Puhkepäev: aeg Arvo Pärti õnnitleda - Sekretär Puhkepäev: aeg Arvo Pärti õnnitleda 19. august 2010 13:01 Ühe olulisema eestlasest helilooja, Arvo Pärdi 75. sünnipäeva puhul jõuab publiku ette Pärdi pidunädalate nimeline mahukas muusikaprogramm, mis vältab kuu aega ning jõuab erinevatesse Eesti linnadesse. Muusikafestivali raames avatakse Rakveres Pärdile pühendatud pronkskuju “Poisike jalgrattaga”, toimub konverents ning esitatakse Pärdi muusikat väga erinevate ning uhkete kontsertide-etenduste käigus. Pärdi pidunädalatel tulevad ettekandele teosed alates Pärdi noorpõlveloomingust kuni kõige viimasteni, mis meister kirjutanud on. “Aeg on Pärti õnnitleda tema 75. sünnipäeva puhul ning kuulata tema loomingut. Lugesin kokku 22 kontserti ja etendust. Varem pole Eestis Pärdi muusikast nii ulatuslikku programmi tehtud,” rääkis festivali kunstiline juht Tõnu Kaljuste. Üle-eestiline sündmus Pärdi pidunädalad jõuavad mitmesse Eesti linna, ürituse raskuspunkt on linnades, millega Pärt rohkem seotud on olnud. Suurem osa pidustustest toimub Paides, mis on Pärdi sünnilinn, Rakveres, kus Pärt veetis oma noorpõlve, ning tema õpingutelinnas Tallinnas. Arvo Pärdi sünnikuupäeval 11. septembril toimuvad Paides ning Rakveres kaks suurt sünnipäevakontserti, millest võtavad osa ERSO ning mitmed lastekoorid. Sünnipäevakontserdid on kuulajatele tasuta. Festivali programm on mahukas ning see on Kaljuste sõnul kokku pandud koostöös kõigi Eesti muusika institutsioonidega. Kindlasti on üks olulisimaid sündmusi pidunädalate raames Pärdi uudisteose “Adama itk” ettekanne, mis kõlab Eestis esmakordsena. Kaunist elamust pakub ka vaimuliku muusika kava “De profundis”, kus Eesti Rahvusmeeskoor kannab ette nii Pärdi kui ka Thomas Tallise Piibli tekstidele loodud teoseid. “Dance by Pärt” on aga tantsuline etendus, mis koosneb Pärdi muusika järgi tehtud väikestest tantsulavastustest. Pärdile pühendatud filmifestival hõlmab aga kolmes linnas toimuvaid kinoõhtuid, kus saab vaadata filme, millele Arvo Pärt on muusika kirjutanud. Arvo Pärdi 75. sünnipäevale pühendatud muusikafestival Pärdi pidunädalad Tallinn, Paide, Rakvere www.nargenopera.ee “Alguses oli” on võimsaim ettevõtmine Arvo Pärdi muusika järgi valminud lavastus “Alguses oli” on Pärdi pidunädalate üks olulisemaid raskuspunkte. Etenduse võimsat haaret tunnistavad nii selle lavastaja, VonKrahli teatri juht Peeter Jalakas kui ka Tõnu Kaljuste. “Tegemist on suure mastaabiga üritusega,” teatas Jalakas. Etendus on loodud Arvo Pärdi kahe muusikateose põhjal, milleks on “In principio” ja “Miserere” – kaunis, pühalik ja tõsine muusika, mis seob religioosse argisega. Etenduse visuaalne külg toetab igati muusika mõjusust. “Lavastuslikke vahendeid on kasutatud parasjagu ning tulemus on imeilus,” kommenteeris Jalakas. Laval on lisaks muusikutele ka kaks näitlejat, kes hakkavad Jumala juurde teed otsima. Alguses oli/In Principio 21., 22.augustil kl 19.00 Piletid 180 kuni 400 kr URL: http://www.sekretar.ee/uudised/2010/08/19/puhkepaev-aeg-arvo-parti-onnitleda


KUIDAS KANDA VASTSüNDINU SUVEL - KASULIKUD NõUANDED Kuidas kanda vastsündinu suvel Talvel püüab iga ema lapse soojemat riietuda, et ta ei külmuks. Tundub, et suvel on raske jalutada uue vastsündinu - külma ja külma ei ole. Samas tagab õige pikk arv rõivakihi nii suvel kui talvel pika ja lõõgastava jalutuskäigu. Vastsündinute kaste peamine suveprobleem on optimaalse tasakaalu valimine, et laps ei külmuks, kuid ei ülekuumeneks. Lõppude lõpuks on lapse ülekuumenemine sama oluline kui hüpotermia. Kui laps on kuum, hakkab ta higistama ja võib külmuda. Lisaks põhjustab sagedane ülekuumenemine naha hemorraagiat ja ärritust. Kuidas anda lapsele õige riietekiht, kui vastsündinu termoregulatsioon pole veel täiuslik? Lisaks võib suvi olla erinev - soe või tuhm, sõltuvalt meie riigi piirkonnast. Niisiis, kuidas suvel vastsündinu riietuda, proovige täpsemalt mõista. Kostke vastsündinu suvel jalutama Vanaemad soovitavad, et beebi peaks kandma rohkem kui ühte riietekihti. See tähendab, et kui kõndid paljaste õlgade ja jalgadega, siis piisab lihtsast puuvillasest varrukatest ja püksidest. See reegel ei toimi siiski alati. Sageli võib see sooja ilmaga vihma või tuule esile kutsuda, mis teeb teie lapsele midagi soojemat. Niisiis, kaaluge esimese elukuu beebi põhilist riidekappi, kui ta on sündinud soojal hooajal. Mähk. Esimene asi, mida vajate, on mähe. Pampers annab teile rahuliku ja pika jalutuskäigu. Isegi kui imikut kirjeldatakse, ei häiri teda märjad riided. Kui teie laps on mähkmete suhtes allergiline ja olete ajutiselt loobunud oma kasutamisest, võtke kaasa kaasasolevad liugurid, märglapid ja kuivad mähkmed. Kui see on väljas, siis ei ole sul raske muuta oma lapse riideid. Nüüd peate keskenduma ilmale. Kui teil on kuum piirkond ja õhutemperatuur ületab 30 kraadi, siis piisab lühikeste varrukatega püksist ja pükstest. Kindlasti kandke lapse õhukesed sokid eraldi. Jalad tuleb igal juhul sulgeda, enneaegsed lapsed on eriti külmad, sest nende kehad on veel ebaküpsed. Samuti kandke käed kriimustusi, sest laps ei kontrolli ikka veel oma käte tegevust ja võib ennast kahjustada. Kuumama ilmaga (kui üle 35 kraadi) kõndimine on võimatu, saab laps soojuse löögi. Sel juhul peate soojuse kadumisel varakult või hilja õhtul minema. Päeval on parem olla kodus, konditsioneeri jahedas. 27–30 kraadi juures võib lapsele panna õhukest puuvillast või linasest libisemist. Pange tähele, et kõik beebiriided peavad olema valmistatud ainult looduslikust kangast. Riide sisemuses ei tohi olla õmblusi ega tüütuid voldeid. Sellel ilmal on õhukese libisemise all T-särk või keha, mis on kinnitatud alt. Keha on palju mugavam, sest see ei tõuse ja ei kogune tagaküljel, ei too lapsele ebamugavust. Kui tänaval 23-27 kraadi, peaks õhuke kere kandma veluurimängu - püksid ja õhuke jope. Selle asemel võite lapsel kanda keha, vestit ja liugureid ning üleval on fliisist libisemine. Sokid peavad olema sokkidel, jope tuleb muuta, nii et vajaduse korral on võimalik sõrmed ja ohtlikud jalad sulgeda. Kui suvi on jahe ja mitte rohkem kui 22 kraadi väljaspool, tuleks põhikantavate rõivaste kohal kanda õhukest sügisriietust. Kui see nii ei ole, kasutage lihtsalt ümbrikku - kindel, et ta jäi teiega pärast heakskiitu. Kui ümbrikku ei ole, siis mähkige beebi keskmise tihedusega tekile ja siduge pruuni lapsega. Sõltumata sellest, milline on lapse pea, peaks see olema kork. See on parem, kui see on sidemel, nii et kaelapiirkond on tuulest suletud. Parem on lapse kandmine mitmekihilistes rõivastes, vajadusel (kui see on kuum), siis võite ülalt ära võtta ja laps on mugav. Tehke seda alati, kui kahtlete, kuidas oma lapsi jalutada. Kuidas lapsi kodus ja külastada Laste kodusid kulub peaaegu samamoodi kui väljastpoolt, arvestades ruumi õhutemperatuuri. Kõigi riikide lastearstid soovitavad järgida ruumi optimaalset temperatuuri - mitte üle 25 kraadi. Lõppude lõpuks, kui laps on kuum, saab ta halvasti magada, süüa vähe, ta kannatab kaelal libisemise ja lööbe, kubeme- ja südamevoltide puhul. Lisaks kuivab kuuma ja kuuma õhuga nina limaskesta ja laps määrab nina hingamise. Kui maja on 23-25 kraadi, siis mähkli peal saab kandma õhukest keha ilma püksideta ja varrukateta. Eespool paneme üsna tihedad liugurid ja pluusid klambritele. Liugurite ja jakide asemel saate kanda lihtsat veluurilinki. Kui te kavatsete külastada, saab põhi aluspesu peale kanda midagi elegantset. Aga ärge koormake murenemist röstidega või väljamõeldud peakatetega - laps on selleks veel liiga väike. Vőta natuke kannatlikkust - teil on ikka aega varustuseks. Kui külastate arsti, siis pidage meeles, et riided peaksid olema kergesti paigaldatavad ja startitavad, võtma sinuga kaasa muutuva mähe. Vastsündinud suvise jalutuskäigu omadused Suvelapse esimestel jalutuskäikudel on palju nüansse. Võtke alati lapsekesega tekid. Lõppude lõpuks võib ilm olla ettearvamatu ja terav tuul võib teie plaane hävitada. Kui sul on õhuke tekk, siis ei pea te koju sõitma - teil on võimalik kõndida nii palju kui plaanite. Hoidke korvi all ka vihmamantlit. Spetsiaalne kate kaitseb teie last ootamatu suve sademete eest. Paljud lastearstid ei soovita suvel D-vitamiini võtta, sest saame sellest vitamiinist piisavalt päikest. Kuid vähesed inimesed teavad, et vitamiin sünteesitakse inimese nahas ainult hommikul. Päevane ja õhtune jalutamine värskes õhus ei anna tulemusi. Seetõttu on suvel väga oluline kõndida just hommikul, 11 tunni pärast ei imendu D-vitamiin. Vanemad soovivad lapse jaoks kõike ainult parimat, nii et nad ostavad tihti pits- ja pitsist esemeid. Enne selliste ostude tegemist pöörama tähelepanu kanga koostisele. Sageli võib selliseid tooteid valmistada sünteetilisest materjalist, mis ei lase õhul läbi - lapse nahk sellistes riietes lihtsalt lakkab. Te ei tohiks kanda selliseid asju enne kuuma suve kõndimist, eriti alasti kehal. Kui valite oma lapsele riideid, pööra tähelepanu sellele, et see peaks olema mugav. Riietuses olev laps peaks end mugavalt tundma, et ta saaks kõhklemata liikuda. Eriti pingeline - mineviku jäänuk. Jälgige regulaarselt lapse seisundit. Kui laps on naughty ja nutab ilma põhjuseta, on see tõenäoliselt kuum või külm. Puudutage lapse nina - kui see on külm, siis peaksite murukestel kandma midagi tihedamat või katma teda tekiga. Samal ajal ei ütle külma põsed, et laps on külm, kuid nina on näitaja. Kui laps tunneb end kuumana, hakkab ta punastama ja higistama. Puudutage lapse kaela ja seljaosa - need tsoonid ülekuumenevad. Kui päike paistab väljapoole, ärge jätke last otsese kiirguse all. Parem on jalutuskäigul jalutuskäigul kõndida või teha lapsele eriline poolläbipaistev kate. See ei tohiks olla sünteetiline, et mitte takistada õhu loomulikku ringlust. Sellel võrgul on veel üks eesmärk - sulgeda lapse keha lahtised osad sääskedelt ja muudelt putukatelt. Kui tänaval on üle 32-33 kraadi, on parem käia ilma mähketa. Õhu kõrge temperatuur toob kaasa asjaolu, et lapse nahk hakkab mähe all laulma, sest puudub õhu juurdepääs. Mõned emad eelistavad kõndida mitte ratastoolis, vaid tropis. Sel juhul peate lapse veidi kergemini riietama, sest laps soojendab ema kehast. Suvel jalutuskäigu ajal võtke kindlasti pausid ja pakkige oma lapsele rinna või pudeli vett. Kuuma ilmaga võib dehüdratsioon olla niisuguse muru jaoks ohtlik. Järgides neid lihtsaid reegleid, saate kõndida meeldivaks, mugavaks ja pikaks. Riide valimine oma lapsele, osta neid asju, mida on lihtne kasutada. See tähendab, et libiseb ja keha neetidega, ilma kitsaste suusteta, nii et sa ei pea kandma neid üle pea. „Kasvuks” ei ole vaja riideid osta, vastasel juhul võib kangas rullida, tekitades ebamugavaid voldeid. Olge tähelepanelik oma lapse suhtes - hea ema õiges meeles mõistab alati, kui laps on külm või kuum.


source: fineweb

text: Rudolf Otto |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. Biograafia[muuda | redigeeri lähteteksti] Otto sündis Hannoveri lähistel Peines. Õppis Erlangeni ülikoolis ja Göttingenis, kus ta kaitses doktorikraadi Martin Lutherist ja Immanuel Kantist. 1906 sai temast erakorraline professor ja 1910 ta sai Giesseni ülikooli audoktoriks. 1915 sai Ottost professor Breslau Ülikoolis ja 1917 hakkas ta professoriks Marburgis, kus oli toona kuulsaim protestantlik seminar maailmas. Marburgi jäi ta oma elu lõpuni. 1929 läks ta pensionile ning suri kaheksa aasta pärast, pärast kukkumist 20 m kõrgusest tornist. Palju on ka spekuleeritud ka, kas ta sooritas elu lõpus enesetapu, ent andmed seda ei kinnita. "Pühaduse idee"[muuda | redigeeri lähteteksti] Otto kuulsaim töö, "Pühaduse idee", on üks edukamaid Saksa teoloogilisi raamatuid 20. sajandil. Sellest on tehtud arvukalt kordustrükke ja seda on tõlgitud 20 keelde. Raamat defineerib pühaduse mõistet ja ideed kui midagi, mis on "numinoosne". "Numinoosse" all mõistab Otto midagi, mis on "ebaratsionaalne ja meeltega tajumatu kogemus või tunne, mille peamine objekt on väljaspool iset (selfi), inimest ennast, kui midagi "täiesti teistsugust" Mõju[muuda | redigeeri lähteteksti] On raske leida 20. sajandi esimesel poolel teoloogi, kes ei olnud Ottost mõjutatud. Mõjukad teoloogid ja antropoloogid Paul Tillich, Mircea Eliade ja Gustav Mensching on kõik tunnistanud, et on olnud Ottost paljuski mõjutatud oma teoloogias.


Euroopa Liitu on tabanud tohutu põgenikelaine. Mõned riigid, nagu Saksamaa ja Rootsi, ennustavad, et neile võib põgenikke tulla üle 100 000 üksnes sel aastal. Pevkur ei kiirustanud neile riikidele Eesti nimel abikätt ulatama. "Meil on migratsioonisurve pigem idast, Ukrainast on taotluste arv kasvanud kümneid kordi," ütles Pevkur täna valitsuse pressikonverentsil. Euroopa ei saa Pevkuri sõnul kõiki soovijaid vastu võtta. "Neid, kellel on häda, tuleb aidata nende kodumaal. Euroopa ei saa kõiki hädasolijaid vastu võtta," ütles Pevkur. Nädalavahetusel toimus Vahemerel suur laevaõnnetus, mille kohta oletatakse, et umbes 700 põgenikku võisid uppuda.


“Kühmnokk-luiged ei ole mõistnud, kus laiuskraadil Eesti asub”FOTOD(21) Pikaleveninud talv ja inimeste harjumus luiki toita on viinud selleni, et ei möödu päevagi, mil päästeamet ei saaks teateid Tallinna lahel kinnikülmunud luikedest. Ka täna hommikul oli Merivälja muuli juures üks luik jäässe külmunud. “Eile oli neli väljakutset, täna hommikul juba üks,” ütles Delfile Põhja-Eesti päästekeskusest Peeter Randoja. Päästeametil on lindude ja loomadega tegelemiseks Mustamäe komando, kellel on lindude püüdmiseks ja hoidmiseks ka vastav varustus olemas. Päästetud luiged viiakse taastumiseks loomaaeda, kust nad siis hiljem taas vabadusse lastakse. Eestis talvitub tänavu hinnanguliselt 10 000 kühmnokk-luike ja nende külmumises ei ole midagi erilist. “Luiged külmuvad igal aastal ja tänavu pole erand,” sõnas Delfile Nigula metsloomade turvakodu juhataja Kaja Kübar. “Kui ebasoodsad jääolud tulevad, siis nad jäävad jäävangi,” selgitas luikede külmumist luigeuurija Leho Luigujõe. “Nad ei saa sügavast veest toitu kätte ja peavad olema madalas vees, aga madal vesi külmub kõige kiiremini.” “Tegelikult ei tohiks linde toita,” pani Luigujõe inimestele südamele, et see ongi põhjuseks, miks need linnud inimasulate juurde jäävad ja talveks ära ei lähe. “Sügisel hakatakse toitma ja rumal on see, kes hea toidulaua juurest ära läheb.” Kindlasti ei tohiks luiki toita pagaritoodetega. “See on nagu fast food, nagu hamburgeri söömine, see pole ka inimestele hea.” Eriti ei tohiks lindudele leiba anda, sest see on soolane. “Süüa tuleks anda taimset päritolu toitu, vilja näiteks.” Luiged söövad väga hästi ka kartulit ja suhkrupeeti, mis on eelnevalt hekseldatud. Toit tuleks kindlasti vette panna. Kui laululuik ja väikeluik lendavad talveks Madalmaadesse ja Taani väinadesse, kus ei meri ei jäätu, siis kühmnokk-luik jääb siia talvituma. “Ta on meil üsna uus liik, tuli Eestisse alles eelmise sajandi alguses ja tundub, et ta pole veel täiesti aru saanud, millisel laiuskraadil Eesti asub. Kühmnokaga on alalõpmata see häda, et ta kipub jääle jalgu jääma.” Seda, palju talve jooksul luiki ära sureb, on väga raske öelda. “Eesti rannik on igasuguseid kiskjaid täis, rebaseid ja kährikuid, kõik, mis randa tuleb süüakse ju imekähku ära, eriti veel sellisel karmil talvel, midagi vedelema ei jää,” selgitas Luigujõe. Hea Delfi lugeja, kas sina abistad talvel hätta jäänud loomi ja linde? Mida oled abistamiseks ette võtnud? Saada oma lugu, pildid või video meiliaadressile rahvahaal@delfi.ee või kasuta lehe vasakul servas olevat Rahva hääle vormi. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29650631


Pusle A3 Pusle koosneb 96-st osast. Hind: 13.- Pilt on liiga väike. A3 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 2539 x 1713. Selle pildi mõõtmed on 800x538 Pusle A4 Pusle koosneb 70-st osast. Hind: 10.- Pilt on liiga väike. A4 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 1677 x 1146. Selle pildi mõõtmed on 800x538


MAREK LAANE: Punase tsaari reality show - Eesti Päevaleht MAREK LAANE: Punase tsaari reality show Marek Laane hinnangul eeldab Simon Sebag Montefiore uurimus põhjalikke eelteadmisi nii Stalini kui ka stalinliku reiimi kohta. ##Mõnikord on mul kombeks pärast raamatu lõpetamist mõ-tiskleda, mida see mulle andis. Eriti siis, kui hinge jääb kriipima rahulolematusetunne. Montefiore Stalini-raamat on just selline. Pööranud viimase tekstiga täidetud lehekülje, vajusin... nojah, ilus oleks öelda, et mõtetesse, aga tegelikult oli kätte jõudnud aeg, mil kuked juba päikest tervitavad, ning sestap vajusin hoopis unne. Unesutsaku järel oli ent ka vastus ole-mas. Jah, see raamat ei andnud õieti mi-dagi. Esimesel hetkel olin sellisest mõt-test jahmunud. Kuidas siis nii? Enam kui seitsesada lehekülge emotsionaalset ja köitvat teksti, isegi nii köitvat, et pidasin õigemaks muud asjatoimetused paari päeva jagu tulevikuvarna lükata. Natuke edasi mõeldes jõudsin tõdemuseni, et just see emotsionaalsus on Montefiore raama-tus ühtaegu positiivne ja negatiivne, just see, mis köitis ja mis ometi lõpuks tühjus-tunde jättis. Otsekui oleks midagi, aga nagu poleks ka. Otsekui oleks kogu aeg silme ees pealispind, aga selle all kõik varjul. Mõneti meenutas see viimastel aastatel nii populaarseid reality show’sid elik tõsi-elusarju. Need ju ka pretendeerivad reaal-suse kajastamisele ja mingis mõttes kajas-tavadki. Samas on nad ikkagi show’d, iso-leeritud reaalsest maailmast, suletud oma keskkonda. Nii ka Montefiore raamatus jääb tegelikkus tagaplaanile ja isegi kui see aeg-ajalt läbi vilksatab, tundub see justkui ebaolulisena. Ja muidugi on sarnane ka väljahääle-tamine. Tõsi, reality show’des lahkuvad väljahääletatud lihtsalt mängust ja naase-vad sellesse päris reaalsesse ellu, Stalini show’s aga lähevad nad päris reaalselt sel-lesse maailma, mida enamik inimesi väga reaalseks ei pea või vähe-malt mille kohta meil lähemad andmed puuduvad... Teisest küljest sarnaneb Montefiore raamat Agathe Christie klassikaliste krimi-naalromaanidega – suletud ruum, piira-tud arv tegelasi, ja vähemalt esimene “väl-jahääletamine” enamasti juba tehtud. Montefiore kui krimikirjaniku tase ei ole vahest märkimisväärne, kuid alustab te-magi omamoodi “väljahääletamisega”, dramaatilise kirjeldusega Stalini abikaasa Nadja enesetapust (või oli see ikkagi mõrv? – päris selget vastust ei tea keegi ), jätkates seejärel traditsioonilisemalt ehk nagu ta ise ütleb, “kroonikaga”. Ladus jutustus Ja ladusalt jätkab, nagu juba öeldud, ning köitvalt. Oma osa on selles kindlasti tõlkijal ja toimetajal, juba kelle nimed (vastavalt Rein Turu ja Linda Uustalu) sisendavad kindlustunnet, et tegemist on (vähemalt tõlke osas) kvaliteetse asjaga. Nojah, arvestades raamatu paksust ja tõe-näoliselt üsna pingelist valmimisgraafikut ei ole imestada, et paar pisiviga on sisse lipsanud. Kuigi nähtavasti võiks ainsat silma jäänud trükiviga, kus talupoegadest olid saanud tapupojad, pidada ka sõna-mänguks – kui mitte alati otseselt, siis piltlikult talupoegi mingi tapuvarda otsa ju aetigi... Ka Halkin-Gol võinuks vahest olla harjumuspärasem Halhin-Gol ja paa-ril korral esinev kindral Jeremenko tava-pärasemal kujul Jerjomenko, kuid eks see vene nimede kirjutamine on üks segane asi niikuinii. Aga need üksikud vead kogu selle tekstimassiivi peale ei sega kuigivõrd, eri-nevalt näiteks autori enda tasapisi vastu-hakkavast püüust lugejat omadussõna-dega üle külvata. Ilma nendeta muidugi ei saakski “õukonnakroonikat” kirja pan-na, aga sellele vaatamata on pelgalt kirjel-duse põhjal kuidagi raske silme ette ma-nada näiteks “südamekujulise lihava näo, värvitute silmade, paksude sinakasmus-tade juuste, mossis huulte ja tihedate kul-mudega” julgeolekuminister Abakumovit. Rääkimata puudustest, mis langevad juba kindlasti autori enda õlule. Olgu, sellest võib aru saada, et Venemaal val-mistatud ZiS-i nimetatakse kord Buicki, kord Packardi koopiaks – kuigi muudes allikates mainitakse enamasti eeskujuna Packardit, loodi ZiS-i tehases esimesed prototüübid tõesti Buicki baasil ja kunagi hiljem toodeti seal Buicki eeskujuks võttes ka veidi sportmasinaid. Aga mida hakata peale lõiguga, mille alguses nenditakse, et Stalini pojast Vassilist kujunes “oma nimega kelkiv toores molkus”, kelle metsikustest paraku keegi Stalinile ei rääkinud, lõpus aga nenditakse, et poisi tegudest kanti ette Stalini ihukaitsjale, kes teavitas nendest oma “bossi”? Kirevad killud Montefiore vahest suurim puudus – vähemalt minu silmis – on aga see, et kogu oma mahukusele vaatamata ei lisa see peaaegu midagi (vähemalt minu) senistele teadmistele stalinliku reiimi kohta. Kuigi selles on ohtralt uut mater-jali, pole see ilmselt andnud autorile põh-just midagi ümber mõtestada. Võib-olla ainuke asi, mida ei ole seni eriliselt rõhu-tatud, on see, kui palju aega veetis Stalin Gruusias või mujal Musta mere äärsetes paleedes. Olles üsna palju lugenud Beria kohta, hämmastas mõneti see, kui tuge-vasti jätkab Montefiore juba Hruštšovi alustatud üdini negatiivse kangelase pildi maalimist ja kui kergekäeliselt heidab ta kõrvale kõik – tõsi, vahel mainides muu seisukoha olemasolu –, mis võiks Beriat paremas valguses näidata (selle lausega ei taha ma küll sugugi mõista anda, et Beria olnuks eriliselt valge lammas – ei, kindlasti oli ta süüdi mõrvarliku reĻiimi elluviimises). See toob taas ette reality show’ imagi-naarse maailma. Tegelikult ei anna need ju teadmist, mis toimub väljaspool, vaid ainult seda, kuidas käituvad konkreetses olukorras konkreetsed inimesed. Me võime küll teada, et 1920. aastail “surm Chicagos ringi käis”, aga linna tegelikku õhkkonda ja eluolu ainult Al Capone’i lähikonna igapäevaseid koosviibimisi kirjeldades küll teada ei saa. Ja nii eeldab ka Montefiore päris põhjalikku eelnevat teadmist nii Stalini kui ka stalinliku reiimi kohta. Alles sellele pinnale tugi-nedes hakkab tema hiiglaslik materjal ladestuma ja paika loksuma. Ilma selleta aga jääb pigem meelde see, et vahel jäi ka Stalin lakkamatutel öistel “neandertallaste tasemel poissmees-tepidudel” purju ja hakkas teisi tomatitega pilduma ning et Beria loopis Mikojani kübarat männikusse ning poetas tema kuuetaskusse pehmeid tomateid, mida siis oli nii mõnus katki litsuda. Kuigi jah, kindlasti võibki Montefiore raamatut lugeda kui lihtsalt huvitavat mineviku-heiastust. Lõppeks on see aeg ju ammu selja taga ja milleks ikka mineviku jubedusi meelde tuletada, kui seal oli ka palju lõbusat – olgu siis või veerand sajan-dit kuuendikku maakerast valitsenud gängi vahvad tegemised...


text: Perekond Dorbek ründab viiekesi Eesti meistrikuldasid Peatreener Allan ning mängijad Karl-Peeter ja Erik Dorbek moodustavad korvpalliperekonnast kolm viiendikku. Aga just neil on perekonnas puudu tänavune meistrikuld. Noorim vend, 14-aastane Martin tuli oma vanuseklassis Eesti noortemeistriks ning valiti ühtlasi parimaks mängijaks. Tervet seda meesteväge kantseldab ema Maia – loomulikult korvpallitreener –, kes viis Siili Palliklubi 13- ja 14-aastased tüdrukud noortemeistri tiitlini. Kõik pereliikmed kummutavad väite, et Dorbekute kodus muust ei räägita kui korvpallist. “Varem oli kodus korvpallijuttu rohkem, nüüd räägime kõik asjad trennis ära,” ütleb vanim poegadest, 25-aastane Karl-Peeter. “ Kui harjutad kaks korda päevas ja pärast kodus ka korvpallilainel jätkad, võid hulluks minna.” Ema Maia ütleb lõbusalt, et õhtul kodus leiab ta eest kolm meest (23-ne Erik elab omaette), kes tahavad süüa saada. “Ise ka tahad. Argiasjad tulevad peale,” räägib ta. “Korvpalijutt oleneb emotsioonidest. Kui võidad, tahad ikka rõõmu teistega jagada. Kaotused jätan rohkem endasse.” Ema satub poegadest rääkides üha rohkem hoogu – ikka ju tahad, et lastel hästi läheks. “Kui Balti liigas saadi esimene võit, siis terve järgmise päeva ma nagu lendasin,” lausub Maia. “Nüüd on ärevus nii suur, et ma ei suuda play-off-mänge vaatamas käia. Eks mängu ajal tasapisi ikka uurin, kuidas seis on.” Pojad käreda isaga harjunud Paljudele kõrvaltvaatajatele tundub, et Allan on oma käe all mängivate poegade vastu liiga karm. “Isa käe all mängida pole kergem ega raskem kui mõne teise treeneri käe all,” arvab Erik. “Palliplatsil ei võta ta meid kui poegi, vaid kui mängijaid. Ta kohtleb kõiki ühtemoodi, ma ei tunne, et nõuaks meilt rohkem kui teistelt.” Karl-Peeter torkab vahele: “Meil on eksimisvõimalus väiksem. Isa tunneb meid läbi-lõhki ja teab võimeid, hinnaalandust me ei saa.” Ja resümeerib: tema Erikuga on treeneri nõudlikkusega ammu harjunud. “Väljaspool korvpalli on isa hoopis teine inimene,” kinnitab vanim poeg. Maia nendib, et Allan võib vahel tunduda käreda ütlemisega, aga ta on emotsionaalne ja tõmbab sellega pallurid mängu kaasa. “Treener ei saa väliselt liiga külmaks jääda,” ütleb ta kindlalt. Kui isa ja ema on korvpallitreenerid, siis on vist loogiline, et pojadki sama ala peale satuvad? “Kõik poisid on väiksest peale saalis elanud, siin üles kasvanud,” meenutab Maia Sõpruse puiesteel valges spordimajas möödunud päevi emaliku heldimusega. “Roninud ühest võimlast teise, maganud mattidel, pinkidel.” Kas Allanil pereisana on hea meel, et järeltulijaid korvpall tõmbab? “Pean kooli tähtsamaks, see annab ameti,” kinnitab isa. “Korvpall ei toida kaua, 30-selt peaks tagataskust olema võtta ka muu amet.” Ehitustööriistas üritavad päris paljud mängimise kõrvalt õppida. “Kaks korda päevas treenimise kõrvalt pole muidugi kerge õppida,” lisab isa Allan. Andekas Martin Ema ütleb, et kõik poisid on erinevad. Küll nimetavad pereliikmed üksmeelselt andekaimaks noorimat võsu Martinit. “Ta on tehnika ja mõtlemise poolest vast teraseim. Eks näis, kuidas ta kasvab,” mõtiskleb isa. “Aga küll sirgub – ta on hilise kasvuga.” “Tal on väga head mängujuhiomadused, füüsiliselt peab paremaks saama,” räägib noorimast vennast Karl-Peeter. “Martin on väga hea platsinägemisega,” täiendab ema Maia. Eesti koondise kandidaatide sekka on seni mahtunud Erik. Ta käis end hooaja alguses ka välismaal proovimas, kuid Hollandi liiga poolfinalisti Nijmegeni põhimõtted arenevale mehele ei sobinud. “Iga esimese hüüde peale ma enam pea laiali välismaale ei torma. Balti liiga oli väga kõva sõna, nüüd astuks koos Ehitustööriistaga heameelega sammu edasi,” valgustab Erik lähituleviku plaane. Eesti liigas teeb mehetegusid veel üks Dorbek – Kalevi ridadesse kuuluv Gert. Sugulusside oma mitme poolfinaalivastasega on olemas – ta on üks Allani onu järeltulijatest. Teatavasti on Gert ka tähtmängija Aivar Kuusmaa õepoeg – spordigeenid missugused. Dorbekute südamevalu – lapsed on palju õrnemad kui varem Treenerid Maia ja Allan Dorbek jõuavad jutu sees iseenesest välja teemadeni, mis suurt muret valmistavad. "Kui hakkan gruppidesse lapsi valima, läheb ülesanne järjest raskemaks. Üldiselt on teise-kolmanda klassi lapsed palju õrnemad kui varem,” ütleb Maia. “Kas ei joosta enam õues? Või on põhjused mujal? Õppekoormus koolis suureneb üha. Et lapsed on füüsiliselt viletsamaks jäänud, seda räägivad ka teised treenerid." Allan kahetseb, et iseseisvusajal on spordikoolide süsteem lõhutud ja tulemuslikku noortetööd palju raskem korraldada. "On olnud paremaid aegu, spordikoole ja klubisid ei saa võrrelda. Kui poliitikud ja spordijuhid ükskord aru saaksid, et üks asi on ära lõhutud,” raiub ta. “Praeguse rahastamissüsteemi juures ei ole võimalik Läti-Leeduga võidelda. Seal eksisteerivad klubid ja spordikoolid paralleelselt. Meil ühed veedavad niisama vaba aega, teised tahavad heaks saada. Raha saavad aga mõlemad ühepalju." Ville Arike


text: Lisaks moekale ihutoonile soovitab Foorumi keskuses asuva Lensoptika poe juhataja Kaire Saaremäe fuksiaroosasid või türkiissiniseid raame, samuti on tema sõnul tähtis koht detailidel. Kaubamaja stilist Britta Ratase sõnul on huvitavad ka kiisusilmaprillid, mille ülajoon justkui veidi ülespoole kaardub - need on hästi naiselikud ja samas kerge vimkaga ning sobivad hästi mõne rangema või šikima kontorikostüümi juurde. Ratase arvates sobivad moekad retroprillid kokku pea kõigi rõivastiilide ja olukordadega, kuid ideaalsed oleks nad koos maksikleidi ja sandaalidega, soengutest aga lahtiste kergelt laines juustega, aga ka üles sätitud soenguga. Stilist Anu Aaremäe hoiatab samas, et retroga ei tasuks üle ka pingutada ehk siis selliseid prille ei tasu kokku panna 70ndate stiilis riietega - mida tugevama iseloomuga on prillid, seda lihtsam võiks olla ülejäänud riietus.


Vanas kirikus hakkab kino saama - Film - Kultuur Vanas kirikus hakkab kino saama 24. jaanuar 2018, 16:56 Tartu Elektriteatri uus kinosaal Tartu kunstikino Elektriteater on leidnud endale püsivama peatuspaiga Tartu Ülikooli kirikus Jakobi tänaval, otse Toomemäe jalamil ja mõne sammu kaugusel Raekoja platsist. Esimest korda on Elektriteatril päris oma saal ja püsiv kodu. See tähendab, et esimest korda tegutseb Tartus peaaegu igapäevaselt oma saaliga arthouse kino. Koos uute ruumidega sai kino ka uue veebikodu www.elekriteater.ee. Nüüd kasvab Elektriteatri seansimaht peaaegu kaks korda suuremaks. Filme on võimalik näidata kordi rohkem ning jagada seansid ära pikema aja peale, et publikul oleks võimalus rahulikult planeerida ja leida endale kõige sobivam aeg. Kino on avatud viis päeva nädalas – kolmapäevast pühapäevani. Tööpäevadel näidatakse enamasti kaks ning nädalavahetustel kolm filmi õhtu jooksul. Programmiliselt avanevad uued võimalused püsisarjadeks ja minifestivalideks. «Meie uus kinosaal asub endises ülikooli kirikus,» rääkis Andres Kauts Elektriteatrist. «Paljud mäletavad veel kümme aastat tagasi siin tegutsenud humanitaarraamatukogu saali, mida tuntakse ka Tuubikumi või seminarka nime all. Kahel alumisel korrusel tegutseb ülikooli arhiiv. Ülemisel korrusel lae all tegutseme aga nüüdsest meie kinona. Mõni aasta tagasi oli samades ruumides Y-galerii.» «Saal on väga ruumikas ja avar, möödunud aegade hingust täis, suursugune ja müstiline. Justkui mõnest Aki Kaurismäe filmist pärit. Mis kõige olulisem – saal toimib väga hästi filmi näitamise asukohana. Kõigilt istekohtadelt näeb hästi maast laeni ekraani. Uus kinokodu asub nüüd linna südamele veel lähemal – otse ülikooli peahoone taga ning mõne sammu kaugusel Raekoja platsist,» ütles Kauts. Statsionaarne ruum lubab palju laenatud varustust ning seadmeid omanikele tagasi anda ja mõelda püsivama sisseseade peale. Kauts avaldas lootust, et iga kuu saab kino olema publiku jaoks parem, kui ta oli eelmisel kuul. Kirikusse ei saa Elektriteater aga igaveseks jääda. «Taustal otsime Elektriteatri püsivat kodu, oma kinoruume. Meie lõplikku ülesandepüstituse kohaselt peaks Elektriteatril olema kahe-kolme saaliga ja mõnusa kohvikuga oma kodu, kus tartlased saavad iga päev häid filme vaatamas käia,» kavandas Kauts. «Praegune pikem peatuspaik kirikus on aga imeline! See võtab igapäevaselt tegevuselt väga palju pinget maha. Meil ei ole enam kiiret. Saame keskenduda heale filminäitamisele ning tugevale programmile samal ajal, kui koduotsingud käivad rahulikult taustal.» Suvel on Elektriteatril endiselt plaanis pidada välikino ja kui võimalk, siis ka kinoga kaugemates kohtades ringi reisida, nagu läinud aastal. Galerii: kinode avamise päev Loe artiklit Vaata galeriid VIDEO ⟩ Vaata Led Zeppelini kuulsat kontserti (piiratud aja jooksul!) Loe artiklit Clint Eastwood – 90 (1) Loe artiklit Praht, linn ja filmirežissöör ehk Rainer Werner Fassbinder 75 Loe artiklit Millised kinod esmaspäeval avatakse, milliseid filme näitama hakatakse? Loe artiklit Rändkino, välikino ja valgus tunneli lõpus Loe artiklit Otse Postimehest ⟩ Maaeluministrile tuli põllumeeste avalik kriitika ebameeldiva üllatusena Trumpi kaitsmine tõi Zuckerbergile kaela Facebooki töötajate mässu (4) Loe artiklit BLOGI ⟩ ERJK likvideerimise eelnõu läbis esimese lugemise (11) EKRE ja Isamaa esitasid oma kandidaadid Eesti Panga nõukogusse Loe artiklit Martin Helme: soolise palgalõhe regulatsioonid tuleks kaotada (19) Loe artiklit WRC promootor: eelarve on surve all, arutame ka järgmise hooaja lühendamist Loe artiklit Putin: põhiseaduse muudatuste rahvahääletus toimub 1. juulil Loe artiklit Kiik: haigekassale eraldatud 213 miljonist ligi pool on kasutamata (1) Loe artiklit Austria on paindumatult vastu ELi päästepaketile (2) Loe artiklit Suur intervjuu ⟩ Kriis tõi esile selle, mis niigi olemas oli (28) Loe artiklit GRAAFIK ⟩ Kütusefirmad tõstsid vaikselt bensiini hinda (16) Loe artiklit VÄITLUS ⟩ Kas von der Leyeni plaan on Eesti suhtes õiglane? (30) Graafikud ⟩ Erakonnad elavad võlast võlga (4) Loe artiklit Millest sai Minneapolises hukkunud George Floydi juhtum alguse? (2) Loe artiklit Juutuuber Evert Poom teeb näosaate maatasa: kui tead, et see teeb inimestele haiget, siis miks seda üldse teha? Loe artiklit Kaos äratas kardetud häkkerirühmituse: Anonymous laseb USA politseisagedusel polkat Loe artiklit USA mässajad põletasid mustanahalise tuletõrjuja elutöö maha: meil pole kindlustust (1) Loe artiklit


source: wikipedia

text: Ioon on molekulaarüksus, mis enamasti tekib aatomist või molekulist ionisatsiooni käigus. Ioonil on seega positiivne või negatiivne elektrilaeng. Positiivse elektrilaenguga iooni nimetatakse katiooniks ja sellel on elektronkattes vähem elektrone kui tuumas prootoneid. Negatiivse elektrilaenguga iooni nimetatakse aniooniks ja sellel on elektronkattes rohkem elektrone kui tuumas prootoneid. Ioone tähistatakse samamoodi kui elektriliselt neutraalseid keemilisi elemente, lisades sõltuvalt iooni tüübist elemendi tähisele "+" või "–" märgi ning märkides vajaduse korral ära kaotatud või juurde saadud elektronide arvu. Näiteks H+ ja SO42-. Ionisatsioonienergia Energiat, mis on vajalik põhiolekus (madalaimal energiatasemel) oleva elektroni väljalöömiseks aatomi elektronkattest, nimetatakse ionisatsioonienergiaks ehk ionisatsioonipotentsiaaliks. See on ühtlasi selle elektroni seoseenergia aatomis. N taseme ionisatsioonienergia on energia, mis on vaja anda n elektronile pärast seda, kui n – 1 elektroni on juba aatomist eemaldatud. Iga järgmise taseme ionisatsioonienergia on oluliselt suurem kui eelmine. Eriti suur hüpe ionisatsioonienergias toimub pärast alamelektronkihi tühjendamist elektronidest. Sel põhjusel on enamik ioone sellised, millel on pealmine alamelektronkiht täidetud. Näiteks naatriumil on väliskihis ainult üks valentselektron ning seega on kõige levinum naatriumi ioon Na+. Perioodilisustabeli teises servas on klooril seitse valentselektroni, seega kõige levinum kloori ioon on ühe lisaelektroniga Cl–. Kõige väiksem ionisatsioonienergia on frantsiumil ja kõige suurem fluoril. Metallide ionisatsioonienergia on tavaliselt palju väiksem kui mittemetallidel, mistõttu metallid reeglina kaotavad elektrone (muutuvad positiivseteks ioonideks) ja mittemetallid haaravad elektrone lisaks (muutuvad negatiivseteks ioonideks). Ioonide teke Positiivse iooni teke Positiivse iooni tekkimiseks on vaja aatomile anda lisaenergia, mis on aatomi ionisatsioonienergiast suurem või sellega võrdne. Näiteks ioniseeriv kiirgus ioniseerib aatomeid, andes kiirgusenergiat üle aatomitele ning rebides sellega elektrone aatomi elektronkattest välja. Mida väiksem on aatomi ionisatsioonienergia, seda väiksema energiaga kiirgusest piisab aatomi ioniseerimiseks. Positiivset iooni nimetatakse katiooniks. Negatiivse iooni teke Neutraalses aatomi tuumas on tavaliselt Z positiivselt laetud prootonit ja elektronkattes Z negatiivselt laetud elektroni. Seega on aatomi kogulaeng 0. Kui elektronid kataksid tuuma ühtlase kihina, siis ei oleks negatiivsete ioonide tekkimine füüsiliselt võimalik. Reaalsuses läbib aatomist mööduv elektron aatomi elektronkatte. (Tema lainefunktsioon võimaldab tal teatava tõenäosusega paikneda aatomi negatiivse elektronkatte ja positiivse tuuma vahel.) Teda mõjutab tuuma tõmbejõud, mis liidab elektroni aatomi elektronkattesse. Täiendav elektroni negatiivne laeng paigutab ülejäänud elektronid elektronkattes veidi ümber. Kõik Z + 1 elektroni korralduvad ümber uutele energeetilistele tasemetele. Negatiivset iooni nimetatakse aniooniks. Vaba radikaal Vaba radikaal on ioon, milles on üks või rohkem paardumata elektroni. Selline ioon on väga ebastabiilne ning aldis reageerima teiste ioonide ja ainetega. Plasma Plasma on aine olek, kus kõik aatomid on täielikult ioniseeritud. Plasma tekib näiteks aine kuumutamisel temperatuurini, milles kõigi aine aatomite kineetiline energia ületab aatomi (kõigi elektronide) ionisatsioonienergia. Sellise temperatuuri juures rebitakse kõik elektronid aatomituumade küljest lahti ning plasma koosneb vabadest aatomituumadest ja elektronidest. Vaata ka Ionisatsioonienergia Ioniseerimine Ioniseeriv kiirgus Plasma Anioon Katioon Seoseenergia Ioonallikas


Kirde-Arizona hotellid, Ameerika Ühendriigid Kõik linnad asukohas Kirde-Arizona Linna Alpine hotellid Linna Cameron hotellid Linna Chambers hotellid Linna Concho hotellid Linna Dennehotso hotellid Linna Eagar hotellid Linna Fort Defiance hotellid Linna Ganado hotellid Linna Hotevilla hotellid Linna Joseph City hotellid Linna Keams Canyon hotellid Linna Kykotsmovi Village hotellid Linna Lupton hotellid Linna Many Farms hotellid Linna McNary hotellid Linna Nutrioso hotellid Linna Oljato-Monument Valley hotellid Linna Pinon hotellid Linna Polacca hotellid Linna Red Mesa hotellid Linna Sanders hotellid Linna Second Mesa hotellid Linna Snowflake hotellid Linna Springerville hotellid Linna St. Johns hotellid Linna Tonalea hotellid Linna Tonalea Coconino County hotellid Linna Tsaile hotellid Linna Tuba City hotellid Linna Vernon hotellid Linna Walpi hotellid Linna Willow Springs hotellid Linna Window Rock hotellid Linna Winslow hotellid Piirkonnad asukohas Kirde-Arizona White Mountains - mäeahelik hotellid, Ameerika Ühendriigid Kirde-Arizona hotellid ja majutusasutused Järgmine peatus Kirde-Arizona? Hotels.com saidil ootab teid sobiv majutus. täpsem asukoht piirkonnas Kirde-Arizona, Kirde-Arizona, linnad, Kirde-Arizona, tuntumad orientiirid, Olgu teie sihtkoht Kirde-Arizona või muu, Hotels.com kingib teile osalevates hotellides peatumise eest tasuta öid, kui liitute kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards. Programmiga liitumine on tasuta, võtab vaid paar minutit ja sellega teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta*. Niihästi Kirde-Arizona kui ka iga teine reisisiht aitavad teil teenida tasuta öid. Peale Hotels.com klientide arvustuste teemal Kirde-Arizona hotellid leiate meie saidilt ka Expedia hotelliarvustused ja TripAdvisori hinded. Kui teie sihtkoht on Kirde-Arizona ja broneerite majutuse Hotels.com saidil, saadame teile tellimuse kinnituse broneeringu andmetega. Samast leiate hotelli kontaktandmed, juhised saabumise puhuks, lühiinfo lähikonna vaatamisväärsuste ja toidukohtade kohta ning koguni ilmateate.


FOTOD: Järvamaal murdsid hundid maha kaks koera(49) Järvamaal Albu vallas Peedu külas murdsid hundid kahe viimase ööga maha kaks koera, üks koer murti samas külas maha mõned nädalad tagasi. Viimane veretöö toimus ööl vastu tänast Võhmakse talu juures, oma õnnetu lõpu leidis umbes kümne aastane ketikoer Parts. Peremehe sõnul avastas ta veretöö hommikul, kui läks koerale süüa viima. Koera jooksualas oli verd ja palju karvu. Loomast alles jäänud kehaosi leidis mees samas asuvalt põllult. Ööl vastu kolmapäeva murdsid hundid maha aga Võhmakse talust vaid paarisaja meetri kaugusel töökoda valvanud koera. Kohalike jahimeeste kinnitusel on veretöö taga rohkem kui üks hunt, nende hinnangul on tegemist 6-8 pealise karjaga. Miks hundid koduloomi murravad, on mitu võimalikku varianti. Üks võimalus on, et praegu õpetatakse kutsikaid murdma. Teine versioon tuleneb aga sellest, et metsades on kitsi, sigu ja põtru on teatud piirkondades väheks jäänud ja söögi saamiseks murravad hundid juba ka elumajade lähedalt või lausa taluhoovist. Eelmisel aastal murdsid hundid Albu kandis kahe ööga maha 50 lammast.


text: Frans Eemil Sillanpää (16. september 1888 Hämeenkyrö vald – 3. juuni 1964 Helsingi) oli soome kirjanik. Tema looming eritleb põhjalikult hingeelu ning käsitleb varjundirohkelt inimese ja looduse vahekorda. Romaanides avaldub kibe ühiskonnakriitika. Sillanpää tuntuimad romaanid on "Vaga viletsus" (1919, eesti keeles 1923), "Noorena uinunud" (1931, eesti keeles "Silja" 1935), "Inimesed suveöös" (1934, eesti keeles 1936) ja "Inimelu võlu ja vaev" (1945, eesti keeles 1975). 1939 anti Sillanpääle Nobeli kirjandusauhind. Teosed eesti keeles "Vaga viletsus: lõpule jõudnud soome elulugu" (romaan); autori loaga tõlkinud ja eessõna: August Anni (= August Annist), sari Noorsoo kirjavara: maailmakirjanduse seeria, nr 96, Eesti Kirjanduse Seltsi koolikirjanduse toimkond, Tartu 1923, 200 lk "Hildu ja Ragnar: lugu kahest inimlapsest", tõlkinud J. Põld, sari Looduse universaal-biblioteek, nr 3, Loodus, Tartu 1928 70 lk "Silja: noorena uinunu ehk Vana sugupuu viimne võsu" (romaan); autori loal soome keelest tõlkinud ja eessõna: Mart Lepik, Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1935, 304 lk "Inimesed suveöös: eepiline sari", tõlkinud Mart Lepik, kaas ja puugrvüürid: Ernst Kollom, sari Põhjamaade romaane, nr 6, Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1936, 206 lk; teine trükk: Orto, Toronto 1966, 104 lk "Mehe tee: Ahrola talu oludest Paavo peremeheameti kindlakskujunemise ajal", tõlkinud Mart Lepik, sari Põhjamaade romaane, nr 12, Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1937, 292 lk "Armas isamaa" (jutustused), autori loal tõlkinud Mart Lepik, Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1940, 298 lk "Noorena uinunud; Inimelu võlu ja vaev" (romaanid), tõlkinud Mart Lepik ja Harald Lepik, järelsõna: Minni Nurme, Varamu sari, Eesti Raamat, Tallinn 1975, 384 lk "Lõikuskuu" (romaan), tõlkinud Ilmar Palli, sari Nobeli laureaat, Eesti Raamat, Tallinn 2016, 112 lk; ISBN 9789949567379 Kirjandus Aino Suits, "Ühe murrangulise monograafia puhul" (Tatu Vaaskivi, "F. E. Sillanpää") – Looming 1938, nr 1, lk 115–120 A. A. (= August Annist, "F. E. Sillanpää juubel [50]" – Looming 1938, nr 7, lk 819–821 A. H. T. (= A. H. Tammsaare), "F. E. Sillanpää – Nobeli laureaat" – Rahvaleht 14. november 1939, nr 268; ka: A. H. Tammsaare, Kogutud teosed, 17. köide, Eesti Raamat, Tallinn 1990, lk 450–452; ka: A. H. Tammsaare, "Armastusest ja lapselikkusest", sari Eesti mõttelugu, Tartu 2011, lk 326–328 August Annist, "Frans Eemil Sillanpää ja tema bioloogiline eetika" – Looming 1939, nr 10, lk 1045–57; ka: August Annist, "Noorusmaa", sari Eesti mõttelugu, Tartu 2011, lk 368–386 Salme Kabur, "Sillanpääle mõeldes" – Looming 1939, nr 10, lk 1061–65 Panu Rajala, "100 aastat Soome Nobeli-kirjaniku F. E. Sillanpää sünnist", tõlkinud Piret Saluri – Looming 1988, nr 9, lk 1284–86 (samas lk 1219–22 Piret Saluri tõlkes ka Sillanpää lühijutt "Üks Tellervo-nimeline") Hilve Rebane, "Frans Eemil Sillanpää ja Eesti" – Keel ja Kirjandus 1989, nr 3, lk 163–169; uustrükk raamatus: Hilve Rebane, "Uhke põhjamaine", 2003, lk 208–225 Soome kirjanikud Nobeli kirjandusauhinna laureaadid Sündinud 1888 Surnud 1964


Halloweeni kostüümide juhend RuPaul's Drag Race muudab kuninganna olemise lihtsamaks kui arvate - Meelelahutus Kui proovite Halloweeni õigesti teha, siis miks mitte võtta proffide õppetund? Lõppude lõpuks, kes saaks paremini kostüümide inspiratsiooni võtta kui endised võistlejadRuPauli lohisevõistlus. Need daamid riietuvad elatiseks ja neil õnnestub alati haiglane välja näha, ilma et nad reisiksid Partei linna mõne ülehinnatud polüestervalgi järele. Tõsi, mõnel nende välimusel võiksid inimesed küsida alati kardetud Halloweeni eelõhtut: 'Niisiis ... mis sa peaksid olema?' Nii vapustav, kui see oleks ahv Jinx Monsooni väike Edie mulje või looge uuesti piima mõrtsukas Töötuba RuPaul , ei saaks paljud pelgalt surelikud viidet täpselt kätte. Kuid muidugi pole Drag Superstar midagi, kui mitte mitmekülgne. Nii et siin on mõned kõige klassikalisemad kostüümid mõnelt kunagiselt täheltRuPauli lohisevõistlusjookse minema. Edasi, see on piisavalt ohutu, et proovida mõnda neist välimust kodus. Sest nagu me kõik teame: olete sündinud alasti ja ülejäänu on lihtsalt lohisev. Raja kui Carrie Klassikaline Halloweeni kostüüm ja raja välimus, see on Carrie 2.0. Pange see selga ja keerake oma juukseid nii, nagu teaksite, et olete raja halvim emane. Samm 1:Müts. See raskust trotsiv müts. Kuidas sa selle lahti tõmbad? Muidugi võiks alati käia ka ilma mütsita. Inimesed saavad ikka ilma, kuid see on Raja ansambli üks parimaid asju. Nii ... Internetis pole kahjuks selle jaoks isetegemist. Kuid sõltuvalt sellest, kui kaval te olete, saate alati töötada väikese maagiaga vahtpolüstüreeni, punase kleeplindi, traadi, punase kangaga ja tõesti väikese ämbriga. Õnneks saate meie jaoks laisemate jaoks osta koopia aadressilt Fab Hatters . 2. samm:Kleit muidugi. Otsige läbi oma ema vanad ballikleidid või ostke lihtsalt tavaline spagetirihmaga maksikleit see NastyGalilt või an veelgi odavam Forever21-s . 3. samm:Veri ja sära. Sa saad tee ise või lihtsalt osta terve neetud pint sellest lihtsalt ära unusta sära ! Manilla Luzon perenaise tassikoogina Muidugi, võite alati lihtsalt osta ühe neist uduselt libisevatest perenaise koogikeste paakidest. Aga miks mitte võtta leht Manilla Luzonilt ja muuta oma kostüüm veidi ruumilisemaks? Siis näete tõesti liiga hea välja, et seda süüa. Samm 1:Hankige pruuni tooniga uisutaja kleit see American Appare'is l. 2. samm:Lõigake papist ring, kasutades kleidi seelikut juhendina. Kinnitage see kleidi külge, kasutades kuuma liimi (või isegi lihtsalt klambreid). Lady Macgyver, see jama. 3. samm:Lisage a ülilai valge lint kleidi esiküljele aasadena (selle jaoks sobiks ilmselt kõige paremini kuum liim). 4. samm:Haara tutu ja libista see kleidi alla. Hangi sobitamiseks pruun või valge kui soovite oma kooretäidist näidata. Detox kui tummfilmide kuninganna Jah, on terve hulk ajaveebe, mis kasutavad sama paari sama fotot ja käskivad halloweeniks halli riietuda. Kuid kas keegi neist Veronica järve tegelikkust teenis?seda? Samm 1:Tõmmake välja oma kõige enam surnud uhke LBD, nagu see ModClothi kleit . 2. samm:Haara valge ja must koorega meik ja mõni must huulepulk ning värvige linn mustvalgeks. See õpetus on üsna mugav: 3. samm:Pange laineline hall parukas, nagu see kostüümihullusest või see üks saidilt HalloweenCostumes.com . PIIM Hilary Duffina See on sõnamäng, see on Simpsonite viide, see on peaaegu kõik, mida Halloweeni kostüümis tahta võiksid. Lisaks on see umbes sama raskusastmega kui 3. klassi kunsti- ja käsitööprojekt! Samm 1:Hankige punane plakatitahvel. Meeletult palju plakatitahvlit. Lõika välja ebamäärane daami kuju ... võite selle muuta nii realistlikuks või nii ennekuulmatuks kui soovite. Liimige keskelt ruut kollast ehituspaberit ja kleepige selle peale väiksem ruut valget paberit. Kirjutage mustale markerile valgele paberile Duffi õlle logo ja seejärel selle alla Hilary. Voila! 2. samm:Viimane lihv: veenduge, et teil oleks plakatilaua all midagi seljas (muidugi); punane bodycon kleit näeks parim välja. Parukas ja sädelevad vuntsid on valikulised, kuid kindlasti hinnatud. Pildid: Tumblr / lilcoochie , Briti aristokraatia , slämfancy ; Instagram / bigandmilky Metsal on jube reaalse elu seosed 10 teist viisi, kuidas vastata 'ma armastan sind' Kõik, mida Marveli Loki-sarja kohta teada


Vene kindralstaabi operatiivülem: kõigi praeguste sõjaliste konfliktide tellija on USA(110) Kõigi praeguste sõjaliste konfliktide tellija on USA, kuulutas reedel Vene Föderatsiooni relvajõudude kindralstaabi operatiivpeavalitsuse ülem kindralleitnant Andrei Kartapolov Suure Isamaasõja võidu 70. aastapäevale pühandatud sõjalis-teaduslikul konverentsil. „Kõigi sõjaliste konfliktide tellijana esineb ainuisikuliselt USA. Lääneriigid on tänapäeval hakanud ennast positsioneerima rahvusvaheliste suhete süsteemi peaarhitektidena, USA aga ainsa üliriigina maailmas,“ ütles Kartapolov RIA Novosti vahendusel. Kartapolov märkis, et see seisukoht peegeldub ametlikult USA uuendatud rahvusliku julgeoleku strateegias, mille president Barack Obama esitas kongressile selle aasta 6. veebruaril. „Valge Maja juhitud kurss Venemaa süsteemsele heidutamisele on tingitud USA strateegilisest pürgimisest oma juhtiva geopoliitilise ja majandusliku positsiooni säilitamisele iga hinna eest ja uute jõukeskuste tekkimise takistamisele,“ ütles Kartapolov. Kartapolov tuletas meelde, et USA ja tema liitlased on viimase aastakümne jooksul üle 50 korra jõudu kasutanud. „Kuus korda viidi operatsioonid läbi otsustavate eesmärkidega ja need kasvasid üle lokaalseteks relvakonfliktideks. Nende haledad tagajärjed on kõigile teada,“ ütles Kartapolov. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71322115


text: 21.02.2011 25.02.2011 Opeli ideeauto Zafira Tourer tuleb esmaesitlusele Genfi autonäitusel (3.–13. märts 2011). See annab aimu trendika ühe kambriga Opel Zafira järgmiste põlvkondade olemusest. Ideeautos on maksimaalne paindlikkus ühendatud esmaklassilise sõidumugavusega, nii et tulemuseks on täiuslik kombinatsioon funktsionaalsusest ja heaolust. Ideeauto Zafira Toureri kerges, õhulises ja tippklassi kvaliteediga salongis on jäetud palju ruumi ka tagaistujate tarvis, nii et seda võib nimetada isegi „ratastel elutoaks“. See mudel esindab ühe kambriga sõidukite turusegmendis selliseid Insignia väärtusi nagu ambitsioonikus, kvaliteet ja uuenduslikud tehnoloogiad, aga ka Opeli disainikeelt, mille juhtlauseks on Vormitäius ühendatud Saksa täpsusega. 21.02.2011 10.02.2011 Opeli suurendatud sõiduulatusega murranguline seeriaauto Ampera tuleb esmaesitlusele 2011. aasta Genfi autonäitusel (3.–13. märts). Turule jõuab mudel veel enne käesoleva aasta lõppu. Sellega täidab Opel oma lubaduse olla esimene tootja, kes teeb selle ülimalt uuendusliku tehnoloogia Euroopas kättesaadavaks.


text: Licinius (Imperator Caesar Valerius Licinianus Licinius Augustus); sünninimi teadmata; (265 – kevad 325) oli Vana-Rooma keiser 11. november 308 kuni 19. september 324, astus tagasi. Hiljem tapeti. Tema kaasvalitsejad olid Galerius, Maximinus Daia ja Constantinus Suur. Lisanimed: Germanicus maximus (310), Sarmaticus maximus (310). Vana-Rooma keisrid Sündinud 265 Surnud 325