreenVaimu venna mälestused Vaata kõiki lugusid - Kliendisuhete osakonna juht BIGBANK (TRIPOD GRUPP OÜ) Tähtaeg: 10.08.2015 - Operatsiooniriski spetsialist SEB PANK AS Tähtaeg: 12.08.2015 - - Põhja piirkonna haldusjuht RIIGI KINNISVARA AS Tähtaeg: 16.08.2015 - -


7) jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti;


15) kogumisring on valla poolt korraldatud ohtlike jäätmete kogumine kindlaks määratud ajal ja kohtades;