text: Ravimtaimed on bioaktiivseid looduslikke ühendeid sisaldavad taimed (sh erinevad taime osad), mida kasutatakse taimse päritoluga ravimina või ravimite valmistamiseks. Ravimtaimed ravivahendina toimivad ravivalt, haigusi ennetavalt (vältivalt), paljusid kasutatakse tööstuslikult ravimpreparaatide toorainena. Mitmed ravimtaimed on inimese suhtes ka mürktaimedeks liigitatavad. Ravimtaimeliike, nii looduslikult kasvavaid kui ka kultuurvorme, teatakse maailmas ligi 12 000. Paljud ravimtaimed on kantud eri maade farmakopöadesse. Traditsiooniliselt on ravimtaimi kasutatud rahvameditsiinis. Meditsiinis käsitletakse ravimtaimede all nii taimede juurtest, juurikatest, mugulatest, ürtidest, lehtedest, õitest, õisikutest, viljadest, puukoorest ja muudest taimeosadest valmistatud drooge. Droogiks peetakse kuivatatud taime või selle osa, mida kasutatakse meditsiinilisel eesmärgil. Harva võib droogiks olla taim ka värskel kujul. Ravimtaimede kasvatamist ja nende raviomadusi uurivad teadusharud on farmakobotaanika ja farmakognoosia. Ravimtaimede ajaloost Ravimtaimi on kasutatud väga pikka aega. Arvatakse, et taimede kasutamine sai alguse toitude maitsestamisest. Raviks hakati neid kasutama hiljem. Oletatakse, et esmalt õpiti tundma ravimtaimi, mille raviefekt oli selgemini avalduv. Esimesed kirjed ravimtaimede toimest ulatuvad üle 5000 aasta tagusesse perioodi, kus sumerid kirjeldasid köömnete, loorberi ning tüümiani kasutamist ja toimet. Vanimad kirjed hiina herbalismi kohta pärinevad 3. sajandist eKr. Nendes leidub teavet rohkem kui 250 taime kasutamisest raviks. Euroopas toimus esimene uurimus ravimtaimedest 1. sajandil eKr. Uurimuse „De Materia Medica“ viis läbi kreeka arst Dioskorides. Keskajal oli taimedega ravimine tavaline, kuid valitsenud ebausu ja hirmu tõttu omistati herbaalmeditsiinile maagiline toime. Seetõttu kiusati ravitsejaid ja vahel isegi hukati. Eesti vanimad kirjalikud allikad ravimtaimedest, mis pärinevad 17. sajandist, seostuvad peamiselt saksa soost pastorite kirjutatud raamatutega. Pastor O. Jannau kirjeldab 19. sajandil ilmunud raamatu 2. jaos 112 ravimtaimeliiki. See oli esimene Eesti päritolu raamat ravimtaimede raviomadustest. Ravimtaimede ettevalmistus Kogumine Selleks, et ravimtaimest oleks ravimisel maksimaalselt kasu, tuleks droogina kasutada taime osi, milles on bioloogiliselt ja farmakoloogiliselt aktiivsete ainete sisaldus kõige suurem. Samuti mõjutab nende ainete sisaldust ka korjamise aeg. Bioloogiliselt aktiivsete ainete sisaldus sõltub vegetatsiooniperioodist. Seetõttu tuleks taime maa-aluseid organeid korjata sügisel pärast taime kasvuperioodi lõppemist. Taime maapealseid osi tuleks koguda ainult kuiva ilmaga pärast hommikuse kaste kuivamist, pungi varakevadel paisunult, mitte puhkenult ja koort varakevadel mahlade intensiivse liikumise ajal. Maapealseid osi on soovitatav koguda pärast hommikuse kaste kuivamist, kuid samas ei tohi seda teha kõige palavamal keskpäeval. Maa-aluseid osi võib korjata iga ilmaga, kuid nende korjamise aeg võiks jääda hommikusse või õhtusse. Ese, millesse drooge korjata, peaks tagama droogile kokkupuute õhuga. Kuivatamine Korjatud taimes hakkavad toimuma kaks protsessi. Algselt püüab taimeosa sünteesida lihtsamatest ühenditest keerukamaid. See protsess on kasulik, sest nii tekivad ravimiseks vajalikud ühendid. Hiljem hakkab taim neid keerulisi ühendeid uuesti lagundama. See protsess tuleb ära hoida, sest nii kaotab taim oma raviomadused. Et raviomadused säiliks tuleb taime kuivatada. Keskmiselt 50 °C juures kuivatades peatub enamiku ensüümide töö, kuid mitte ühegi droogi kuivatamisel ei tohiks kasutada temperatuuri, mis on kõrgem kui 60 °C, eeterlike õlide puhul 40 °C. Säilitamine Ravimtaime raviomaduste säilimisel on suur roll ka droogi säilitamisel. Selle edukaks säilitamiseks tuleb droogi korrapäraselt kuivatada, sest ebapiisavalt kuivatatud droog läheb hallitama ja toimeainete sisaldus väheneb kiiresti. Kuna droog imab seda ümbritsevast keskkonnast niiskust, tuleks seda säilitada kuivas ruumis ja niiskuse eest kaitsvas suletud anumas. Lisaks soovitatakse droogianumaid hoida pimedas, eriti tähtis on see õite, lehtede ja ürdi säilitamisel. Ravimtaimede kasutusviisid Ravimtaimi on võimalik kasutada mitmel viisil. Need viisid on vesitõmmis, alkoholtõmmis, õli- ja rasvatõmmis, eeterlikud õlid, aromaatsed veed, siirup, mahl, teesegu, pulber, hautis, mähis või kompress ja inhalatsioonisegu. Kodustes tingimustes valmistatakse põhiliselt vesitõmmiseid. Kasutatava vee temperatuuri järgi saab vesitõmmiseid valmistada kolmel eri viisil: toasooja veega, sooja veega või peaaegu keeva veega. Toasooja veega valmistamisel jäetakse droog teatud ajaks toasooja vette seisma, vahepeal seda ka segades. Sellisel viisil tarvitatakse drooge, mille toimeained lahustuvad vees hästi. Sooja veega valmistamisel on sama protsess, mis toasooja veega, ainult et sooja veega valmistamisel kasutatakse toatemperatuurist soojemat, kuid keemistemperatuurist jahedamat vett. Sooja veega valmistatakse tõmmiseid harva, sest see takistab mikroobide ja ensüümide tegevust. Peaaegu keeva veega valmistamisel valatakse droog esmalt üle toasooja veega, seejärel kuumutatakse mõnda aega ja jäetakse enne kurnamist mõneks ajaks seisma. Vaata ka Eesti ravimtaimede loend Mürktaimed Köhler's Medizinal-Pflanzen Viited Välislingid Ravimtaimed "Eesti taimede" lehekülgedel Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Y. K. Gupta ja S. S. Peshin, Do Herbal Medicines Have Potential for Managing Snake Bite Envenomation?, Toxicol Int. 2012 mai-august; 19(2): 89–99., doi: 10.4103/0971-6580.97194, PMCID: PMC3388772, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (inglise keeles) Viirustevastase toimega taimed dengepalavik: Siti Latifah Abd Kadir, Harisun Yaakob, ja Razauden Mohamed Zulkifli, Potential anti-dengue medicinal plants: a review, J Nat Med. 2013; 67(4): 677–689, doi: 10.1007/s11418-013-0767-y, PMCID: PMC3765846 Leon IC Tang, Anna PK Ling, Rhun Y Koh jt, Screening of anti-dengue activity in methanolic extracts of medicinal plants, BMC Complement Altern Med. 2012; 12: 3, doi: 10.1186/1472-6882-12-3, PMCID: PMC3269354


Kalev Kallo asemel saab esmaspäeval riigikogu liikmeks Jaanus Karilaid(12) Jaanus Karilaid Riigikogu juhatus otsustas, et seoses riigikogu liikme Kalev Kallo tagasiastumisega asub alates 27. aprillist riigikogu liikmeks Jaanus Karilaid, teatas riigikogu pressiteenistus. Tallinna volikogu esimees Toomas Vitsut pääses kompensatsioonimandaadiga riigikokku ja tema asemele tuli uus esimees valida. Keskerakonna 9. märtsil kogunenud Tallinna nõukogu otsustas esitada linnavolikogu esimehe kandidaadiks riigikogu liikme ja Keskerakonna volikogu esimehe Kalev Kallo, kes suundubki linnavolikogu keskfraktsiooni koos hoidma. Tänu sellele saab riigikokku Hiiu-, Lääne- ja Saaremaal kandideerinud ja 1056 häält korjanud Jaanus Karilaid. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71314325


Erakorraline haige endokrinoloogias. Adrenaalne puudulikkus. - Meditsiiniuudised Erakorraline haige endokrinoloogias. Adrenaalne puudulikkus. Erakorraline situatsioon endokrinoloogias võib olla tingitud hilinenud esmasest diagnoosist, kaasneva haiguse tekkimisest või ravisoovituste mittejärgimisest patsiendi poolt. Erakorraline situatsioon endokrinoloogias võib ollatingitud:
 - hilinenud esmasestdiagnoosist (põhihaigust pole ära tuntud)-
 - kaasneva haiguse tekkimisest-
 - ravisoovituste mittejärgimisest patsiendi poolt.


Õigus otsida tööd Igal ELi kodanikul on õigus: - otsida tööd mõnes muus ELi liikmesriigis; - saada liikmesriikide tööhõiveametitelt asjaomase riigi kodanikega samaväärset toetust; - jääda vastuvõtvasse riiki ajavahemikuks, mis on piisavalt pikk töö otsimiseks, töökohale kandideerimiseks ning töölevõtmiseks. Tööotsijaid ei saa välja saata, kui nad tõendavad, et nad otsivad jätkuvalt tööd ning neil on head võimalused selle leidmiseks. EURES – Euroopa tööturuasutuste süsteem Kui soovite otsida tööd mõnes muus riigis, leiate kasulikku teavet töövõimaluste ning elamis- ja töötingimuste kohta Euroopa Majanduspiirkonnas (EL ning Island, Liechtenstein ja Norra) järgmiselt veebisaidilt EURES – Euroopa tööturuasutuste süsteem.


source: CulturaX

text: Tööandjad toetavad tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse avalik-õiguslikku mudelit - Tööelu.ee Tööandjad toetavad tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse avalik-õiguslikku mudelit Tööandjate keskliidu volikogu arutas oma korralisel koosolekul 15. mail töövõimetuskindlustuse reformi, mille tingimuste väljatöötamist veab Sotsiaalministeerium. Volikogu pidas oluliseks, et reformi elluviimine ja töövõime hindamise süsteemi ümberkorraldus ei suurendaks tööandjate kulusid. Reformiga on tihedalt seotud tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus. Volikogu otsustas toetada tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustamise avalik-õiguslikku mudelit. Sama seisukohta on toetanud tööandjate keskliidu varasemad volikogud. Tööandjate hinnangul on erakindlustusel põhinev mudel kokkuvõttes kulukam, kuna kindlustusseltsid on kasumit taotlevad ettevõtjad. "Erakindlustusel põhinev tööõnnetuste kindlustamise mudel ei võimalda tööandjate ega töövõtjate esindajatel kaasa rääkida kindlustuse maksemäärade kujundamisel," märkis volikogu esimees Jüri Käo. Sotsiaalministeerium on lubanud tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustamise mudelit arutada reformikava hilisemas etapis, kuid keskliidu hinnangul on oluline tööandjate kindel seisukoht välja öelda võimalikul vara.


Ämmaemand: noorte emade toetamise asemel levib ühiskonnas trend neid - Pere ja kodu Niigi ebakindlate noorte emade hirmusid elavdavad sugulased ja tuttavad, kes räägivad noortele emadele oma kogemustele tuginedes, kuidas olid asjad "nende ajal", räägib Ida-Tallinna Keskhaigla ämmaemand ja imetamisnõustaja Kristiina Kärner. "Kõigele sellele lisandub veel ühiskonna hukkamõist avalikus ruumis imetamise kohta. Nähtub, et noorte emade toetamise asemel levib ühiskonnas trend noori emasid õpetada ja hukka mõista." Ämmaemand: noorte emade toetamise asemel levib ühiskonnas trend neid hukka mõista Kristiina Kärner, Ida-Tallinna Keskhaigla ämmaemand, imetamisnõustaja Tänapäevased soovitused on toita oma last rinnapiimaga võimalikult kaua. Kõik noored emad justkui teavad seda, ent ühiskonna surve teisiti käituda on tugevam, kui tõenduspõhised soovitused. Seoses rahvusvahelise imetamise nädalaga (1.-7. august) tuletati meelde ja räägiti palju imetamise kasulikkusest. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) soovitab last ainult rinnapiimaga toita kuni kuuenda elukuuni ning seejärel jätkata imetamist samamoodi, tutvustades lapsele ka järk-järgult uusi maitseid. Seejuures julgustab WHO emasid jätkama imetamist lapse teise kuni kolmanda eluaastani. Kuidas aga suhtuvad imetamisse eestlased? Oma töös imetamise nõustamise kabinetis puutume kokku küllaltki palju naiste hirmude ja ebakindlusega. Kuidas ma alustan imetamist? Milline asend on imetamiseks parim? Kas mul on piisavalt piima? Miks laps nutab – kas ta on näljas? Kas mu piim on lahja? Need on vaid mõningad näited naiste hirmudest imetamise ees. Hirmusid elavdavad omakorda sugulased ja tuttavad, kes räägivad noortele emadele oma kogemustele tuginedes, kuidas olid asjad "nende ajal". Kõigele sellele lisandub veel ühiskonna hukkamõist avalikus ruumis imetamise kohta. Nähtub, et noorte emade toetamise asemel levib ühiskonnas trend noori emasid õpetada ja hukka mõista. On oluline meeles pidada, et imetamine on lapsele nii tema füüsiliste kui ka emotsionaalsete vajaduste rahuldamiseks parim. Ei ole olemas lahjat ega rammusat rinnapiima. Oma ema piim on igale lapsele parim, sest see sisaldab kõike vajalikku, mida uus kodanik kasvamiseks vajab. Tihti kuuleme imetamiskabinetis, et vanemad soovivad lapsele pakkuda pudelist kunsttoitu seetõttu, et olla kindlad söödud koguses. Eriti näeme seda lastevanemate puhul, kelle beebidel on tekkinud kaaluprobleeme. Sellises situatsioonis on vanemad eriti tundlikud ja enesekindlus imetamise osas on nõrk. Tegelikkuses on aga kunsttoitu vaja enamasti lühiajaliselt ning sedagi vaid väheste olukordade korral. Abi on küsimise kaugusel Enamasti piisabki väikelapsele vaid emapiimast. Selleks, et lapsele piima piisavalt oleks, saab naine ise palju ära teha. Siin saavad noortele emadele abiks olla imetamise kabineti ämmaemandad. Imetamiskabinetis nõustame naisi ka lisatoidu andmise osas – kas, kui palju ja millal seda üldse vaja on. Samuti tutvustame erinevaid imetamisasendeid, sest võimalusi imetamiseks on palju: last saab toita istudes klassikalises- või kaenlaaluses asendis, aga ka lamades või poollamades. Sobiva asendi saab ema valida vastavalt enda mugavustundele ning selle järgi, mis lapsele meeldib ja kuidas koostöö paremini sujub. Oluline on, et ema ja beebi tunneksid end mõlemad turvaliselt ja mugavalt. Tänapäevased soovitused on toita oma last rinnapiimaga võimalikult kaua. Kõik noored emad justkui teavad seda, ent ühiskonna surve teisiti käituda on tugevam, kui tõenduspõhised soovitused. Seetõttu ei ole oluline harida mitte ainult imetavaid emasid, vaid laiemalt kogu meie ühiskonda. Värsked vanemad vajavad palju toetust rinnaga toitmisel. Ei tohi unustada, et rinnaga toitmine on normaalne elu osa. Kokkuvõtteks mõned nõuanded, mida jälgida oma vastsündinut toites: 1) Tagada 8 toidukorda ööpäevas, seega tuleb last toita 2-3 tunni järelt ja seda alates 2. elupäevast. Kui laps küsib tihemini rinnale, siis tuleb igal juhul lapsele seda võimaldada. Lapsele tuleb pakkuda rinda nii tihti, kui ta selleks soovi avaldab. 2) Igal toitmisel lapsele pakkuda mõlemat rinda (hiljem hakkab laps ühel toidukorral ühest rinnast sööma). 3) Rinnal tuleb jälgida, et laps aktiivselt imeks. Kui ta seda ei tee, siis tuleb last masseerida ja pidevalt ergutada. Rinnal viibimine võiks kokku kesta 30-40 minutit (15-20 minutit üks rind ja sama kaua ka teist rinda pakkuda). Sellel ajal peaks laps aktiivselt rinda imema. Kui kodus tekib probleeme või küsimusi, oled oodatud meie ämmaemandate juurde tasuta imetamisnõustamisele. Täpsemat infot leiad Keskhaigla Sünnitusmaja kodulehelt.


Panorama 60 : Bulgaaria ja Rumeenia tähistavad 10 aastat Euroopa Liidus 5EF 2017. aasta esimeses numbris räägime topeltpõhjusest tähistada – Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemisest on möödas kümme aastat ja selle ajaga on väga palju muutunud. Panorama uurib lähemalt, mida head on liitu kuulumine nendele riikidele ja nende kodanikele toonud. Põhjalikum artikkel on pühendatud tohutu potentsiaaliga Lääne-Kreekale, mida toetatakse ühtekuuluvuspoliitika kaudu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia alusel. Hiljuti koostatud aruandest ilmnes, et riigid peavad tegema koostööd, et lahendada ülemaailmseid probleeme, mis ei tunnista mingeid piire. Neli makropiirkondlikku strateegiat annavad kohapeal käegakatsutavaid tulemusi, aidates nii ELi liikmesriikidel kui ka ELi mittekuuluvatel riikidel ühendada jõud neid kõiki puudutavatel teemadel. Intervjuus ELi eesistumisperioodi ja ELi vahendite eest vastutava Malta parlamendisekretäri dr Ian Borgiga uurime, kuidas tuleb Malta toime 2017. aastal ELi eesistujariigiks olemisega ja ühtekuuluvuspoliitika alusel saadava toetuse kasutamisega. 57F Teises artiklis räägitakse suurprojektide uuest sujuvamast hindamisest ja antakse üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas Poola kasutab maksimaalselt ära ELi rahastamise kaudu avanevaid investeerimisvõimalusi. Rubriigis „Oma sõnadega” anname sõna Taani, Eesti ja Läti piirkonna kirjasaatjatele ning pildigaleriis on Belgia kolme piirkonna projektid läbi kaamerasilma.


source: fineweb

text: Külastades linna Berliin, tunnete end nagu kodus hotellis Hotel Amelie Berlin, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Kesklinna põnevus on vaid 1 km kaugusel. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Sammlung Boros muuseum, Berliner Ensemble teater, Deutsches teater vahetu lähedusega. Hotel Amelie Berlin's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas kohvik, peretuba, WiFi , restoran, suitsetamisala. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida laud, triikimine, teler, dušš, föön. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Berliin's, tee Hotel Amelie Berlin'st oma asenduskodu.


text: Kõik sai alguse sellest, et Rool võitis suhtlusportaali Facebook kaudu EM finaali VIP-paketi, mis sisaldas lennureise, hotellimajutust ja mänguõhtul enam kui 1500 euroni küündinud mängupääsmeid. Et pakett oli mõeldud kahele, võttis Rool kaasa ka oma jalgpallifännist sõbra Saare. Eestist Ukrainasse lendasid sõbrad laupäeva pärastlõunal, finaalini jääva aja veetsid nad kohalike vaatamisväärsustega tutvudes, jalgpallikuulsustega bankettidel kohtudes, ansambli Queen ja Elton Johni esinemisi vaadates ning pühapäeva õhtuks seadsid nad end valmis Hispaania ja Itaalia vaheliseks duelliks. Robert Rool õnnestus telefoni teel tabada esmaspäeva hommikul kella 11 paiku, kusjuures pikaleveninud finaaliõhtu lõppes noormeeste jaoks alles loetud tunnid varem. Rooli sõnul võtsid nad jalgpallistaadionil kogetud melust viimast. «Finaalõhtut ja sealset melu tuleks ühel spordisõbral kordki elus kogeda – see oli lausa fantastiline!» muljetas ta. Loosiõnn on järvakaid jalgpalli suurvõistlustele lennutanud ka varasemalt. Mäletatavasti oli 2010. aasta suvel just tollane Paide linnameeskonna mängija Martin Saar see, kes samas suhtlusvõrgustikus toimunud online jalgpallimängu võitjana sai võimaluse elada kaasa Lõuna-Aafrika vabariigis peetud jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalkohtumisele Hispaania ja Hollandi vahel. Antud mäng lõppes muide samuti hispaanlaste võiduga 1:0.


blowjobs, suur türa, suur dicks, ratsutamine, blowjob, lapsuke, tool, sügav kõri, francesca, hot babes


Soome valimiste lõpptulemus: keskerakonna suurvõit, Põlissoomlased teised, sotsidele krahh(98) Soome parlamendivalimistel saavutas suurvõidu keskerakond. Kui kõik hääled olid loetud, oli keskerakond 200-liikmelise Eduskunta uues koosseisus saanud 49 kohta, mida on 14 võrra rohkem kui eelmisel valimisperioodil. Põlissoomlased kaotasid eelmiste valimistega võrreldes ühe koha, kuid suutsid taas teha „jytky“ ehk „paugu“, tõustes Eduskunta suuruselt teiseks erakonnaks 38 kohaga, vahedab YLE Uutistet. Koonderakond kaotas teise koha kõige napimalt: hääli said nad rohkem kui Põlissoomlased, kuid ühe koha vähem. Võrreldes eelmiste valimistega kaotas koonderakond seitse kohta. Valimiste suurim kaotaja oli sotsiaaldemokraatlik erakond, kes kaotas kaheksa kohta ja kellel on nüüd parlamendis 34 kohta. Valimiste võitjate hulka kuuluvad veel rohelised, kes kasvatasid oma kohtade arvu kümnelt 15-le. Vasakliit kaotas kaks kohta ja 12 peale. Rootsi rahvapartei säilitas eelmistel valimistel saadud üheksa kohta ning kristlikud demokraadid kaotasid ühe koha – neil on nüüd parlamendis viis esindajat. Valimiste häältekuningas oli keskerakonna esimees Juha Sipilä 30 733 häälega. 29 441 häält sai Põlissoomlaste esimees Timo Soini. Suuruselt kolmanda häältesaagi sai koonderakonna juht, senine peaminister Alexander Stubb. Valimas käis 70,1 protsenti hääleõiguslikest. Valimistulemus kinnitatakse kolmapäeval. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71282103


Advokaat vaidlustas Liis Haaveli süüdimõistmise Juba varem kaebas maakohtu otsuse Haavelile määratud karistuse osas ringkonnakohtusse Põhja ringkonnaprokurör Vallo Kariler. Prokurör nõuab Haavelile reaalset nelja aasta ja nelja kuu pikkust vangistust. Veebruari alguses karistas Harju maakohus Haavelit kelmuse, arvutikelmuse, tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamise ja varguse eest nelja-aastase vangistusega, millest tal tuleb vanglas ära kanda kuus kuud. Kuna Haavel viibis juba varem mõnda aega vahi all, siis jääb tal vanglas reaalselt kanda neli kuud ja 11 päeva. Haavel peab vangi minema otsuse jõustumisel. Kohus mõistis Haavelilt välja neli tsiviilhagi summas 440 605 krooni ja 47 senti. Kohus jättis ühe kannatanu 1,5 miljoni krooni suuruse tsiviilhagi läbivaatamata, kuna selles on pooleli tsiviilkohtumenetlus. Kohus karistas Loiti kelmuse eest tingimisi kahe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega kolmeaastase katseajaga ning Raivo Palmret (59) kelmusele kaasaaitamise eest tingimisi kuue kuu pikkuse vangistusega kolmeaastase katseajaga. Süüdistuse järgi pettis Haavel aastatel 2002-2005 välja neli kinnistut, kuus sülearvutit ja ühe mobiiltelefoni ning koos Palmrega ühelt eakalt mehelt 400 000 krooni. Kolme kinnistu väljapetmises osales süüdistuse järgi ka Loit. Haavel on kohtus kinnitanud, et ta ei ole kuritegusid sooritanud, vaid aitas omast heast tahtest vanainimestel eluga toime tulla - sõidutas neid arsti juurde, käis nende kodudes koristamas ja tõi neile süüa. 2006. aastal mõistis kohus Haaveli süüdi kelmuses, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises ning karistas teda toona rahatrahviga.


Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?grupp=1&algus=361 (2013-06-22) Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?grupp=1&algus=381 (2013-06-22) Elfikelder Lisa kommentaar härra BOB 14 11 2001 18 43 Elfikelder Ümarlaud on koht kus on päris huvitavaid asju kirjutatud Kommentaar Lisa fail Autor Vali kategooria kõige uuemad kõige kuumemad Fun kassid Mac loeb Delfit Pildid TMKV teemal Quattro reklaam Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?teema_id=30 (2013-06-22) 2003 17 36 Folk 2003 5 Tõnn 12 06 2003 09 24 SAP i uus veeb 0 Tõnn 17 06 2002 19 49 the sepp connection 0 Gõbõrdlõkk Kill o matic Huijjiijev 17 04 2002 14 42 Laivi Pois 8 Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?grupp=4 (2013-06-22) 02 2005 16 41 El número de piso de Bender es el 00100100 visto en el episodio 1ACV03 Yo Compañero de Piso que está escrito de forma capicúa Además es 36 en binario que equivale al símbolo del dólar es decir en el código ASCII En el bloque de apartamentos de Bender hay 256 viviendas desde la 00000000 hasta la 11111111 curiosamente el mismo número de símbolos que contiene el Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?teema_id=1367 (2013-06-22) 17 Voodifoorum täielik kino et ligisaada ja lugeda peab regama a muidu on lugemist ja nalja tundideks O 1 Tiit Hermafro 17 01 2005 17 17 eht lugemisvara P Kommentaar Lisa fail Autor Vali kategooria kõige uuemad kõige kuumemad Fun Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?teema_id=1353 (2013-06-22) Vadim Akutrell Muna 17 06 2003 15 27 tutu hubu 2 härra BOB 17 06 2003 21 49 siin tekib küsimus et mida õige tähendab Naiivitari slõugan kutu piilu Kommentaar Lisa fail Autor Vali kategooria kõige uuemad kõige kuumemad Fun Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?teema_id=880 (2013-06-22) sõbra rinnale ning peksis ta 42 suuruse tikk konts kingaga surnuks teatas politsei Neljakümne aastane Anna Rhinehart ütles politseile et ta ründas 51 aastast Roosevelt Bondsi enesekaitseks kui too oli löönud tal välja kaks esihammast Kirglik surmavõitlus algas laupäeval kella kolme paiku kui Bonds nägi Rhineharti ühes restoranis teise mehega märkis politsei Nende vahel puhkes tüli ning meest löödi tömbi esemega pähe ja rindu ütles politsei esindaja Carolyn Chew Naisele Original URL path: http://www.tmkv.ee/foorum.php?teema_id=872 (2013-06-22)


Raplamaa tuletõrjeautode ajalugu aastatel 1936–1996 Teos räägib aga mitte ainult Raplamaa tuletõrjeautode ajaloost. Rohke arhiivimaterjali ja unikaalsete fotodega varustatud raamat loob pildi kogu Eesti ajaloost, nagu see on olnud. Ajaloost Eesti-aja lõpus, sõja-aastatel, Nõukogude võimu aegadel, taasiseseisvunud Eesti üheksakümnendatel aastatel. Kirjeldused ja fotod päästeautodest on meeldejäävad. Niisama ilmekad on lühikirjeldused inimestest, kes vaatamata aja sageli rängale painele ja küllap ka ise seda teadmata on olnud kangelased, sest hoidsid alles Eesti elu. Ennast säästmata on pritsumehed paljude aastate kestel päästnud inimesi, maju, metsi ja rabasid tule suure jõu käest. Professionaalne päästeametnik Raul Aarma: „Teatud määral on see raamat üleskutse tänasele tuletõrjujale Eestis – ei pea kartma ajaloo vaenulikkust, pigem on ohuks asjaolu, et viimaste aastakümnete tegemistest ei jää ühtegi jälge. Eesminejana on meil nii võimalus kui ka kohustus defineerida mõiste tuletõrjeauto. See ei ole üldsegi lihtne ülesanne.” Priit Suve, Tallinna Ülikooli õppejõud, raamatu tagakaanel: „Autor on läbi töötanud muljetavaldava hulga materjali, mis koos isikliku kogemusega moodustavad aukartustäratava baasi. Selle raamatu väärtus on kultuurilist laadi ja ulatub kaugelt üle ühe elukutse piiride, haarates erinevaid ajastuid. Raamatu kujundas Andres Tali Kõva köide. 228 lk, palju unikaalseid fotosid ja dokumente ISBN 978-9949-7216-2-7


Maire Aunaste – Vikitsitaadid Maire Aunaste (neiupõlvenimega Maire Ütt; sündinud 7. novembril 1953) on eesti ajakirjanik ja saatejuht. Aeg-ajalt peaksime tugevad olemise kõrval julgema ka nõrgad olla. Tuleb iseendale tunnistada oma kaotusi, valestivalimisi, laiskust ning oskamatust eristada head halvast. Aega pole tarvis üknes eluks, vaid ka elu üle mõtlemiseks, sest muidu ei oskaks me olla tänulikud. Selle eest, mida inimesed on meile andnud, nende hetkede eest, mida oleme märganud, ilu ja valu eest, mida oleme enesesse nii silma kui südamega püüdnud. "Iseennast kuulates" (1997) On mulje nagu toimuksid kõik head asjad vaid seal, kus inimesed on paarikaupa... Alles siis, kui komistad igal sammul keskpärasusele, saad aru, kui harukordne ses ilmas on kombinatsioon töökusest, andest ja missioonitundest. Olen ikka ja jälle kogenud, kuidas inimene, kes oli, elas ja tegutses, kes kirjutas või vähemalt helistas, ühel päeval lihtsalt kaob. Kaob vaikimisse, justkui oleks maa ta neelanud. Kui see aga pole maa, ja tõenäoliselt ei ole, — siis on see lihtsalt hoolimatus ja ükskõiksus, mis laseb inimesel oodata, oodata, oodata ... Alles siis, kui on lõplikult mindud, ärkab hinges sada tunnet: süütundest kahetsuse, valu ja hiljaksjäänud arusaamiseni, et koos iga inimesega kaob meie maailmast jälle suur tükk vaimu, sära ja sarmi, mille paistel end soojendada ei ole meil enam kunagi võimalik. Kus me olime siis kui meil see võimalus veel alles oli? Me ju armastame oma lähedasi, teeme tööd, mõnikord armastame elu ennastki — miks siis veeretab saatus meie teele katsumusi? Sest see ONGI elu. Kui oleme enesele elamise julguse juba võtnud, siis oleme endale võtnud ka riski tõusta hommikul õnnelikuna ja minna õhtul õnnetuna magama. Ja vastupidi. Ainult ühte päeva, ühte hetkegi võib mahtuda meie elu suurim õnn või õnnetus. Kuidas nendega toime tulla, mida kõigi oma õppetundidega peale hakata — nendele küsimustele peame elu endaga vastama, sest oma ainsa elu peame korraldama ise. Ehk aitab ka teadmine, et kaotuseski on kaks poolt — valu kõrval jääb alati ka mälestuste ilu. Eestlasele on kõige möödupuuks töö. Pärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Maire_Aunaste&oldid=18630" Selle lehekülje viimane muutmine: 01:07, 4. veebruar 2019.


Avalik konkurss partneri leidmiseks, kes töötab välja ja viib ellu „Õigusrikkumise eest karistatud noorte (15–26a) õppesse või tööturule kaasamine läbi sihtsuunitlusega programmi“. Konkursi eesmärk on leida partner, kes kohaldab Taani Kuningriigis rakendatava metoodika ja kontseptsiooni High:five Eesti oludele vastavaks, töötades selleks välja õigusrikkumise taustaga noorte õppesse või tööturule kaasamise suunitlusega programmi ja viib selle ellu. Programm võib põhineda lisaks mõnel muul elluviidud teadmis- või teaduspõhisel sekkumisel, mille rakendamise kogemus on vähemalt viis aastat ja mille tegevuste mõju on uuringuga hinnatud.Tegevust rahastatakse ESF-i 2014–2020 vahenditest (85% tegevuse kogueelarvest) ja riigieelarvest (15% tegevuse kogueelarvest). Projekti toetuse kogumäär aastatel 2015–2020 on 690 000 eurot, sealhulgas riigieelarveline kaasfinantseering 103 500 eurot. Konkursil osalemiseks peab taotluse esitama hiljemalt 20. maiks kella 10.00. Kõik huvilised on oodatud vastavasisulisele infotunnile, mis toimub 7. mail kell 15.00 Siseministeeriumis. Osalemisest palume teatada elektronposti teel jenny.jakobson@siseministeerium.ee hiljemalt 6. maiks. Lisainfo: Jenny Jakobson, korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna nõunik Telefon: 612 5048 Avaliku konkursi juhendid ja vormid: - Avaliku konkursi väljakuulutamine » (262.02 KB, PDF) - Konkursi läbiviimise ja taotluste esitamise kord » (507.93 KB, PDF) - Taotlusvorm (vorm 1) » (307.84 KB, RTF) - Projekti eelarveprognoos (vorm 2) » (58.5 KB, XLS) - Projekti tegevus- ja ajakava (vorm 3) » (57.5 KB, XLS) - Projektijuhi ja programmi meeskonnaliikmete elulookirjeldused (vorm 4) » (71.15 KB, RTF)


text: Neli San Carlos Desert Showdown 28. juuli - 4. august, 2012 SoloSports pakub erilist $1,500.00 hind nädala võistlus sealhulgas kõik toidus ja jookides (me sööme nagu kuningad). Joogid kuuluvad õlu, vein, alkohol, kokteile ja meie maailma tuntud Baja FOGs. Kasutage kõigi mänguasjad nagu lainelauad, püsti mõla lauad, kajakid, Maastikurattad ja rohkem kaasatakse. Iga külaline saada on deluxe mini salongi telk täielikult koormatud padjad, padjad ja värskelt pestud magamiskotid. Igapäevane kuum dušš, Internet, ja kasutamise mängutoa, TV / DVD, piljardilaud, nooled, foosball ja raamatukogu on ka olemas. Saate lisada lend San Diego laager $650.00 neile, kes soovivad uuendada.


Eesti käsitööõlu –mis on selle võlu? Eesti käsitööõlu pakub ainulaadseid maitseid Viimastel aastatel on käsitööõlu Eestis aina enam populaarsust kogunud ning tekkinud on palju väikseid pruulikodasid. Kvaliteetsed tooted ja kaasaegne lähenemine traditsioonilistele maitsetele on Eesti õlled rahvusvahelisel areenil kiiresti hinda tõstnud. Õlu on armastatud jook kogu maailmas ja seda on pruulitud juba ammustest aegadest. Erandiks ei ole ka Eesti, kus õllel oli külaühiskonnas tähtis koht ja õlletraditsioone hoiti au sees. Õlletegemine on läbi aegade traditsiooniliselt olnud meeste ülesanne. Erinevates maanurkades olid selleks oma võtted ja retseptid, joogid varieerusid oma maitselt, kanguselt ja värvilt. Õllega on seotud mitmedki tavad, kombed, ennustused, rahvatarkused ja naljad. Õlu pandi käima erilisteks puhkudeks - talgute, suuremate pühade ja pidude ajaks. Põhilise toorainena on õlletegemisel kasutatud otra, aga ka nisu, rukist ja kaera. Õlle tööstuslik tootmine Eestis algas 19.sajandil, kuid see suretas väiketootmise peaaegu välja. Õnneks on nüüdsel ajal asja käsile võtnud entusiastid, kes on oma hobist välja kasvatanud kirgliku ettevõtluse. Kasutatakse nii klassikaliseid maitseid, kui katsetatakse uute põnevate nüanssidega, nagu kadakas, samblik, kask jne. Käsitööõllede koostisest võib leida ka rukist, koriandrit, aga isegi apelsini ja mangot! Proovi ja üllatu! Pruulikoda Õllenaut kasvas välja entusiastide hobist. Põhjala pruulikoja poolt korraldatav Tallinn Craft Beer Weekend on rahvusvaheline maailmaklassi kuuluvate väikepruulikodade festival neile, kes otsivad õllest uusi ja huvitavaid maitseid ning aroome. Muul ajal võid Tallinnas külastada gurmeeõlle baari Pudel või õllelokaali Põrgu, kus pakutakse muljetavaldavat valikut nii kodumaisest kui piiritagusest õllest. Hiiumaal Hiiu Õlle Kojas saad maitsta koduõlut, aga ka tundma õppida traditsioonilist tootmisprotsessi ja kohalikku õllekultuuri. Käsitööõlut on võimalik maitsta mitmeski restoranis, aga oma vaadiõlled on pruulinud Hell Hunt ja Tartu Püssirohukelder.


text: LIGIPÄÄSU JUHTPANEEL CPR32-NET-BRD ROGER - Ilma klaviatuurita - Delta Top Ligipääsukontroll Ligipääsukontrolli paneelid ja kontrollerid Ilma klaviatuurita Kood: CPR32-NET-BRD Ligipääsu juhtpaneel CPR32-NET-BRD on osa RACS4 ligipääsu juhtsüsteemist. Seade laiendab ligipääsukontrolli süsteemi võimekusega hallata süsteemi läbi LAN/WAN-võrgu. Lisaks võimaldab juhtpaneeli kasutamine hallata süsteemi tsentraalselt, luua tsentraalne sündmuse puhverteenus, juhtida kella ja kalendrit ning ühendada eraldiseisvaid kontrollereid samal ajal valve alla pandavates häiretsoonides. Tänu juhtpaneelile on võimalik lõimida ka Satel Integra häire juhtpaneele ning need toetavad kuni 16 Assa Abloy Aperio traadita lukku.


text: 2013. aasta riigieelarve täitmine 2013. aastal laekus riigieelarvesse tulu 7,61 miljardit eurot ehk 101,7% ning kulusid tehti eelarvest 7,74 miljardit eurot ehk 99,4% kavandatust. 29.10.2014 Täna avalikustatud Maailmapanga uuring Doing Business 2015 paigutab Eesti äritegemise lihtsuse poolest maailmas 17. kohale. Mullu avaldatud raportis oli Eesti 22. kohal. Energiasäästmise projekt 543 hoonet - kooli, haiglat, lasteaeda üle Eesti on viimase kolme aasta jooksul renoveeritud energiasäästlikuks riigi ja nelja Jaapani korporatsiooni CO2 müügi koostöö tulemusena. Kohaliku omavalitsuse kuludest Vaata, kuidas KOV kasutab Sinu raha. Riigiraha rakenduse abil saab tutvuda Eesti kohalike omavalitsuste finantsolukorra ja ‐tegevusega. Riigiraha võimaldab igaühel statistikat uurida, andmeid analüüsida, võrrelda ja seostada. Vale makse Kui eksisite viitenumbriga riigilõivu või trahvi tasumisel, maksite nõutust suurema summa või soovite teenusest loobuda, pöörduge asutuse poole, kelle viitenumbri maksele lisasite. Arvestust laekunud summade kohta peavad kõik riigiasutused ise.


1870-nendatel ehitatud Vilsandi tuletorni teenijate elamu vahimaja sai 2012. aastal restaureeritud ja energiatõhusaks renoveeritud. Lisaks hoone ajaloole saab tutvuda alternatiivenergiaallikate kasutamise, restaureerimise põhimõtete ja energiatõhususe põhimõtetega. Silmailu pakuvad kunst ja kultuuriväärtused. Hoone alteljee-saal mahutab kuni 75 kontserdikuulajat; võimalus on rentida nõupidamiste ruumi, sauna, käsitöötuba, kööki, ateljeed. Ekskursioonid gruppidele kuni 8 inimest. Klaasikunsti kursused toimuvad kui osalejaid on vähemalt 10 inimest. Vaata lisaks siit:


1) ametiasutuse ja ametikoha nimetust;


Kass nimega Jossif - Jorma Rotko - E-raamatud | Elisa Raamat ”Kass nimega Jossif” on romaan Jossif Stalinist. Temast on kirjutatud sadu teoseid, aga kindlasti võib õelda, et selles raamatus on täiesti uus vaatenurk küsimusele, kuidas väikesest Jossif Džugašvilist arenes türann nimega Stalin. Stalinil oli palju isiklikke saladusi. Mispärast võltsis ta oma sünniaja? Mistõttu ta pahem käsi oli vigane? Tema ei lubanud kirjutada oma lapsepõlvest, aga miks? Milleks saatis ta surma miljoneid kaasmaalasi? Mis põhjusel ta naine Nadežda tappis end? Paranoiliseks diagnoositud Stalin oli verine diktaator, aga teisest küljest võimsaim valitseja Venemaa ajaloos. Venemaa pole kunagi olnud nii suur ja vägev, kui tema ajal, võttes arvesse N-Liidu mõjujõu Ida-Euroopa satelliitriikides ning mujal."


Valgusreklaam, valgustähed, valguskastid VALGUSREKLAAM VALGUSTÄHED VALGUSKASTID KONTAKT Toodame väga erineva konstruktsiooniga ja rakendusega valguskaste. Tavaline valguskast võib olla ettevalgustatud või ette- ja tahavalgustatud (haloga). Ta võib olla ühepoolne seljaga seinale kinnitatav või kahepoolne küljega seinale kinnitatav. Valguskasti korpus võib olla pulbervärvitud alumiinium, erinevat värvi ja erineva pinnaviimistlusega komposiitmaterial või plastik. Kleebiskirjade või fototrükiga akrüültahvel (lihtsaim variant) Valguskangas (suuremõõtmelised kastid) Sisselõigatud (frees/laserlõikus) kujutisega metall-/plastik-/komposiittahvel Sisselõigatud kujutisse uputatud mahuliste akrüülelementidega tahvel Vahetatava reklaamiga valguskast Sisetingimustesse paigaldatavad valguskastid, kus perioodiliselt vahetatakse reklaami. Sisuliselt on 2 peamist lahendusvarianti - snapframe raamiga valguskastid ja kangale trükitud vahetatava graafikaga valguskastid. Snapframe valguskast on lihtsalt avatav (raami esiküljed on lahtipööratavad) ja backlit filmile trükitud reklaamplakati saab kiiresti vahetada. Seda valguskasti on võimalik toota nii ühe kui kahepoolset, seinale kinnitatavat, lakke riputatavat või jalal seisvat. Kangagaga valguskastil on reklaam sama hõlpsasti vahetatav, sellega saab hakkama igaüks. Trükitud kanga serva on õmmeldud silikoonriba, mis graafikat paigaldades vajutatakse raami servas olevasse kanalisse. Konstruktsiooni raam on esiküljelt vaadates hoomamatu (mõned millimeetrid paks). Sellisel kastil võib valgustatud graafika olla 1-6 küljel. Nelja reklaamküljega valguskast on näiteks maas seisev reklaamtorn. 5 või 6 reklaamküljega on näiteks laest rippuv valguskuubik. Sobib kasutamiseks kauplustes, kaubanduskeskustes, messidel ja kontorites. Kasutada saab ainult siseruumides.


source: wikipedia

text: ''Siin on loetletud vanakreeka mütoloogia tegelasi. Üksiktegelased A Abas - Abderos - Acheloos – Achilleus – Admetos – Adonis – Adrastos – Agamemnon – Agaue – Agenor ja Epikaste – Agenor ja Telephassa – Aglaia – Agrios – (Suur) Aias – (Väike) Aias – Aietes – Aigeus – Aineias – Aiolos (tuultejumal) - Aison – Aither – Aithra – Akarnanos – Akrisios – Aktaion – Alkaios – Alkestis – Alkinoos - Alkmaion – Alkmene – Alkyone – Allekto - Alphesiboia – Althaia – Amaltheia – Amphiaraos – Amphilochos – Amphion – Amphitrite – Amphitryon – Amphoteros – Amykos – Anchises – Androgeos – Andromache – Andromeda – Anippe - Antaios – Anteia – Anthe - Antigone – Antikleia – Antiope – Aphrodite – Apollon – Apsyrtos – Arachne – Areion – Ares – Arges – Argos – Ariadne – Aristaios – Artemis – Askanios – Asklepios – Asopos – Asterion – Astyanax (Hektori poeg) – Astyanax (Heraklese poeg) – Atalanta – Athamas – Athena – Atlas – Atreus – Atropos – Attis – Augeias – Autolykos – Autonoe B Bellerophon (Bellerophontes) – Biton – Boreas – Briareos – Briseis – Brontes – Busiris C Chaos – Charon – Charybdis – Cheiron – Chione – Chloris – Chrysaor – Chryseis – Chthonia D Daidalos – Danae – Danaos – Daphne – Dardanos – Deianeira – Deidameia – Deiphobos – Demeter – Demodokos – Demonike – Demophon – Deukalion – Dido – Dike – Diktys – Diomedes – Dionysos – Dysnomia E Echidna – Echo – Eileithyia – Elara – Elektra – Elektryon – Eos – Epaphos – Ephialtes – Epikaste – Epimetheus – Erato – Erebos – Erechtheus – Erichthonios – erinnüsed – Eriphyle – Eris – Eros – Erymanthose metssiga – Eteokles – Euphrosyne – Europe – Euros – Euryale – Eurydike – Eurystheus – Euterpe – Evenos G Gaia – Galatea – Galateia – Ganymedes – Geryon – Glauke – Glaukos – Gorge – Gorgophone – Gyes H Hades – Haimon – Harmonia – Hebe – Hekabe - Hekate – Hektor – Helena – Helena (jumalanna) – Helenos – Helios – Helle – Hellen – Hemera – Hermaphroditos – Hephaistos – Hera – Herakles – Hermes – Hermione – Hesione – Hestia – Hilaeira – Hippomedon – Hippodameia – Hippolyte – Hippolytos – Hippomenes – Hyakinthos – Hydra – Hyllos – Hyperion – Hypermestra (Aitoolia) – Hypnos I Iapetos – Iasion – Iason – Idas – Idomeneus – Ikarios - Ikaros – Inachos – Ino – Io – Iobates – Iokaste – Ion – Iphigeneia – Iphikles – Iphimedeia – Ismene – Ixion K Kadmos – Kalais – Kalchas – Kalliope – Kallirrhoe – Kallisto – Kalydoni metssiga – Kalypso – Kapaneus – Kassandra – Kassiopeia – Kastor – Kelaino – Kephalos – Kerberos – Kerkyron – Keryneia hirv – Keto – Kimäär – Kinyras – Kirke – Kleio – Kleobis – Klotho – Klymene – Klytaimestra – Koios – Kokalos – Kottos – Kreeta sõnn – Kreios – Kreon – Kretheus – Kreusa – Kronos – Kybele – Kyknos L Labdakos – Lachesis – Ladon – Laertes - Laios – Lamia – Leda – Lerna hüdra – Leto – Leukippos – Lykos – Lynkeus M Maia – Makris – Marpessa – Medeia – Megaira - Megareos – Meleagros – Melikertes – Menoikeus vanem – Menoikeus noorem – Mentes - Merope – Methone - Minos – Minotauros - Mnemosyne – Molos – Momos – Morpheus – Myrrha N Narkissos – Nausikaa - Nemea lõvi – Nemesis – Neleus – Nike – Niobe – Notos – Nykteus – Nyx O Odysseus – Oidipus – Oineus – Okeaniidid – Okeanos – Oreithyia – Orion – Orpheus – Orthos P Paan – Pallas – Panakeia - Pandora – Paris – Parthenopaios – Pasiphae – Patroklos – Pegasos – Peleus – Pelias – Pelops – Penelope – Pentheus – Periklymenos – Persephone – Perseus – Phaeton – Phegeos – Phemios - Pheres – Phlegos – Phoibe – Phoinix – Phorkys - Phrixos – Pluton – Polydeukes – Polydora – Polydoros (Teeba) – Polyhymnia – Polyneikes – Polyphemos – Pontos – Porthaon – Poseidon – Priamos – Prokne ja Philomela – Prokris – Prokrustes – Prometheus – Pygmalion – Pylos – Pyrrha – Python R Rhadamanthys – Rhea S Salmoneus – Sarpedon – Schoineus – Semele – Sterope – Sthenelos – Styx Z Zephyrios – Zetes – Zethos – Zeus T Talaos – Talos – Tantalos – Taygete – Teiresias - Telemachos – Telephassa – Terpsichore – Tethys – Thaleia – Thanatos – Thea – Themis – Theseus – Thespios – Thestios – Thetis – Tisiphone (erinnüs) - Tisiphone (Alkmaioni tütar) - Triton – Tydeus – Tyndareos – Typhon – Tyro U Urania – Uranos X Xuthos Tegelaste rühmad allilma kolm kohtunikku – amatsoonid – aloaadid – argonaudid boreaadid danaiidid – Diomedese hobused – dioskuurid – drüaadid erinnüsed faiaagid gigandid – gorgod – graiad hariidid – heerosed – hekatonheirid – heliaadid – hesperiidid – hoorid kariidid – keerid – kentaurid – kiikonid - korübandid – kükloobid meleagriidid – menaadid – moirad – muusad najaadid – nereiidid – niobiidid – nümfid okeaniidid – Olümpose jumalad penaadid – perseiidid – plejaadid saatürid – sireenid – spardid – Stymphalose linnud titaanid – tündariidid Vaata ka Vanarooma mütoloogia tegelaste loend Etruski mütoloogia tegelaste loend Kirjanduse loendid Religiooni loendid


text: Liik (ladina keeles species, lühend sp. või spec.) on taksonoomiline mõiste, mida bioloogias kasutatakse kindlal viisil omavahel sarnanevate organismide populatsiooni kohta. Liigi mõiste, mida on kasutatud tuhandeid aastaid, on bioloogias üks keskseid mõisteid, kuid liigi definitsioon on vaieldav. Liik on üks bioloogilise klassifitseerimise ja taksonoomilise liigitamise põhiühikutest. Tavaliselt defineeritakse liike kui gruppi organismidest, mis saavad vabalt ristuda ja anda viljakaid järglasi. Paljudel juhtudel on selline definitsioon küllaldane, kuid tihti kasutatakse täpsemaid, võrdlevamaid mõõte nagu DNA järjestus, morfoloogia või ökoloogiline nišš. Paikkondlike kohandatud tunnuste olemasolu võib viia liikide jagunemiseni alamliikideks. Liigid, millel on ühised esivanemad, kuuluvad perekonda (genus). Liik saab kuuluda ainult ühte perekonda korraga. Kuuluvust ühte perekonda on kontrollitud DNA sarnasuse põhjal, kuid praktilistel põhjustel on vahel kasutatud ka muid variante, näiteks taimede puhul õite sarnasust. Kõikidele liikidele on antud kahest osast koosnev nimi – binaarne nimetus. Esimene osa nimetusest on perekonnanimi. Teine osa nimetusest on kas liiginimi (zooloogias) või liigiepiteet (kasutatakse botaanikas). Kindlad meetodid liikide määramiseks ja kasutusel olevad liigidefinitsioonid on olulised selleks, et saaks kirjeldada ja testida bioloogilisi teooriaid ning mõõta elurikkust ehk biodiversiteeti. Väljasurnud liike, mis on teada fossiilsetest andmetest, on raske täpselt klassifitseerida ning seetõttu kasutatakse nende puhul kõrgemaid taksonoomilisi ühikuid nagu sugukond. Kokku on liikide arvu maailmas hinnatud 8,7 miljonini, varasemate hinnangute kohaselt arvati neid olevat 2–100 miljonit. Nimetamine Binomiaalsel nomenklatuuril kasutatakse kahest osast koosnevat nimetust. Tavaliselt on see ladinakeelne, kuid nimetuses võib olla juuri ka teistest keeltest. Võidakse kasutada ka inimeste või kohanimesid. Binomiaalne nimetus kirjutatakse kaldkirjas (kursiivis). Perekonnanimi on esimene ja kirjutatakse suure algustähega, sellele järgnev sõna on väikse algustähega. Zooloogilises nomenklatuuris nimetatakse teist osa nimest liiginimeks (või liigiepiteediks). Näiteks hallhunt – Canis lupus, koiott – Canis latrans kuuluvad perekonda Canis (sisaldab veel teisi liike). Hallhundi perekonnanimi on Canis, liiginimi on lupus ja binomiaalne nimi: Canis lupus. Botaanilises nomenklatuuris kutsutakse nime teist osa ainult liigiepiteediks. Teaduslik nimi on täielik, kui selle juurde on lisatud autorid, aastad ja ümarsulud. Tavaliselt on liigiga seotud ainult üks autor, kuid teatud juhtudel võib olla neid kaks (nt botaanikas, mükoloogias). Esimene nimi kuulub sellele, kes antud liiki esimest korda kirjeldas ning teine nimi sellele, kes paigutas taksoni hetkel kasutuses olevasse süsteemi. Näiteks : lõvi, Panthera leo (Linnaeus, 1758). Lugemise lihtsustamiseks kasutatakse ka autorite nimede lühendamist. Liigile nime määramist võib vaadelda kui hüpoteesi evolutsiooniliste suhete ja selle grupi organismide eristatavuse kohta. Kui saadakse rohkem informatsiooni, võidakse see hüpotees kas kinnitada või ümber lükata. Süstemaatikud, kes töötasid eraldi, võisid nimetada üht ja sama liiki erinevate nimedega. Seda tuli rohkem ette minevikus, sest omavaheline suhtlus oli raskendatud. Kui kahe nimega liigid on arvatud üheks liigiks, jääb kasutusele vanem nimetus ning uuemad jäävad selle sünonüümideks. Võib ette tulla ka ühe taksoni jagamist mitmeks erinevaks või mitme erineva taksoni liitmist üheks. Liitmisel saab taksoni nimeks mitmest võimalikust vanim ehk prioriteetsem. Taksonoomilisest vaatenurgast võib liigisiseseid gruppe defineerida hierarhiliselt liikidest madalamaks. Zooloogias kasutatakse vaid alamliiki, kuid botaanikas lisaks sellele varieteeti, alamvarieteeti ja vormi. Mõnikord ei identifitseerita kirjanduses liike täielikult ning kasutatakse lühendeid sp. ja spp. (mitmuses). Nt Canis sp. Tavaliselt tuleb seda ette järgmistel juhtudel: autorid on veendunud, et mõned isendid kuuluvad kindlasse perekonda, aga ei ole täiesti kindlad, millisesse liiki need isendid kuuluvad. See on tavaliselt iseäralik paleontoloogias; autorid kasutavad spp, et lühidalt öelda, et miski on iseloomulik mitmetele liikidele perekonnas, aga ei väida, et see on iseloomulik kõigile liikidele perekonnas. Kui teadlased tahavad öelda, et miski kehtib kõikide liikide kohta perekonnas, kasutavad nad perekonnanime ilma liigiepiteedita. Kuuluvus Ideaaljuhul on igale liigile antud ametlik, teaduslik nimetus, kuigi reaalselt on veel väga palju nimetamata liike (liigid, mida on ainult kirjeldatud, aga pole nimetatud). Liigile nime andmisel paigutatakse liik perekonda. Teaduslikust vaatenurgast võib seda võtta kui hüpoteesi, et see liik on lähedaselt rohkem seotud selle perekonna teiste liikidega kui teiste liikidega muudest perekondadest. Perekond ja liik on omakorda osa kõrgemast taksonoomilisest hierarhiast. Hästi tuntud taksonoomilised ühikud on (järjestades kõrgemast): domeen, riik, hõimkond, klass, selts, sugukond, perekond, liik. Perekonda paigutamine ei ole lõplik, mingi aja pärast võib süstemaatik liigi ühest perekonnast teise tõsta, kuid sealjuures peab muutma ka liigi nime. Klassifitseerimise olulisus Liikide ideel on pikk ajalugu. See on üks tähtsamatest klassifitseerimistest mitmetel põhjustel: tavaliselt viitavad teadlased organismidele kasutades standardset binomiaalset nomenklatuuri, see on kõrgeim taksonoomiline ühik, mida ei saa rohkem või vähem kokkuvõtvaks teha, see vastab inimeste ettekujutusele eri tüüpi organismidest, näiteks koerad on üks liik, kassid teine. Liigi definitsioonid Praktiliselt defineerivad bioloogid liiki kui organismide populatsiooni, millel on kõrgetasemeline geneetiline sarnasus. See võib väljenduda kohasuses samale nišile ja geneetilise materjali ülekandes ühelt organismilt teisele. Täpsem sarnasuse tase on siinkohal suvaline, kuid see definitsioon on kasutusel organismide puhul, kes paljunevad mittesuguliselt nagu mõned taimed ja mikroorganismid. Sugulisel teel paljunevate liikide puhul jagatakse geneetilist materjali reproduktsiooni teel ning organisme loetakse ühte liiki kuuluvaks juhul, kui nad jagavad piisavalt geene, et toota viljakas järglane. Järelikult on liik ristuvate organismide grupp. Definitsiooni saab laiendada öeldes, et liigid on grupp organisme, kes saavad potentsiaalselt ristuda. Eri tiikides elavad kalad kuuluvad ikkagi ühte liiki, kui nad on kokku saades võimelised ristuma. Samas on palju näiteid kahest või enamast selgesti eristatavast populatsioonist, kus isendid, kes elavad keskel, saavad ristuda kummalgi küljel asuvate populatsioonidega, aga külgedel asuvad populatsioonid omavahel ristuda ei saa. Järelikult on iga universaalne liigidefinitsioon paratamatult suvaline. Seetõttu on bioloogid esitanud valiku definitsioone, mille kasutus sõltub pragmaatilisest valikust ning oleneb uurimuse põhjalikkusest, täpsusest. Ükski kontseptsioon ei ole täielikult objektiivne või kehtiv kõigil juhtudel. Sageli kasutatakse lihtsustamise mõttes kõige praktilisemat definitsiooni, näiteks enamiku selgroogsete jaoks bioloogilist liigikontseptsiooni. Liigi kontseptsioonid Liigi mõistele on mitu põhilist lähenemisviisi: Tüpoloogilised liigidOrganismide süstemaatika väikseim üksus, mis peab teistest liikidest erinema mitme tunnuse poolest. Sinna kuuluvad liigid, millel on ühised tunnused, organismid kuuluvad kindlatesse fikseeritud mõõtmetesse, liike määrab variatsioon tunnustes või fenotüüpides, näiteks erinev sabapikkus tähendab erinevat liiki. Evolutsioonilised liigid Liikidel on ühine evolutsiooniline päritolu, mis säilitab oma puutumatuse. Mingil ajal võivad mõned liikmed evolutsiooni käigus populatsioonist lahkneda ja areneda alamliikideks. Isolatsiooni olemasolul (geograafiline või ökoloogiline) võib see viia uute liikide tekkeni. Liike, millest teised liigid alguse saavad, nimetatakse parafüleetilisteks liikideks. Fülogeneetilised (kladistilised) liigid Sama esivanemaga organismide grupp. Päritolu säilitab oma puutumatuse ajas ja ruumis. Mingil ajal toimub selles grupis liikmete lahknemine üksteisest ning kui see lahknemine ilmneb, saab kaht populatsiooni lugeda erinevateks liikideks. Erinevad evolutsioonilistest liikidest selle poolest, et uute liikide arenemisel vanemliigid surevad taksonoomiliselt välja. Alamliike kui sellised ei eristata. Ökoloogilised liigid Organismide hulk, mis on kohanenud keskkonnas kindlatele ressurssidele ehk niššidele. Bioloogilised liigid Väikseim organismirühm, mis teiste liikidega ristumisel ei anna viljakaid järglasi. Samasse liiki kuuluvad isendid võivad omavahel vabalt ristuda ning saada paljunemisvõimelisi järglasi. Seda seletust on kritiseeritud, sest fraas "vaba ristumine" ei ole üheselt määratletud. Seda kontseptsiooni kasutatakse laialdaselt kõrgemate taksonite puhul (imetajad, kalad, linnud), kuid probleeme on mittesuguliselt paljunevate organismide puhul. Morfoloogilised liigid Populatsioon, mis erineb morfoloogiliselt teistest populatsioonidest. Näiteks saame kanal ja pardil vahet teha noka erineva kuju järgi ja samuti on erinevuseks, et pardi jalgadel on ujulestad (kanal ei ole). Niimoodi on liike eristatud juba iidsest ajast. Seda on palju kritiseeritud, sest hilisem geneetiline informatsioon näitab, et geneetiliselt kaugetel populatsioonidel võib olla sarnane välimus ja vahel esineb suur morfoloogiline erinevus väga lähedastel populatsioonidel. Sellest hoolimata on enamik teatud liikidest kirjeldatud ainuüksi morfoloogiast lähtuvalt. Kasutatakse siiani näiteks taimede puhul. Geneetilised liigid Sarnaste tunnustega isendite rühmad, kellel on oma, teistest liikidest erinev geenifond ja levila. Liigid põhinevad isendite või populatsiooni DNA sarnasustel. Feneetilised liigid Põhinevad fenotüübil. Mikroliigid Liigid, mis paljunevad ilma meioosi või viljastamiseta, nii on iga generatsioon eelnevaga identne. Liigi definitsiooni probleeme Väga raske on liiki defineerida nii, et definitsioon sobiks kõikidele looduslikult eksisteerivatele organismidele. Arutelu bioloogide hulgas, kuidas defineerida ja tuvastada tõelisi liike, nimetatakse liigiprobleemiks. Bioloogide hulgas on kasutusel üle 20 liigidefinitsiooni. Enamik õpikuid järgib Ernst Mayri definitsiooni liikidest kui grupist looduslikest populatsioonidest, mis on võimelised omavahel ristuma ning on reproduktiivselt isoleeritud teistest sarnastest gruppidest. Definitsioonist jäävad välja tavapäratud või kunstlikud paaritamised: need, mis toimuvad looma vangistamisel, kui tavapärased paarilised ei ole saadaval või need, mis on seotud inimtegevusega. Lisaks loomad, kes võivad olla füüsiliselt ja füsioloogiliselt võimelised paaritumiseks, kuid mitmetel põhjusel seda looduses siiski ei tee. Tüüpiline õpiku definitsioon sobib enamikule hulkraksetest organismidest, aga mitmetes situatsioonides see ei sobi: Definitsiooni kohaselt kehtib see ainult suguliselt paljunevatele organismidele, seega ei sobi see vegetatiivselt paljunevatele ainuraksetele organismidele ja mõningatele partenogeneetilistele organismidele. Bioloogid ei tea sageli, kas kaks morfoloogiliselt sarnast organismide gruppi on võimelised ristuma. Ringliikide puhul ristuvad lähedaste populatsioonide liikmed edukamalt kui kaugemate populatsioonide omad. Mõnel juhul võib olla füüsiliselt võimatu sama liigi loomadel paarituda. Siinkohal on tegemist aga inimese sekkumisega morfoloogilistesse muutustesse ja seetõttu on see bioloogilisest liigikontseptsioonist välja arvatud. Horisontaalne geeniülekanne teeb liigi defineerimise veelgi keerukamaks. Liikide arv Liikide arv (puuduvad prokarüoodid) 2010. aasta andmetest lähtuvalt: Kirjeldatud eukarüootide liikide arv on 1,7 miljonit, sealhulgas: 3067 pruunvetikat, 321 212 taime, sealhulgas: 10 134 puna- ja rohevetikat, 16 236 sammalt, umbes 12 000 sõnajalgtaime ja osja, 1021 paljasseemnetaime, 281 821 katteseemnetaime; 31 496 seent; umbes 17 000 samblikku; 1 367 555 looma, sealhulgas: 1 305 250 selgrootut, millest: 2175 koralli, umbes 85 000 limust, 102 248 ämblikulaadset, umbes 47 000 vähilist, umbes 1 000 000 putukat, 68 827 muud selgrootut; 62 305 selgroogset, millest: umbes 31 300 kala, 6433 kahepaikset, 9084 roomajat, 9998 lindu, 5490 imetajat. Ajalugu Varastes teadustöödes oli liik isend, kes esindas sarnaste või peaaegu identsete organismide gruppi. Rohkem jaotusi ei olnud. Aristoteles võttis kasutusele terminid "perekond" ja "liik", mis tähendasid juba kategooriaid. Aristoteles ja teised teadlased enne Charles Darwinit pidasid liike eristatavateks ja muutumatuteks. Kui varased uurijad hakkasid välja töötama süsteemi elusorganismide jaoks, hakati paigutama sinna ka eelnevalt eraldatud organisme. Põhiliselt käis liigitamine värvi (taimed, millel on kollased õied) või käitumise (maod, skorpionid) järgi. 18. sajandil klassifitseeris rootsi teadlane Carl von Linné organisme lähtudes reproduktsiooni erinevusest. Siiski arvati veel tol ajal, et organismid ei ole omavahel suguluses. Levinud oli sellist tüüpi idealism, mille kohaselt eksisteeris iga liik 'ideaalvormis'. Organismid aga erinevad üksteisest ja seetõttu valis Linné välja ühe tüüpeksemplari igast liigist ning teised nimetas sellest kõrvalekalleteks. 19. sajandiks mõistis enamik naturaliste, et liigid võivad muutuda ning planeedi ajalugu on andnud suurteks muutusteks piisavalt aega. Jean-Baptiste de Lamarck avaldas teooria liikide muutumisest ja selle põhjustest oma peateoses "Philosophie Zoologique" (1809). Charles Darwin avaldas oma teoses "Liikide tekkimine" ("Origin of species" (1859) loodusliku valiku idee. Ta ütles, et väikseim evolutsioonivõimeline organismide rühm on populatsioon, mitte isend. Varieerumine isendite vahel on loodusliku valiku tagajärg ja seetõttu ongi kõik organismid erinevad. Richard Dawkins defineeris kaht organismi ühte liiki kuuluvateks, kui neil on sama arv kromosoome ja igal kromosoomil (kummalgi organismil) on sama arv nukleotiide. Liikide klassifitseerimist on põhjalikult mõjutanud tehnoloogilised võimalused, mis on võimaldanud uurijatel kindlaks määrata liikide omavahelisi seoseid molekulaarsetel tasanditel – näiteks vereplasma sadestamise analüüsid 20. sajandi keskel ja Charles Sibley DNA-DNA hübridisatsiooni uurimused 1970. aastatel, mis panid aluse DNA sekveneerimise tehnoloogiale. Terminile "liik" andis esimesena bioloogilise definitsiooni inglise loodusteadlane John Ray. Tähelepanu juhtimine ehk aasta liik Eestis valitakse aasta liike, et juhtida nendele tähelepanu. Vaata ka alamliik eestikeelsed liiginimed liigiteke liikide kirjeldamine perekondlik sarnasus Viited Kirjandus Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituut, Eesti Teaduste Akadeemia, Zooloogia ja Botaanika Instituut, Erast Parmasto, "Biosüstemaatika teooria ja meetodid. Lühiõpik.", lk 9–22, Tartu 1996, ISBN 9985-60-240-4 Bioloogia Biosüstemaatika


text: Eesti Rahva Muuseum |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |See artikkel vajab ajakohastamist. Palun ajakohasta selle artikli sisu ning pärast ajakohastamist eemalda see märkus. |Selles artiklis puuduvad viited. Palun aita artiklit täiendada, lisades sobivaid viiteid. Eesti Rahva Muuseum on kaasaegne teadus-, haridus- ja huvikeskus, mille eesmärgiks on pakkuda mitmekülgset infot Eesti kultuuri ja ajaloo kohta. Lai valik erinevaid näitusi ning hariduslikke ja meelelahutuslikke programme pakuvad erinevatele vanuse- ja huvigruppidele võimaluse süveneda Eestis elanud ja elavate rahvaste ja teiste soome-ugri rahvaste kultuurilukku. Muuseumis toimub aastaringselt erinevaid kontserte, filmiõhtuid, näitusi, töötubasid, konverentse, loenguid ja palju muud. Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti] Muuseum loodi 1909. aastal Tartus eesti esemelise ja vaimse kultuuripärandi säilitamise, eksponeerimise ja uurimise tarbeks. Üks muuseumi rajajatest oli Oskar Kallas. Muuseumi kogudes on üle miljoni säiliku, sealhulgas esemed, fotod, joonised, arhiivimaterjalid ja filmid. Muuseumis on esinduslik kogu eesti rahvarõivaid. Pärast asutamist ajutiselt Gildi tänaval asunud Eesti Rahva Muuseum kolis 1922. aastal Raadile, endise Liphartide mõisahoone peahoonesse (endisaegne Raadi mõis). 1923. aastal avati seal muuseumi esimene püsinäitus. 1944. aastal sai Raadi mõisahoone tulekahjus kannatada ja ala jäi Eesti iseseisvuse taastamiseni Nõukogude Liidu sõjaväe käsutusse. Muuseum kolis endisesse kohtumajja (vaata Eesti Rahva Muuseumi peamaja) Veski tänaval. Muuseumi juurde loodi ka arhiivraamatukogu, mis 1940. aastast läks Riikliku Kirjandusmuuseumi (praegu Eesti Kirjandusmuuseum) koosseisu. Eesti Rahva Muuseum nimetati ümber Eesti NSV Riiklikuks Etnograafiamuuseumiks. Muuseumi kogud asusid erinevates hoonetes Tartu linnas, muuseumi hoidlateks olid näiteks Pauluse kirik Riia tänaval ja Püha Aleksandri kirik Sõbra tänaval. Aastal 2000 alustati Raadile hoidlakomplekside väljaehitamisega, mis valmisid 2004. aastal. Eesti Rahva Muuseumi nimi taastati 1988. aastal. 1993. aastal toimus esimene Eesti Rahva Muuseumi uue hoone projekti konkurss, mille asukohaks oli krunt Tartu kesklinnas, võidutööks valiti Ra Luhse ja Tanel Tuhali ideekavand "Põhja Konn". Projekt ei teostunud. 1994. aastal avati näitusemaja ja teine püsiekspositsioon "Eesti. Maa, rahvas, kultuur". Asutati ka Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts, milles on tänaseks üle 1000 liikme nii Eestist kui ka välismaalt. ERMi uus maja Raadil[muuda | redigeeri lähteteksti] 2003. aastal otsustati rajada Raadile ERMi uus peahoone. 2005. aastal kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss ERMi uue peahoone ehitamiseks. 2006. aasta jaanuaris valiti konkursi võitjaks töö märgusõnaga "Mälestuste väli" ehk "Memory Field" arhitektuuribüroolt SARL d` Architecture Dorell Ghotmeh Tane. Uue hoone ehitustööd Raadil pidid algama 2009. aastal ja hoone valmima 2011. aastal. Hoone ehitamise rahastamiseks taotleti toetust Euroopa Komisjonilt. Aastatepikkune taotlusprotsess lõppes 2012. aastal komisjoni soovitusega rahastamistaotlus tagasi võtta, et ei peaks hakkama ette valmistama eitavat otsust.[1] Peaminister Andrus Ansip kinnitas 13. veebruaril 2012, et Eesti riik ehitab muuseumi igal juhul selle projekti järgi valmis, rahastades seda kultuurkapitali kaudu.[1] 30. aprillil 2013 asetati ERMi uue hoone nurgakivi Raadil. 2004. aastal toimus esimene antropoloogilistele ja dokumentaalfilmidele pühendatud Tartu visuaalse kultuuri festival "Maailmafilm". 2009. aastal tähistas Eesti Rahva Muuseum oma 100. juubeliaastat. Selle raames andis Eesti Pank välja kodarraha ja Eesti Post juubelimargi. Avati juubelinäitus "Rahva muuseum. ERM 100", toimus rahvusvaheline aastakonverents. 14. aprillil 2009 märgistati esimene kihelkonnapiir Tartu-Maarja ja Võnnu vahel. Toimus suuraktsioon "Kingi muuseumile päev oma elust!" ERMi arhiivid[muuda | redigeeri lähteteksti] ERMi arhiivid on jaotatud mitmeks alaosaks[2]: - Topograafiline arhiiv - Etnograafiline arhiiv (sisaldab 874 toimikut, mille maht on 104 065 lk) - Korrespondentide vastuste arhiiv - Sanitaar-topograafiline arhiiv Viited[muuda | redigeeri lähteteksti] Välislingid[muuda | redigeeri lähteteksti] ||Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Eesti Rahva Muuseum| - Eesti Rahva Muuseumi juubeli kogumiskampaania "Kingi muuseumile päev oma elust! - Eesti Rahva Muuseumi ametlik kodulehekülg - "Põhja Konn" - "Eesti. Maa, rahvas, kultuur" - Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts - Rahvusvaheline arhitektuurikonkurss - Maailmafilm - Risto Mets: "Arhitektid ja projekteerijad esitlesid ühist nägemust ERMi majast", Tartu Postimees, 7. november 2008 - Maarja Aeltermann. "Eesti Rahva Muuseum tähistab tänavu sajandat sünnipäeva" ERR, 22. jaanuar 2009 - "Tänavu ERMi uue maja ehitamist ei alustata" Tartu Postimees, 24. märts 2009 - "ERMis on mitu kirstutäit ehteid", Õhtuleht, 4. aprill 2009 - Raimu Hanson. Sajas aastas leidub head ja halba Tartu Postimees, 13. aprill 2009 - ERMi ehituse osas valitseb senini teadmatus - Krista Aru, "Eesti Rahva Muuseumi ehituslugu: üle saja aasta kestnud teekond ja viies üritus" – Sirp 28. jaanuar 2011 - Sõjavägede Ülemjuhataja kindral J. Laidoner külastab Eesti rahva Muuseumi


text: Jaekaubanduse tarkvara Jaekaubanduse tarkvarasüsteemid aitavad eri- ja üldkauba jaemüüjatel parandada nähtavust terve tarneahela ulatuses ning pakkuda suurepärast kogemust nii poepersonalile kui ka klientidele. Epicori® jaekaubanduse tarkvaralahendused on loodud vastama tänapäevase ostja üha edasiarenevatele nõudmistele kauba ja teenuste osas ning nõudlikematele jaekaubanduskeskkondade ärinõuetele kiire investeeringurentaabluse, madala omakulu ja vastutatavusega. Epicor pakub jaemüüjatele täielikku lahenduste paketti, milles on integreeritud poe müügikoha süsteem (POS), mobiilne pood, elektrooniline kaubandus, kliendisuhete haldus, tellimuste juhtimine üle erinevate kanalite, planeerimine, hankimine, kaubandus, varustamine, inventuuri haldamine, laomajandus, auditeerimis- ja tegevushaldus, ärianalüüs ja finantssüsteemid. Meie kõrgetasemeline integreeritud jaekaubanduse tarkvara toetab kogu teie jaeettevõtet ning annab teile proaktiivsed tööriistad, et saavutada jaemüügi edu. Epicori jaekaubandussüsteemid on olemasolevatest parimad kiiret edu toovad paketid, mida hostitakse meie jaekaubanduse tarkvara kui teenuse (SaaS) pakkumise kaudu. Need on loodud avatud, standarditepõhise arhitektuuriga, põhjaliku jaekaubanduse tarkvara funktsioonidega ning paindlikud. Nad on võitnud enam kui 400, 1. kuni 4. taseme üldjaemüügi ettevõtte usalduse, kes kasutavad Epicori oma ettevõtete haldamisel ning pakuvad suurepäraseid kliendikogemusi. Lisateavet Epicori jaekaubanduse tarkvara kohta Lisateabe saamiseks võtke meiega ühendust aadressil firstname.lastname@example.org


text: Tallinnas toimus rahvusvaheline koorimuusikaüritus "Europa Cantat" » Musamari Koorikooli uudised Õppe- ja koolikorraldus Tallinnas toimus rahvusvaheline koorimuusikaüritus "Europa Cantat" Musamari Koorikooli tütarlastekoor ja lastekoor osalesid koorimuusika suurüritusel "Europa Cantat" 28.juulist 4 augustini toimus Tallinnas koorimuusika suursündmus "Europa Cantat", mis tõi Tallinnasse üle 5000 koorilaulja 51 riigist. Festivali programmis olid õpitoad, eriprogramm koorijuhtidele ja heliloojatele, seminarid, töötoad ja ümarlauad, treeningprogramm noortele kultuurikorraldajatele, showcase ́d, kontserdid ja ühislaulmised, kontsert "Palju õnne, Eesti" Tallinna Lauluväljakul nin EXPO, kus muusikakirjastajad, muusikaürituste korraldajad ning muusikavaldkonnas tegutsevad organisatsioonid esitlesid oma tooteid ning tutvustasid tehtud töid. "Europa Cantat ́i" raames toimus 20 ateljeekontserti, 14 kontserti väljaspool Tallinna, 37 vabõhukontserti, 38 osavõtjate kontserti, 26 erikontserti kutsutud kooridega, 38 kooriÖÖ kontserti ja 19 promenaadikontserti. EXPO-l osales 25 ettevõtet ja organisatsiooni. Musamari Koorikoolist osales festivalil kaks koori: tütarlastekoor ja lastekoor. Mõlemad koorid osalesid kõige raskema raskusastme ateljeedes, s.t. neisse ateljeedesse pääses osalema varem saadetud helisalvestiste põhjal. Tütarlastekoor osales Norra dirigendi Vivianne Sydnes ́i ateljees "Nordic (High) Lights", lastekoor Läti dirigendi Aira Biržina ateljees "Baltic Sea Flavours". Lisaks andsid Musamari Koorikooli koorid kokku kuus kontserti, lastekoor kaks ja tütarlastekoor neli kontserti. Rahvusvaheline muusikafestival "Europa Cantat" toimub iga kolme aasta tagant ning on valdkonna üks olulisemaid sündmusi. Järgmine "Europa Cantat" toimub 2021.aastal Ljubljanas, Sloveenias.


text: Privaatsuspoliitika - Entro ETTEVÕTLUSAGENTUUR ENTRO ANDMEKAITSETINGIMUSED Meie teenuseid kasutades usaldate meile oma isikuandmed. Suhtume andmete privaatsusesse tõsiselt ja kogume neid üksnes selleks, et vahendada asjakohast ettevõtlust edendavat informatsiooni ettevõttele, keda esindate ja ainult selles ulatuses, mis on vajalikud meie teenuste kasutamiseks. Me töötleme isikuandmeid vastavuses EU Isikuandmete kaitse üldmäärusega (GDPR, EU 2016/679) ja Eesti Vabariigi seadustega. Entro ei töötle GDPR määruses defineeritud tundlikke isikuandmeid. Näiteks, kui tellite ettevõtlusagentuuri teenuseid või soovite infot, siis võite esitada andmeid nagu: nimi, ettevõte, amet ja e-posti aadress. Meie teenuste osutamiseks on vajalik teie ettevõttega seotud isikuandmete töötlemine. Isikuandmete töötlemiseta ei ole võimalik teile soovitud teenust vahendada ning täita sellega seonduvaid kohustusi. Meie teenuste kasutamiseks on vajalik teie nõusolek isikuandmete töötlemiseks kirjeldatud eesmärkidel. Kasutame kõikidelt teenustelt kogutud andmeid teenuste pakkumiseks, haldamiseks, kaitsmiseks ja täiustamiseks ning uute teenuste arendamiseks. Enne andmete kasutamist muudel kui meie andmekaitsetingimustes määratud eesmärkidel, küsime teie selgesõnalist nõusolekut. Me ei jaga isikuandmeid ettevõtete, organisatsioonide ja isikutega meie ettevõttest väljaspool, v.a järgmisel juhul: Reeglina töötleme kliendiandmeid Euroopa Liidu/Euroopa Majanduspiirkonna piires. Entro OÜ võib edastada või töödelda isikuandmeid väljaspool Euroopa Liidu/Euroopa Majanduspiirkonna piire, kui selleks on olemas õiguslik alus, nt juriidilise kohustuse täitmine või kliendi nõusolek ning rakendatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid: on olemas leping, mis sisaldab isikuandmete kaitse üldmäärusele vastavaid tüüptingimusi, heakskiidetud toimimisjuhendeid, sertifitseerimisi vms; riigis, kus vastuvõtja asub, on piisav andmekaitse tase vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele; vastuvõtja on sertifitseeritud andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel. Töötame selle nimel, et kaitsta teie andmeid volitamata juurdepääsu eest või selle volitamata muutmise, avalikustamise või rikkumise eest. Taotlus peab võimaldama teie isikut üheselt identifitseerida. Teil on õigus oma nõusolek igal ajal tagasi võtta. Nõusoleku tagasivõtmine ei mõjuta enne tagasivõtmist nõusoleku alusel toimunud töötlemise seaduslikkust. Vastavad taotlused tuleb esitada (sh nõusoleku tagasivõtmine) Entro OÜ e-posti aadressil info [a] entro.ee. Entro OÜ teenuseid kasutades olete käesolevate põhimõtete ja tingimustega tutvunud ning nendega nõustunud. Meie andmekaitsetingimused võivad aeg-ajalt muutuda. Me ei vähenda teie andmekaitsetingimustest tulenevaid õigusi ilma teie selgesõnalise nõusolekuta. Postitame teate andmekaitsetingimuste mis tahes muudatustest sellel lehel ja suuremate muudatuste korral edastame täpsema teate. KÜPSISED ENTRO.EE VEEBILEHEL Alusküpsised on meie veebisaidi toimimiseks vajalikud. Nende hulgas on näiteks küpsised, mis võimaldavad teil sooritada hinnapäringut.


text: Järgmine suur tehnoloogiatrend: virtuaalne reaalsus - Eesti Päevaleht Virtuaalne reaalsus ehk VR tähendab digitaalset keskkonda, mida tajutakse ja kontrollitakse kindlate seadmetega. See on tavaliselt peakomplekt või prillid, mis suhtlevad nutiseadme või arvutiga. Laiemale tarbijaskonnale suunatud VR-seadmete kasutusviisid sõltuvad eelkõige neile rakenduste ja sisu loojatest, aga kattuvad üldiselt sellega, mida nutiseadmetelt oodatakse: meelelahutus, suhtlus, õppematerjalid, töö. Võrdlus pole juhuslik. Laiatarbe-VR-seadmed ongi nutiseadmetega tihedalt seotud, alates sellest, et sisu pakuvad äpid ja pilveteenused. Lihtsaimal juhul loobki kogemuse tavaline nutiseade. Näiteks odavaim VR-seade, Google'i Cardboard koosneb paari lisajubinaga odavast pappkarbist, kuhu saab telefoni pista. Seejärel tuleb seadeldis pea külge silmade ette kinnitada. Äpp käima ja virtuaalsus alaku!


Naine sünnitas keset pidu ja viskas lapse prügikasti(35) Perekond ja sõbrad korraldasid teisipäeval 24-aastaseks saanud Jessie Canfieldile Californias Redondo Beachis üllatuspeo. Keset pidu kurtis Canfield halba enesetunnet ja kadus tundideks magamistuppa. Pärast pidu sõitis ta Santa Barbarasse, kus ta koos vanematega elab. Pidutsejate väitel ei öelnud Canfield kellelegi, et sünnitas 2,7-kilose tüdruklapse, vahendab Iltalehti. Kolmapäeval leidsid prügivedajad prügikastist vastsündinud lapse laiba. Mõni tund hiljem arreteeris politsei Canfieldi. Ta viidi pärast arstlikku ülevaatust Los Angelese maakonna vanglasse mõrvas süüdistatavana. Politseil pole andmeid, kas laps oli prügikasti visates veel elus. Canfield väitis, et ei teadnud, et hakkab sünnitama.


text: Siin on loetletud lennukitüüpe. Loetelu pole täielik. Teisi lennukite loendeid: Allatulistatud reisilennukite loend Reisilennukite loend mootoritüübi järgi Vesilennukite loend A A-10 Aero L-39 Airbus A300 Airbus A310 Airbus A320 Airbus A321 Airbus A330 Airbus A340 Airbus A350 XWB Airbus A380 Alenia C-27J Spartan Antonov A-40 Antonov An-2 Antonov An-12 Antonov An-26 Antonov An-28 Antonov An-72 Antonov An-178 Antonov An-124 Antonov An-225 Arado Ar 66 Arado Ar 95 Arado Ar 234 ATR 42/72 Avro 504 Avro 626 Avro Avian A-12 AS-13 B BAe 146 B-1B Lancer B-2 Spirit B-29 Bockscar Beechcraft Super King Air 350ER Bell X-2 Bell X-22 Bell Boeing V-22 Osprey Berijev Be-6 Berijev Be-12 Blohm & Voss BV 40 Boeing B-47 Boeing B-52 Boeing 707 Boeing 717 Boeing 727 Boeing 737 Boeing 747 Boeing 757 Boeing 767 Boeing 777 Boeing 787 Bombardier CRJ Bombardier Q Britten-Norman Islander C Cessna 150 Cessna 152 Cessna 172 Skyhawk Cessna Citation Mustang Chengdu J-9 Comac ARJ21 Concorde Curtiss P-40 Curtiss-Wright X-19 D Dassault Rafale Dassault Mirage 2000N/2000D DC-3 De Havilland Comet De Havilland Vampire DFW C.V E Embraer E-Jet Embraer EMB 120 Embraer ERJ 145 Embraer Phenom 300 Eurofighter Typhoon F F-4 Phantom II F-5 F-11 Tiger F-14 Tomcat F-15 Eagle F-16 Fighting Falcon F/A-18 Hornet F-20 Tigershark F-22 Raptor F-35 Lightning II F-86 Sabre F-111 F-117 Nighthawk Focke-Wulf Fw 190 Fokker Fokker C.V Fokker D.XXI Fokker 50 Fokker 70 Fokker 100 G Gourdou Leseurre GL.2 Gourdou Leseurre GL.21 Gourdou Leseurre GL.22 Gourdou Leseurre GL.23 Gourdou Leseurre GL.24 H Hanriot HD.32 Hanriot HD.320 Hanriot HD.321 Hawker Hurricane Heinkel He 50 Heinkel He 60 Henschel Hs-126 Hiller X-18 HLK-1 I I-16 Iljušin Il-2 Iljušin Il-62 Iljušin Il-76 Iljušin Il-86 Iljušin Il-96 J Jakovlev Jak-3 Jakovlev Jak-9 Jakovlev Jak-12 Jakovlev Jak-40 Jakovlev Jak-42 Jetstream 31/32 Junkers Ju 52 Junkers Ju 87 L Learjet 60 LET L-13 "Blanik" Let L-410 Letov Š-28 Lockheed AC-130 Lockheed C-5 Galaxy Lockheed C-130 Hercules Lockheed SR-71 Blackbird Lockheed X-27 M Martin Marietta X-23 Martin Marietta X-24 McDonnell Douglas C-17 Globemaster III McDonnell Douglas DC-9 McDonnell Douglas DC-10 McDonnell Douglas MD-80 McDonnell Douglas MD-90 McDonnell Douglas F-4 Phantom II McDonnell Douglas F-15 Eagle McDonnell Douglas F/A-18 Hornet Messerschmitt Bf 109 Messerschmitt Bf 110E-2/N Messerschmitt Me 163 Komet Messerschmitt Me-262 Mikojan-Gurevitš MiG-1 Mikojan-Gurevitš MiG-3 Mikojan-Gurevitš MiG-15 Mikojan-Gurevitš MiG-17 Mikojan-Gurevitš MiG-21 Mikojan-Gurevitš MiG-23 Mikojan-Gurevitš MiG-25 Mikojan-Gurevitš MiG-27 Mikojan-Gurevitš MiG-29 Mikojan-Gurevitš MiG-31 Mikojan-Gurevitš MiG-35 Mitsubishi X-2 N NASA X-43A Nieuport 10 Nieuport 11 Nieuport 17 Nieuport 24 North American X-15 North American XB-70 Valkyrie Northrop B-2 Northrop F-5 Northrop X-21 P P-47 P-51 Mustang Partenavia P.68 PIK-20 Piper PA-28 Cherokee PN-3 PON-1 PON-2 Polikarpov VIT-1 Potez 25 PZL-Wilga 35A PTO-4 R Republic P-47 Thunderbolt Royal Aircraft Factory B.E.2 Rutan Voyager RWD-8 Ryan X-13 Vertijet S Saab 17 Saab 18 Saab 21 Saab 21R Saab 29 Tunnan Saab 32 Lansen Saab 36 Saab 38 Saab 90 Scandia Saab 105 Saab 210 Saab 340 Saab 2000 Saab 35 Draken Saab 39 Gripen Saab 91 Safir Saab MFI-15 Safari Scaled Composites Proteus Schweizer X-26 Short C-23 Sherpa Sopwith Camel Sopwith 11⁄2 Strutter Stampe et Vertongen SV.5 Start Suhhoi Su-15 Suhhoi Su-27 Suhhoi Su-30 Suhhoi Su-57 Supermarine Spitfire T Tupolev ANT-25 Tupolev Tu-22 Tupolev Tu-95 Tupolev Tu-134 Tupolev Tu-144 Tupolev Tu-154 Tupolev Tu-160 Tupolev Tu-204 Tupolev Tu-334 Z Zlin z-50 Loend Transpordi loendid


Skandaal: Saksa luureteenistus BND aitas USA-l massiliselt Euroopa firmade ja poliitikute järel nuhkida(8) Saksamaal on puhkenud skandaal sealse luureteenistuse Bundesnachrichtendiensti (BND) ja USA rahvusliku julgeoleku agentuuri (NSA) koostöö üle. BND on viimase kümne aasta jooksul teinud NSA-ga ilmselt palju tihedamat koostööd kui seni teada on olnud, kirjutab ajaleht Bild. Saksa spioonid aitasid oma USA kolleege Euroopa firmade ja poliitikute järel nuhkimisel, sealhulgas ka Saksamaal. Konkreetselt käib jutt Euroopa ning Lähis-Ida ja Aafrika vaheliste kommunikatsioonide elektroonilise jälgimise projektist. NSA edastas BND-le sadu tuhandeid andmeid isikute ja organisatsioonide kohta Euroopas, keda ja mida tuli jälgida. Väidetavalt kaitseks terroriohu eest. BND agendid otsisid seejärel need sihtmärgid üles ja saaksid oma tähelepanekuid reeglipäraselt NSA-le. Terrorismi tõrjumise asemel edastati aga USA salateenistusele poliitikute ja ettevõtete telefoninumbreid, IP-aadresse ja e-postikontakte. Kokku oli ligi 40 000 ameeriklaste andmepäringul seos Saksamaa ja Euroopaga. Nende hulgas olid ka informatsioonipäringud poliitikute kohta. Bildi andmetel Saksa ametnikke siiski pealt ei kuulatud. Seevastu nuhiti Saksa ettevõtete, teiste hulgas lennunduskontserni EADS (nüüd Airbus) ja selle tütarfirma Eurocopter järel. Juba 2005. aastal esitasid BND NSA-ga koostööd teinud ametnikud esimesed kaebused USA salateenistuse infokogumismaania kohta. Tulemusteta, kirjutab Bild. Alles pärast NSA-skandaali puhkemist 2013. aastal uuris BND-sisene uurimisgrupp süstemaatiliselt NSA-st BND-sse saabunud päringuid. Tulemus: umbes 2000 USA infopäringul polnud mingit seost terrorismiga, vaid nendega taheti informatsiooni Euroopa firmade ja eraisikute kohta. Sel kevadel järgnes Saksa NSA uurimiskomitee raames uus sisejuurdlus. Selle tulemusena leiti, et NSA on küsinud BND-lt 40 000 korral andmeid, millel pole mingit seost terrorismiga. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71321063


3) ametnik viiakse tähtajatult üle teisele ametikohale vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 98 lõike 1 punktidele 1-3;


text: Täisarv on arv, mis on esitatav naturaalarvude vahena. Kõikide täisarvude hulka tähistatakse tavaliselt sümboliga (lühend saksakeelsest sõnast Zahlen 'arvud'). Täisarvude hulgal on defineeritud liitmine, lahutamine ja korrutamine ning lineaarne järjestus. Täisarvu –a (st 0 – a) nimetatakse täisarvu a vastandarvuks. Täisarvude omadusi uurivat matemaatika haru nimetatakse arvuteooriaks. Täisarvude hulga omadused Täisarvude hulk on järjestatud. Täisarvude hulgas ei ole suurimat (arvu) ega vähimat elementi (arvu). Täisarvude hulk on liitmise, lahutamise ja korrutamise suhtes kinnine arvuhulk (täisarvude summa, vahe ja korrutis on täisarv). Kehtivad samasused: –(–a) = a –(+a) = –a a+(–a) = 0. Täisarvude järjestamine Kahest täisarvust loetakse suuremaks see, mille kujutis arvteljel on teisega võrreldes positiivses suunas. Näiteks: –2>–5 ehk –5<–2; –5<0; –2<2; –1<5 Arvteljel: –5 –4 –3 –2 –1 0 1 2 3 4 5 Nullist väiksemaid täisarve nimetatakse negatiivseteks täisarvudeks, nullist suuremaid täisarve positiivseteks täisarvudeks. Vaata ka Täis- ja murdosa Elementaarmatemaatika Arvuteooria


VIDEO: Brasiilias on kaevandustammi varisemise järel kadunud umbes 200 inimest - Postimees TV - videod, saated, ülekanded VIDEO: Brasiilias on kaevandustammi varisemise järel kadunud umbes 200 inimest AFP / BNS 26. jaanuar 2019 10:16 Brasiilia kaguosas varises reedel kokku kaevandustamm, surma sai vähemalt seitse ja kadunud on veel umbes 200 inimest, teatas kohalik päästeamet. Õnnetus juhtus Belo Horizonte linna lähedal asuvas maagikaevanduses. Mudavool liikus Brumadinho linna suunas ja põhjustas esialgsetel andmetel mitmete inimeste surma. Muda voolas ka kaevandusse, kus õnnetushetkel viibis 300 töötajat. Reutersi andmeil on vähemalt seitse surnukeha leitud, kadunud on veel ligi 200 inimest. Vallandunud mudavool tabas kaevanduse kontorit ja ka sööklat. Õnnetus juhtus lõunapausi ajal. Samuti hävitas see lähedal asuvaid talusid ning elupiirkondi. Brumadinho veetamm varises kokku. / Foto: EPA Kohalikus televisioonis edastati kaadreid kopteritest, millega inimesi muda keskelt välja tõmmati. Samuti näidati kahjustada saanud hooneid. Brumaldinhos elab 39 000 inimest. Maagikaevandus ja tamm kuuluvad Brasiilia kaevandusettevõttele Vale. Tegu oli teise suure tammivaringuga, mis sama ettevõtte kaevandustes viimase kolme aasta jooksul juhtunud on. Ettevõtte tegevjuht Fabio Schvartsman ütles, et üle saja kavandustöötaja on leitud elusana. Schvartsmani kirjeldusel purunes tamm ootamatult ja väga äkiliselt. President Jair Bolsonaro kavatseb täna isiklikult õnnetuspiirkonda külastada. Keskkonnaminister sõitis õnnetuspaigale eile ja edastas, et see keskkonnaõnnetus on halvim, mis Brasiilias kunagi juhtunud. Kaevandusfirma lubas õnnetuses kodu kaotanud inimestele organiseerida ajutised eluasemed. Päästetööd Brasiilias. / Foto: WASHINGTON ALVES / REUTERS / Scanpix


Polkovniku Butiik: Helena Roosi ja väike heategu Liia Tammes 27 December 2013 at 19:34 Palju palju õnne ja rõõmu teile! Eks need tüdrukud ole parajalt vintsked tegelased. Õrnad aga tegijad, kui vaja on. Ilusat koos kasvamist teie prele. Arnikai 28 December 2013 at 14:57 Usku, lootust ja armastust. Suurim neist ju ongi armastus. Tänud jagamast. Kairi 29 December 2013 at 00:13 Meie pojake saabus 2012. a. samuti oodatust varem ja nägin Tallinna Lastehaiglas nii palju neid tibatillukesi inimesi - küll nad on vintsked võitlejad! Ja küll on sealsed töötajad suure südamega! Palju palju jaksu teile ja piigale kaunist elu! Suured õnnesoovid teile ja ilusat kooskasvamist! Tubli väike tüdruk :) See on ilus algatus teie pere poolt... Lilleke 30 December 2013 at 23:24 Õnne ja päikest Teie päevadesse! Säravaid silmi ja naeratusi pisikesele ja nii vaprale pisitütrele. Teie poolt loodud blogi on lihtsalt ..... kui mõnus kosutus hingele ja ilu silmale:) Anonymous 1 January 2014 at 12:40 Palju palju õnne kogu teie perele, olen ise ka väga enneaegse lapse ema, väga raske aeg. Jõudu kasvamisel, tütrekesel on kaunis nimi. Su blogi on samuti imeline. Kõike ilusat algaval aastal! Helene Wait 1 January 2014 at 20:55 Oi millised uudised!!! Nii tore, et väike preili (armas nimi tal) kosunud on ja jõuluks koju oma pere keskele sai. Soovin kogu teie perele rõõmuderohket uut aastat! Ja nii tore, et te oma raskuste kõrvalt näete ka teisi aidata- see teeb südame soojaks! Anu 2 January 2014 at 21:41 Palju õnne väikese ime puhul, olete kõik tõeliselt vaprad olnud! Kaunist ja meeldejäävat uut aastat! Muhv 3 January 2014 at 19:16 Palju õnne! Ja armastust ning jaksu pisipiigale kosumiseks. Anonymous 7 January 2014 at 13:53 Palju palju õnne! Küll ma mõtlesin, et miks sa enam ühtegi postitust ei tee :) Sinu mõte sellisel viisil personali tänada on lihtsalt nii armas. Oleks sinu sarnaseid hoolivaid inimesi vaid rohkem! Palju õnne ja ikka head! Monika 27 January 2014 at 18:02 Palju, palju õnne" Tegelikult oleks tore teada ka, mis sellest ettevõtmisest sai, kas antud toetus läks asja ette.. Polkovnik (Kadri) 16 February 2014 at 10:13 Ingrid, annetused on kokku kogutud ja praegu käib sobivate toolide valimine-testimine. Annetajaid oli kokku üle 80 ning raha kogunes üle 2000 euro. Oleme kõigile abistajatele südamest tänulikud. Tunneme suurt vastutust nii paljude inimeste usalduse ees ja seetõttu teeme endast parima, et iga annetatud auro läheks maksimaalselt asja ette. Meilegi üllatusena tuleb välja, et suurest toolivalikust on päris keeruline seda kõige sobivamat mudelit välja valida. Mõned toolid on juba olnud osakonnas katsetamisel. Siinkohal tunnustame Standardi ülimalt meeldivat suhtumist ja vastutulelikkust. Niipea kui haiglapersonal valib sobivaimad toolid välja, teeme siia ka ülevaatliku postituse. Kõik küsimused kampaania kohta on teretulnud ka aadressile kadrikangro@hotmail.com


text: Tartu ülikoolis käib uute tudengite vastuvõtt Alates 25. juunist kuni 6. juulini saab SAISis esitada avaldusi Tartu ülikooli õppima asumiseks. Vastuvõetute nimekirju hakatakse avaldama jooksvalt, lõplik selgus on käes 18. juuliks. 25. juunist 6. juulini saab avaldusi esitada bakalaureuse-, rakenduskõrgharidus- ja magistriõppesse päevasesse õppesse õppima asumiseks. Paberkandjal avaldusi on võimalik esitada 2.−6. juulini ülikooli peahoones või kolledžites kohapeal. TÜ vastuvõtu peaspetsialist Kaja Karo paneb üliõpilaskandidaatidele südamele, et ülikooli sisseastumine on vastutusrikas protsess, mille puhul tuleb endale hästi selgeks teha tähtajad ja tingimused. „Eriti puudutab see tähtajaliselt avalduse esitamist ja hiljem õppimatuleku kinnitamist,“ ütles Karo. Tartu ülikooli bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppes selle aasta vastuvõtuks ühtegi uut õppekava ei avatud. Magistriõppes muudeti aga mitme õppekava sisu ja nimetust, nt organisatsiooni infotöö; kunsti, käsitöö ja kodunduse õpetaja ning hariduskorraldus. Sisseastumiseksamid Tartu ülikooli toimuvad pärast dokumentide esitamist ning neile eraldi registreeruda ei ole tarvis. Erandiks on akadeemiline test, millele registreerumine on avatud 25. juunist 6. juulini aadressil http://www.ut.ee/sisseastumine. Akadeemiline test on kohustuslik ainult ajakirjanduse ja kommunikatsiooni, Eesti viipekeele tõlgi, psühholoogia, riigiteaduste ning sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika õppekavadel. Teistele õppekavadele kandideerijatele on akadeemiline testi sooritamine vabatahtlik. Rohkem infot sisseastumise kohta leiab Tartu ülikooli SISSEASTUJATE VEEBIST. Vastuvõetute nimekirjad avalikustatakse hiljemalt 18. juulil SAISis. Lisainfo: Kaja Karo, TÜ õppeosakond, vastuvõtu peaspetsialist, tel 737 6391, e-post kaja [dot] karo [ät] ut [dot] ee Anneli Miljan Tartu ülikooli pressiesindaja tel +372 737 5683 mob +372 515 0184 e-post anneli [dot] miljan [ät] ut [dot] ee www.ut.ee


2) jäätmed on mistahes jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi või kinnistatud laev, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;


text: QUDO Archives - Mallukas maailma halvim lohutaja? Ma ei oska kunagi väga tundeline inimene olla. Või nagu kuskil sügaval sees olen, aga väliselt ei oska ma iial õigeid asju öelda ja olen nagu eeee...ok, kõik saab korda, ära plz nuta, veini tahad??? Ajaga olen ma õppinud, et üks väga lihtne lahendus inimesi lohutada on neile asju kinkida, siis neile tundub, et ma hoolin nende probleemidest ja mina ei pea mõtlema, et mis need õiged sõnad on, mida sõbranna kuulda tahaks. Haha, okei nüüd kõlab, nagu ma EI... Uskumatu, et minust on saanud sõrmustefänn, ma ju tegelikult rääkisin ka sellest SIIN. Reaalselt ma kannan oma sõrmuseid nii tihti, kui nad mulle sõrme lähevad. Rasedarõõmud – mõni päev on näpud vähe paistes ja... mul on sõltuvus – Fabeles* Ma ei ole erilist saladust teinud sellest, et ma pole suur ehtekandja. Püsivalt on mul sõrmes kihlasõrmus, abielusõrmus ja üks Pandora sõrmus, mis nende kahe all on. Ära ma neid ei võta pea iial...


text: Andres Viia, Jüri Jõema: vajadus tarkvaraarendajate järele kasvab hüppeliselt - OSKA IKT on toeks kogu majandusele. Nüüdisaegsed tehnoloogilised lahendused aitavad tõhusamalt kasutada ressursse, tõsta tootlikkust ja langetada tõenduspõhisemaid otsuseid. Automatiseerimine, digitaliseerimine ja robotiseerimine võimaldavad suunata inimesi tegema aina keerukamat tööd, täitma suuremat lisandväärtust loovaid ülesandeid. Need muutused tähendavad seda, et vaja on märksa suuremat arvu IKT spetsialiste kõigis eluvaldkondades. Suur puudus arendajatest Hetkel on tööjõuturul märkimisväärne puudus tarkvara- ja IKT süsteemide arendajatest. Tööandjate sõnul leiaks kohe erialast rakendust vähemalt paar tuhat tarkvaraarendajat. Kasvuvajadus on hüppeline just IKT-sektori ettevõttel. Tööjõuvajaduse seire- ja prognoosisüsteemi OSKA uuringu käigus läbi viidud fookusaruteludel ettevõtete juhtidega selgus, et mitte-IT ettevõtted on enamasti IKT-lahenduste tellija ja kasutaja rollis. Eksperdid nentisid, et tarkvaraarendusega seotud töömaht küll kasvab tulevikus hüppeliselt, aga suurem osa vajalikke arendusi tellitakse IKT-sektorist, mitte ei palgata oma organisatsiooni täiendavat tööjõudu. Teistest majandussektoritest eristub näiteks finantsvaldkond, mille tööjõuvajadus arendajate osas on IKT-sektori ettevõtetega sarnane. Paljudes finantsettevõtetes on suured IT-osakonnad ning see valdkond suudab pakkuda töötajate värbamisel ka IKT-sektorile palgakonkurentsi. Kõikides majandusvaldkondades ning ka avalikus sektoris tuntakse kasvavat vajadust andmeanalüütikute ja andmeteadlaste järele, kes aitaksid (suur)andmetele tuginevalt suuremat lisandväärtust loovaid otsuseid teha. Hõive kasvab poolteist korda OSKA prognoosi alusel kasvab IKT-spetsialistide hõive lähema seitsme aasta jooksul tänasega võrreldes vähemalt 1,5 korda. Aastaks 2027 töötab IKT-spetsialistidena kogu majanduses vähemalt 47 600 spetsialisti. Poolteisekordset hõive kasvu prognoosis OSKA ka oma 2016. aasta IKT tööjõu- ja oskuste vajaduse uuringus ning see osutus täpseks. Toona tähendas see 1350 uut IKT-spetsialisti aastas, uue prognoosi alusel on aastane kasvuvajadus vähemalt 2600 ehk ligi kaks korda suurem. Tasemeõppe lõpetanute arv ei suuda katta järjest suurenevat vajadust IKT-spetsialistide järele. OSKA prognoosi kohaselt on uue tööjõu vajadus seitsme aasta vaates kokku üle 18 000 inimese. See hinnang arvestab lisaks kasvuvajadusele ka inimeste võimaliku tööturult lahkumisega. Kuna IKT-spetsialistidena töötavad Eesti keskmisest tunduvalt nooremad inimesed, on vanusest tulenev asendusvajadus väga väike (alla 200 inimese aastas). Samas liigub tasemeõppest tööturule järgmise seitsme aasta perspektiivis, arvestades praegust õpetamise mahtu ja katkestajate osakaalu, maksimaalselt umbes 7350 lõpetajat. Mure õppe katkestajatega Suureks murekohaks on IKT tasemeõppe väga suur katkestajate arv. Viimase seitsme aasta jooksul on IKT erialade õppe katkestanud ligi 8300 inimest. Probleem on selles, et IKT erialade õppe katkestanud ei rakendu IKT-spetsialistina tööle. Eriti kehtib see kutsehariduse puhul. Viimase seitsme aasta jooksul katkestas IKT erialadel kutsekoolis haridustee üle 3700 inimese ning IKT-spetsialistina rakendus neist vaid 8% ehk 300 inimest. Seega tasemeõppe lõpetanutest ei piisa IKT-spetsialistide kasvava vajaduse katmiseks nii IKT-sektoris kui väljaspool. Ka õppijate arvu suurendamine IKT erialadel ei ole mõeldav, näiteks OECD riikide keskmise näitaja järgi asub IKT erialast kõrgharidust omandama 6% kõigist õppijatest, samas Eestis on see näitaja juba praegu kaks korda suurem. Ekspertide hinnangul piisab IKT valdkonnas karjääri alustamiseks ka intensiivsest erialase praktikaga rikastatud väljaõppest. Selline ümberõppe mudel on juba edukalt käivitunud. Näiteks "Vali IT" programm, kus õppe kestvus on neli kuud, või kood/Jõhvi kool, kus õpe kestab kaks aastat. Ekspertide hinnangul on tööjõuvajaduse katmiseks vaja lisaks tasemeõppele jätkata riiklikult toetatava ümber- ja täiendõppemudeliga ning kaasata IKT-spetsialistidest välistööjõudu. OSKA uuringu järelduste põhjal on IKT-valdkonnas tööjõuvajaduse katmiseks vaja järgmisi samme: Kutse- ja kõrgkoolid vähendavad õpingute katkestamist ning rakendavad tegevusi, et õppima asuvad vaid sobiva motivatsiooni ja eeldustega õppijad. Riiklikult töötatakse välja toetusmeetmed teistel erialadel töötavate inimeste ümberõppeks IKT-spetsialistideks (nt sarnaselt programmidega "Vali IT", kood/Jõhvi).


text: Vooremaa Jõgeva Tähe juhib kodumängude järel 2:0 Jõgeva Tähe juhib kodumängude järel 2:0 Nädalavahetusel tehti Jõgeval algust tänavuse Eesti saalihoki meistriliiga finaalseeriaga. Jõgeva SK Tähe meeskond alistas TTÜ SK laupäeval 7:4 ning pühapäeval 12:4 ning on ühe võidu kaugusel meistritiitlist. Seeria kolmas mäng peetakse sel laupäeval Tallinnas. Põhiturniiril saavutas Jõgeva Tähe 28 punktiga esikoha, TTÜ jäi teisena maha nelja punktiga. Omavahelistes kohtumistes jäid aga peale pealinlased, kes võitsid kolmest mängust kaks. Vaid kõige esimese, 26. oktoobril Virtuse spordihoones peetud mängu võitis 6:5 Tähe, 6. detsembril Tallinnas ning 18. jaanuaril Jõgeval toimunud kohtumistes oli TTÜ parem vastavalt 8:4 ja 9:7. Poolfinaalis alistas Tähe 3:1 (6:9, 4:3, 5:1, 6:5) Sparta Team Automaailma, TTÜ mängis samuti 3:1 (7:5, 5:9, 6:5 LA, 7:6 KV) üle Saku Fortuna. Tähe läks kohe 3:0 juhtima Laupäeva õhtul Virtuse spordihoones täismaja ees peetud kohtumine algas kodumeeskonnale imeliselt: juba viiendaks minutiks juhiti 3:0. Skoori avas mängu teisel minutil Pavel Semjonov, ka neljandal minutil visatud teine värav läks Tähe meeskonna edukaima väravaküti arvele. Mõlemad söödupunktid läksid Sven Uue arvele. Teisele väravale järgnenud mõlemas meeskonnas mängivate soomlaste eemaldamised (TTÜ mängija Anton Ylä-Autio alustas mängu reeglitele mittevastava hokikepiga ning teineteise peal püüdsid jõuvõtteid kasutada Julle Sumen ja Aleksi Ali-Lekkala) tõid Tähele arvulise ülekaalu ning selle suutis Pavel Semjonovi söödust realiseerida Nikolai Roop. Seejärel kandus aga mäng järjest rohkem Tähe värava alla ning TTÜ mängijad olid varmad tekkinud võimalusi ära kasutama. Kümnendal minutil avas kaugviskega pealinlaste skoori 18-aastane Alex Kark, 16. minutil vähendas Kristjan Puu veelgi vahet ning 19 sekundit enne avakolmandiku lõppu tõi Tiit Tammeveski vise tabloole 3:3 viigiseisu. Teine kolmandik tõi eduseisu 5:3 Teisel kolmandikul näitasid head klassi mõlema meeskonna väravavahid: Joni Karttunen tõrjus 15 ning Erki Vään 11 pealeviset. Vään ja TTÜ kaitsjad õnneks paaril korral siiski eksisid ning kolmandik lõppes juba Tähe 5:3 eduseisul. 28. minutil suutsid Tähe mängijad kahe sekundiga realiseerida arvulise ülekaalu: kaheks minutiks eemaldatud Tiit Tammeveski ei jõudnud ennast veel karistuspingil sissegi seada, kui Nikolai Roop Pavel Semjonovi söödust tulnud palli tugeva löögiga väravasse lõi. Kaks minutit enne perioodi lõppu suurendas kodumeeskonna edu kaheväravaliseks Sven Uue, ka nüüd oli täpse söödu andjaks Pavel Semjonov. Avamängu otsustava kolmandiku algul säras taas Tähe noorema põlvkonna üks silmapaistvamaid mängijaid, 19-aastane Sven Uue, kes tegi meeskonna kapteni Raul Kivi söödust 38-sekundilise mängu järel seisuks 6:3. Minut hiljem vähendas Kristjan Puu küll korraks TTÜ kaotusseisu, kuid jõgevalastel kulus omakorda vaid minut, et kolmeväravaline eduseis taastada. Ilmar Niitovi söödust lõi Margus Guss seisuks 7:4 ning kuigi mängu viimastel minutitel leidsid väljakukohtunikud Siim Jesse ja Andro Sõber lausa kahel korral Tammi Kivi tegutsemistes märke reeglite rikkumisest ja suunasid ta Tähe poolehoidjate nurina saatel karistuspingile, ei suutnud TTÜ mängijad mõlemat arvulist ülekaalu ära kasutada ja seisu muuta. Avakohtumine seega 7:4 Tähele, mängu parimateks nimetati võistkondade noored staarid – Sven Uue ja Alex Kark. Teist mängu alustas Tähe samuti särtsakalt Vähem kui 17 tundi pärast avakohtumise lõpusireeni rivistusid Tähe ja TTÜ taas Virtuse spordihoone väljakule ning taas möödus kogu mäng tribüünil olevate arvukate poolehoidjate tulise kaasaelamise saatel. Ka nüüd alustasid särtsakamalt jõgevalased: juba teisel minutil märkas Toomas Peterson oma võimalust ning saatis poolelt väljakult palli püüdmatult TTÜ väravasse. Mängu seitsmendal minutil realiseerisid TTÜ mängijad aga juba Tähe kaitseliinis olnud väikese arusaamatuse ning Anton Ylä-Autio lõi Joni Karttunenile püüdmatult seisuks 1:1. Avakolmandiku lõpp kuulus aga taas Tähele, eriti paistsid silma värava all väga meisterlikult tegutsenud Pavel Semjonov ja Valeri Maslov. 16. minutil viis Semjonov Maslovi söödust Tähe taas ette, kaks minutit hiljem tegi sama tandem seisuks 3:1 ning perioodi viimase minuti algul Maslov (seekord Sven Uue söödust) juba 4:1. Otsustaval perioodil õnnestus jõgevalastel kõik Tähe mängijad suutsid oma võimalusi edukamalt ära kasutada ka teise kolmandiku alguses: 24. minutil visati paarikümnesekundilise vahega kaks väravat ja juhiti juba 6:1. Viienda värava viskas Mikko Laine söödust Raul Kivi, kuuenda autorina läks taas kirja Pavel Semjonov (söödu andis Julle Sumen). Laupäeval TTÜ väravas olnud Erki Vääni pühapäevase mängu algul asendanud Ivo Lepik tuli seejärel väljakult ära ning väravasuule asus taas Erki Vään. Esimese hooga tõi see muudatus ka edu: 25. minutil tegi Tanel Kasenurm seisuks 2:6 ning 29. minutil Juho Pakarinen juba 3:6. Tähe mängijate pealevisked läksid samal ajal kas napilt väravast mööda või langesid Vääni saagiks, eriti palju ebaõnne oli Sven Uuel. Ilmselt poleks aga ka kõige paadunum TTÜ fänn sel hetkel osanud arvata, et edasine mäng kuulub täielikult Tähele, järgmist pealinlaste väravat tuleb neil oodata ligi pool tundi ja selle aja sisustavad jõgevalaste kuus järjestikust tabamust. Teise perioodi viimase värava viskas mängu 35. minutil Raul Kivi, kes tegi Kaspar Virkuse söödust seisuks 7:3. Otsustaval perioodil õnnestus jõgevalastel praktiliselt kõik: mõne minutiga suudeti väravaarvet kasvatada veel kolme tabamuse võrra ning 44. minutiks juhiti juba 10:3 ning sellega oli mängu saatus ka otsustatud. Kolmandiku kaks esimest väravat läksid Julle Sumeni arvele. Valeri Maslovi söödust tegi ta seisuks 8:3 ning Pavel Semjonovi söödust 9:3. Kümnenda värava autoriks oli Raul Kivi, söödu andis talle Ilmar Niitov. 47. minutil sai lõpuks väravavõrgu sahisema ka Sven Uue, neli minutit enne kohtumise lõppu viskas Nikolai Roop seisuks juba 12:3. TTÜ pika väravapõua murdis paar minutit hiljem meeskonna kapten Madis Leisner, kes tegi mängu lõppseisuks 12:4. Tähe mängijatest tunnistati kohtumise parimaks Valeri Maslov, kes lisaks ühele väravale sai kirja ka neli resultatiivset söötu. TTÜ parim oli Tanel Kasenurm. Finaalseeria kolmas kohtumine peetakse laupäeval, 5. aprillil algusega kell 18.00 Tallinnas TTÜ spordihoones. Neljas mäng peetakse vajadusel samuti TTÜ koduväljakul (pühapäeval, 6. aprillil, algusega kell 16.00). Kui juhtub praeguses seisus mõeldamatu, et võitja selgitamiseks läheb vaja viit kohtumist, toimub otsutav mäng laupäeval, 12. aprillil kell 18.00 Virtuse spordihoones. Nädalavahetusel peeti kaks finaalmängu ka naiste liigas. Kolme mängu järel juhib Eesti Maaülikool Sparta Spordiseltsi vastu 2:1. Laupäeval võitis Sparta võõrsil 3:1, pühapäeval oli EMÜ samuti võõrsil parem 3:2. Viimases mängus viskas vaid viis sekundit enne kohtumise lõppu tartlannade võiduvärava Edith Pärnik.


Riidest Lahtivõtmine (7153)


Huvirühmad Euroopa Komisjon on loonud üldsusele, huvirühmadele ja organisatsioonidele võimalused anda oma panus ELi tervishoiualasesse tegevusse. Need struktuurid toetavad avalikkuse ja spetsialistide kaasamist, pakkudes võimalusi kasulikeks vahetusteks, mis omakorda viib tõendipõhise poliitikakujundamiseni. ELi tervishoiupoliitika platvorm ELi tervishoiupoliitika platvorm on peamine tervisevaldkonna huvirühmadele ja organisatsioonidele ning komisjonile mõeldud suhtlus- ja koostööfoorum. Samuti soodustab see nende organisatsioonide omavahelist suhtlust. Platvormi eesmärgid on: - pakkuda raamistikku dialoogiks komisjoni ja tervishoiuga seotud huvirühmade või organisatsioonide vahel; - lihtsustada sihipäraseid arutelusid komisjoni oaskondade ja nende rühmade vahel; - muuta tervishoiupoliitika dialoog läbipaistvamaks; - suurendada teadmisi rahvatervise valdkonna probleemidest ja seotud oskusteabest; - levitada teavet tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi projektide (nt terviseprogrammi kaasrahastatud projektide) kohta; - teha kindlaks tervisepoliitika head tavad, neid jagada ja edendada nende kasutuselevõtmist; - koguda ja levitada teadusuuringute tulemusi; - anda teavet muude tervisega seotud poliitikavaldkondade kohta. Platvorm on avatud kõigile tervishoiuga seotud huvirühmadele ja organisatsioonidele, kes on seaduslikult ELis ja läbipaistvusregistris registreeritud. - Tingimused - Töökord - Koosolekud - Reaalajas toimuvad veebiseminarid. ELi terviseauhind vabaühendustele ELi terviseauhind vabaühendustele on Euroopa Komisjoni võimalus tunnustada vabaühendusi, kes on märkimisväärselt panustanud oma kogukonna tervishoidu või tervishoiupoliitikasse. Igal aastal on ELi terviseauhinna konkursi keskmes erinev teema, mille parimad tavad avaldatakse tervishoiupoliitika platvormil, et inspireerida teisi sarnast lähenemist kasutama.


SINUGA SIIN JA PRAEGU. SEKSUAALNE TARKUS PAARISUHETES, müük, kuulutus 81871642 - Kuldne Börs ID: 81871642, muudetud 07:31 15.09.2018 Autor(id): Kaija Maria Junkkari ja Lari Junkkari, Kujundaja: Kalle Müller, Kirjastus: Väike Vanker, Aasta: 2007, LK: 302, Seisukord: normaalses seisukorras raamat, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Kas pikaajaline paarisuhe on võimalik tänapäeva modernses üleseksualiseeritud kultuuriruumis? Mis sõnumit kannab seksuaaliha puudumine paarisuhtes? Kuidas mõjutavad lapsepõlves kogetud tunded meie suhteid täiskasvanuna? Sinuga siin ja praegu on ajakohane ja eriline raamat seksuaalsest armastusest ning kirest. Tehnikate ja asendite asemel rõhutab raamat seksuaalset kohalolekut ning vaidlustab paljusid seksuaalsusega seotud üldlevinud mõtteviise. Seksuaalsus on peegel, mis toob nähtavale kõige sügavamad, haavatavamad ja keerulisemad tunded paarisuhtes. Seksuaalprobleemid kehutavad meid arenema ja erinevusi aktsepteerima. Probleemid võivad olla kingituseks paaridele, kes oskavad neid hästi kasutada. Raamatus esitatud juhtumikirjeldused on lugejale abiks võimalike ummikseisude lahendamisel. Kas oleme sattunud iha ja ükskõiksuse ameerika mägedele? Kuidas ma ise muudan end õnnetuks? Olen ma seksis märter, ohver, lurjus või nõudja? Kuidas tahan võtta enda eest vastutuse, et luua võimalused vastastikuseks paarisuhteks? Seksuaalne tarkus tähendab vaimset arengut, enesetundmist, armastust, pühendumust ja seksuaalset heaolu – kõike üheskoos. Tõeline, siiras lähedus on kaunis ja keeruline. Kuid selle kaudu on võimalik luua nii paljudele unistuseks jääv püsiv ja kirglik paarisuhe. Originaali pealkiri Läsnä ja lähellä : seksuaalinen viisaus parisuhteessa. Eesti keeles


360 huvid – Rate.ee Neljapäev, 23. november, 13:47 | Kasutajaid kokku: 74930 | Hetkel online: 255 » Huvi: 360 AllTimeLow (24) Nimi: Marshall Viimane visiit: 31.01.2017 - 14:16 vadja789 (25) Viimane visiit: 23.02.2016 - 14:31