text: Siranuš ja tema vanemad Tüdrukutirts Siranuš mäletas veidike oma ema, oma isa ei mäletanud ta pea sugugi. Siranuš oli väga väike, kui nägi teda viimast korda. Me isegi ei teadnud, kui vana ta on – välimuse järgi tundus, et 4–5aastane, kuid ta rääkis nagu täiskasvanu. „Laula meile midagi, Siranuš”, palusime teda mõnikord. Ja siis hakkas ta laulma sellest, mis tal oli tulnud üle elada, meloodia mõtles tüdrukuke välja laulmise ajal See oli kurb lugu ääretust vaesusest ja kohutavast hirmust, sellest, et vanemad andsid ta ühele türklasele ja läksid ise edasi. Miks? – seda Siranuš ei teadnud. Türklane ei olnud eriti rikas ja nii tõi ta Siranuši ükskord meie juurde varjupaika. Ikka ja jälle laulis Siranuš oma laulu. Ta armastas üldse palju laulda. Tema laulud Jeesusest kõlasid tihti minu toas. Aga kui ta esitas omaenda laulu, oli Siranuš alati tõeliselt kurb. Kord levis varjupaigas sõnum: „Siranuši juurde tuli isa!” Ja tõesti, seda võis kohe uskuda – nad olid välimuselt nii sarnased. Siranuš oli rõõmust lihtsalt arust ära. Ta oli ootamatult saanud nii rikkaks – tal oli jälle olemas isa! Me istusime Siranuši isaga minu toas. Ja mees rääkis mulle, mis tal oli tulnud üle elada, rääkis kohutavast vaesusest ja näljast, lahkumisest Siranušist, kelle nad andsid ühele türklasele, et päästa teda hirmsatest kannatustest teel, sellest, kuidas väevõimuga viidi tema juurest ära Siranuši ema, sellest, kuidas ta pidi üksinda jätkama viletsuse ja õnnetuse teed. Kuid jumal aitas teda paguluses: sõda lõppes ja armeenlastel lubati tulla tagasi kodumaale. Ta oli rõõmus, sest nüüd sai ta minna külast külla, teha kõik selleks, et leida üles väike Siranuš ja tema ema. „See kestis väga kaua,” jutustas ta mulle, „mõnikord tundus mulle, et neid on võimatu leida.” Ja järsku kuulis ta kellegi käest, et tema tütar võib olla meie orbudekodus. Ja ta leidis siit tõepoolest oma kadunud lapse. „Aga mis on su naisega?” küsisin ma mehelt. Tema nägu muutus morniks. „Ma otsisin teda väga kaua. Lõppude lõpuks õnnestus mul ta leida. Ta elas ühes araabia külas, selle mehe juures, kes röövis ta minult. Kuid ta ei tahtnud tulla minuga. Ma nägin teda vaid korra salaja värava juures. Araablane ei tahtnud teda minema lasta. Ja ka tema ei tahtnud jätta maha oma väikest last, kelle ta oli seal sünnitanud.” See oli kohutav, ta tahtis veel kord asuda pikale teele, et viia Siranuš ema juurde. Kuid see oli asjatu, Siranuš ei näinud enam kunagi oma ema. Õde Hedwig Büll „Lasteleht” nr 5, juuli 1921 „Zonnen-Aufgang” lisa, väljaanne nr 10, juuli 1921 Quelle: Kinderblatt Nr. 5 (Juli 1921), Rückseite Beilage in SA 23. Jgg. H.10 (Juli 1921) Kui ei ole ema! (Pealtnägija jutustus Haruniest) Kas sa tead, mida tähendab igatseda lähedaste järele? Oskad sa ette kujutada, et sul ei ole ema? Ja keegi ei paita su pead enne magamaminekut ega võta sülle, kui oled kurb? Sa ei kuule enam tema armsat häält. Teda ei ole mitte kuskil – oh, milline valu on hinges! Sa nutad ja hüüad „ema”, hüüad uuesti ja uuesti „ema”, aga tema ei tule ega tule. Kui keegi teist on midagi sellist kunagi läbi elanud, siis ta mõistab meie suuri ja väikeseid armeenia lapsi, kes igatsevad kogu aeg oma vanemate järele. Nad on üsna rahul oma eluga meie lastekodus, kuid aeg-ajalt haarab neid kohutav kurbus, sest nad tahavad oma lähedaste juurde. Ükskord läksin ma sööklasse. Seal oli hämar ja mulle tundus, et olen sööklas üksinda. Järsku kuulsin ma mitmest nurgast nuukseid ja nuttu: „Kus on minu ema? Ma tahan oma ema juurde.” Osa lastest oli näinud, kuidas sandarmid viisid nende emad minema ning palju kuid ja aastaid ei olnud nad neist midagi kuulnud. Võib-olla jutustas keegi lastest teistele oma kurba lugu ja hakkas nutma. Vaadates teda, hakkasid pisarad voolama ka teistel ja nii puhkesid nutma kõik, kes olid sööklas. Ma hakkasin neid lohutama ja peagi kuivasid laste pisarad. Kuid mitte kõiki ei õnnestunud nii kiiresti rahustada. Minu ees klassis istus Mairami-nimeline tüdruk. Ta oli umbes 13 aastat vana – orbude varjupaigas ei tea paljud lapsed oma täpset vanust. Mairam oli juba mitu aastat elanud emata. Mairami ema elas kohutavas vaesuses ja hirmsates oludes Marashis, ning oli õnnelik, et tema kallis laps on meie juures Harunies. Ka Mairam oli meie juures õnnelik – ta oli elurõõmus tüdruk ning kui tal õnnestus korraldada mingeid mänge või meelelahutusi, siis tegi ta seda igal võimalusel. Kuid aeg-ajalt istus ta minu ees mornina, vastas tusaselt minu küsimustele ja näitas kogu oma olekuga, et ei soovi õppida. Kui ma hakkasin välja selgitama tema halva tuju põhjusi, puhkes ta nutma: „Ma igatsen nii väga oma ema järele.” Lõpuks andsime alla tema pidevatele ja visadele palvetele ning saatsime tüdruku Marashi. Mairam säras õnnest – varsti näeb ta jälle oma ema! Paari kuu pärast nägin ma Mairami Marashis. Ta oli olnud sunnitud taas lahkuma ema juurest. Tema ema oli nii vaene, et ei suutnud oma last toita. Ema andis tüdruku tööle ühe türklanna juurde. Sealt viidi Mairam minema ja nüüd elas ta põgenikelaagris, mis olid mõeldud naistele, kes olid pagendusaastatel elanud türklaste juures. Mairami nägu ei säranud enam. Mul oli tüdrukust nii kahju. Poiss Avetis kaotas samuti oma ema ja isa. Vanemad olid sunnitud jätma Avetisi ja tema vanema venna maha pika tee ajal tasandikul, mida mööda sandarmid ajasid üha edasi ja edasi kõrbe poole sadu tuhandeid armeenlasi. Mõlemad olid umbes 5–6 aastat vanad. Avetis sattus meie juurde, aga tema vend Akop anti ühte peresse Marashis. Nii elasid nad 2–3 aastat. Avetis käis koolis, oli püüdlik ja andekas poiss, kuid alati vaikne ja tõsine. Kord möödunud suvel, kui ma olin Harunies, ilmus minu ette väike poiss. „Ma olen Avetisi vend,” ütles ta. „Miks sa siia tulid? ” küsisin ma temalt. „Ma hakkasin nii väga igatsema Avetisi järele,” vastas Akop. „Aga kuidas sa siia jõudsid? Kuidas tee leidsid? Marashini on kahe päeva tee, kõrged mäed?” „Ma käisin kogu aeg jalgsi,” vastas Akop. „Ööbisin mahapõletatud Findadžaki külas, kus tagasi tulnud armeenlased elavad telkides. Ma küsisin kogu aeg teed. Lõpuks leidsin teid üles. Ma tahan jääda Avetisiga.” Poisi jutustus liigutas mind. Armastus venna vastu andis talle sellise julguse, et ta otsustas ette võtta pika teekonna mägedes. Nüüd olid kaks venda koos ja õnnelikud. Kord pidin ma minema Adanasse. Ma ootasin rongi Mamure jaamas – ja kes seisis järsku minu ees? – Akop! „Kuhu sa minna kavatsed?” küsisin mina. „Ma lähen nüüd oma vanemaid otsima, ehk on nad Adanas.” „Kuule, Akop, see on võimatu. Sa ei saa asuda üksinda nii kaugele teele!” ütlesin talle. „Ma teatan sinu vanemate nimed headele inimestele Adanas, et nad otsiksid neid.” Kurb Akop oli sunnitud tagasi varjupaika minema; ta oli arvanud, et kõik on palju lihtsam. Kuid igatsus vanemate järele ei kadunud kuskile. Nad arutasid kogu aeg midagi ja tegid plaane. Ja ühel päeval olid nad kadunud – nad mõlemad läksid otsima oma vanemaid. Vaene väike Avetis! Kas sa leidsid oma ema? Kallid saksa lapsed, kas te teate, kui rikkad te olete, sest teil on emad? Palvetage, et meie Issand saadaks armeenlastele rahu ja et armeenia lapsed jääksid oma vanemate juurde ning neid ei lahutataks kunagi oma emast ja isast, et nad ei kaotaks kunagi enam oma vanemaid. Ja kas keegi teist tahaks aidata kaasa, et need üksi jäänud armeenia lapsed saaksid abi? Õde Hedwig Büll „Laste leht”, nr 4, mai/juuni 1921 Lisa „Zonnen-Aufgang”, 23. aastakäik, Väljaanne nr 8/9, mai/juuni 1921 Quelle: Kinderblatt Nr. 4, Mai/Juni 1921 Beilage in SA 23.Jgg., Heft 8/9 (Mai/Juni 1921) ÕDE HEDWIG BÜLL Ma sündisin 23. jaanuaril 1887. aastal Eestis, Läänemere kaldal, päris Euroopa põhjaosas. Olin kuues laps kaheksa venna ja õe hulgas. Minu kodulinn Haapsalu on väike sadamalinn 3000 elanikuga. Suvel saabus sinna palju puhkajaid kõige erinevamatest maadest. Minu isal oli seal mudaravila. Ma kasvasin eemal suurte linnade saginast, armastasin merd, metsi, Eestimaa kauneid lagendikke. Tänu vanematele oli mul õnnelik ja rahulik lapsepõlv. Eesti oli Venemaa provints ja kuni 15. eluaastani käisin ma vene riigikoolis. Pärast saadeti mind Sankt-Peterburgi, saksa protestantlikku kooli, kus sain kolme aasta pärast bakalaureuse kraadi. Need aastad olid otsustavad minu elus – just siis omandasingi ma vaimse hariduse, mis määras kindlaks minu tuleviku. Issand sisendas minusse soovi teda tundma õppida ja mõned raamatud jätsid mulle sügava mulje. Siis ma otsustasin sõita misjonärina Indiasse koos ühe oma armastatud õega. Kuid tundsin, et mu minevik on tugevam minu soovidest ning kannatasin üha rohkem nende pattude pärast, mis mind kinni hoidsid. 1903. aasta suvel saabus Haapsallu evangelist M. Kargel, kes saatis M. Bedeckeri tolle reisi ajal mööda Siberit. Ta oli väga tuntud Venemaal ja kavatses Haapsalus läbi viia mõned koosolekud, mõned neist – meie majas. Teda kuulates mõistsin ma selgelt, et pean oma elu pühendama Issanda teenimisele. See oli unustamatu päev, minu hinges käis võitlus, kuid ma otsustasin kindlalt, et minu saatus peab olema seotud meie Lunastaja teenimisega. Ma pidin sõitma tagasi Sankt-Peterburgi, kus elasin usukaaslaste peres pansionil. Koolis ei jaganud keegi mu veendumusi ja minu jaoks oli ootamatu leida toetust vene aristokraatide hulgas, kellel oli ülisuur mõju Sankt-Peterburi vaimse elu arengule. Näiteks vürstinna Lieveni palee uksed olid alati avatud evangelistidele, kes saabusid siia mujalt Venemaalt ja Saksamaalt. Minu hinges käis sel ajal sisemine võitlus, mida iseloomustasid tõusud ja mõõnad, kuid ma jäin truuks valitud eesmärgile ja veendusin oma valiku õigsuses. Mäletan hästi seda vaimustust, mis valitses Sankt-Peterburis pärast Venemaa-Jaapani sõja väljakuulutamist. Mäletan, kuidas minu armastatud Eestis puhkes revolutsiooniline terror. Mitmed mõisad põletati maatasa ning vihkamine eestlaste ja baltisakslaste vahel kasvas. Just sel ajal tunnetasin palvete jõudu. Tean, et minu ema palved päästsid mu Peterburis sel äreval ajal. Samal ajal suri mu isa. 1903. aastal sain ma bakalaureuse kraadi, kuid esialgu ei teadnud, millega hakkan tegelema. Kuid ma olin veendunud, et on olemas midagi, mida pean tegema – pühendama oma elu Issanda teenimisele. Mul avanes võimalus tutvuda saksa evangeelse kooli tegevusega Malches ja aasta pärast läbisin ma ema loal ümberkvalifitseerimiskursused. Kursused andsid mulle hindamatud kogemused ja sügavad teadmised. Õpingute ajal lugesin läbi raamatu armeenlaste saatusest ning soov töötada selle rahva hulgas sundis mind astuma evangeelsesse kooli. Peagi sain ma Frankfurdist armeenlasi toetavast organisatsioonist kutse töötada Türgis Marashi misjonärikeskuses. Ent minu nooruse tõttu saadeti mind alguses ühte saksa külla, kus töötasin naiste ja lastega. Pärast sain ühelt tsaariõukonna daamilt kutse töötada Peterburis vaeste hulgas. Seal töötasin ma mõned kuud. 1909. aastal algas Kiliikias taas kohutav veresaun, ja minu sõit Idasse lükkus taas edasi. Misjonikomitee soovitusel läbisin vastloodud koolis õpetajate-misjonäride koolituse. Seal õppisin kaks aastat ja lõpuks, 1911. aastal sain pühendada oma elu sellele tööle, mis oli minule määratud. Vaatamata sellele, et lahkumine lähedastest oli väga raske, oli mu süda täis rõõmu – lõpuks saan teha seda, mille poole olen nii väga püüelnud. Aastatel 1911–1916 õpetasin ma Marashi orbude varjupaigas, kus töötasin koos oma sõbranna Marie Levonjaniga, kes oli lõpetanud „Воn-Рasteuгi” Strasbourgis. Kooli tegevus toimus euroopalikel alustel. See koostöö tõi meile mõlemale suurt rõõmu. Väga tugevat mõju avaldas mulle suhtlemine õde Beatrice Rohneriga, kes töötas samuti Marashis. 1916. aastal saatis Harunie varjupaiga direktsioon mind teise misjonijaama. Eelmisel aastal oli alanud kohutav armeenlaste deporteerimine ja meie südamed olid lõhkemas kõigist neist metsikustest, mille tahtmatuteks tunnistajateks olime saanud. Samal ajal valitses minu kodumaal revolutsiooniline ja bolševistlik terror ning mitmed lähedased inimesed langesid selle ohvriks. Peaaegu aasta ei teadnud ma oma koduste kohta midagi. 1919. aastal sain ma puhkuse ja lahkusin Türgist, et sõita oma pere juurde. Teel, Konstantinoopolis, sain teate oma ema surmast. Asjaolud sundisid mind peatuma Austrias, Gratzis, oma eaka tädi juures, kelle eest hoolitsesin umbes poolteist aastat. Ja alles 1921. aastal õnnestus mul jõuda Eestisse, oma lähedaste juurde. Marashi tagasi pidin sõitma aasta pärast, kuid jäin haigeks ja see uks sulgus minu jaoks igaveseks. Kuue kuu pärast, 1921. aastal õnnestus mul sõita taas Idasse, seekord juba vastloodud idamisjoni Action Chrétienne en Orient kaudu. Aleppost sai minu uus tegevuskoht. Seal töötasin ma armeenia põgenikega meie Issanda nimel. Kristus ise suunas mind ja täitis minu elu õnnega ... Le Levant, nr 4, veebruar-märts, 1931


source: wikipedia

text: ''Siin on loetletud kirjandusteoseid. # "12 tooli" (Ilf ja Petrov) "1Q84" (Haruki Murakami) "20 000 ljööd vee all" (Jules Verne) "4510 Fahrenheiti" (Ray Bradbury) "80 päevaga ümber maailma" (Jules Verne) A "Aabitsa kukk" (Andrus Kivirähk) "Aadama mäng" "Aarete saar" (Robert Louis Stevenson) "Abbey Grange'i mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "ABC mõrvad" (Agatha Christie) "Absolution Gap" (Alastair Reynolds) "Adam Bede" (George Eliot) "Achilleuse laul" (Madeline Miller) "Aeg antud elada, aeg antud surra" (Erich Maria Remarque) "Aeliita" (Aleksei Tolstoi) "Aeneis" (Vergilius) "Agu Sihvka annab aru" (Jaan Rannap) "Ahasveeruse uni" (Ene Mihkelson) "Ahermaa" (T. S. Eliot) "Ahvikäpp" (W. W. Jacobs) "Ahvide planeet" (Pierre Boulle) "Aken" (Madis Kõiv) "Alasti lõunasöök" (William Burroughs) "Alice Imedemaal" (Lewis Carroll) "All My Sons" (Arthur Miller) "Ameerika psühhopaat" (Bret Easton Ellis) "Amfiibinimene" (Aleksandr Beljajev) "Anarhia (Tõnu Trubetsky luulekogu)" (Tõnu Trubetsky) "Andromeeda udukogu" (Ivan Jefremov) "Androslanna" (Terentius) "Angela tuhk" (Frank McCourt) "Ankruketi lõpp on laulu algus" (Ilmar Laaban) "Antigone" (Sophokles) "Antonius ja Kleopatra (William Shakespeare) "Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus" (Indrek Hargla) "Apteeker Melchior ja Pirita kägistaja" (Indrek Hargla) "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus" (Indrek Hargla) "Arabella, mereröövli tütar" (Aino Pervik) aranjakad "Arbuusisuhkrus" (Richard Brautigan) "Argipäev" (Oskar Luts) "Argonautika" (Apollonios Rhodoselt) "Arkaadia" (Tom Stoppard) "Armastuse lugu" (Erich Segal) "Armastus kolme apelsini vastu" (muinasjutt) "Armastus kolme apelsini vastu" (Carlo Gozzi) "Arst vastu tahtmist" (Molière) "Asum" (Isaac Asimov) "Atharvaveeda" "Augud" (Louis Sachar) "August Oja päevaraamat" (Merle Karusoo) "Augustivalgus" (William Faulkner) "Ay, Carmela!" (José Sanchis Sinisterra) B "Bambi" (Felix Salten) "Bard Beedle'i lood" (J. K. Rowling) "Baskerville'ide koer" (Arthur Conan Doyle) "Beowulf" (anglosaksi eepos) "Berliini paplid" (Anne B. Ragde) "Berülldiadeemi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) Bhagavadgītā (osa Vyāsa eeposest "Mahābhārata") "Biarmia" (Kallistrat Žakov) "Billy Bathgate" (Edgar Lawrence Doctorow) "Blue Remembered Earth" (Alastair Reynolds) "Boscombe'i oru mõistatus" (Arthur Conan Doyle) braahmanad "Bremeni linna moosekandid" (vennad Grimmid) "Brisingr" (Christopher Paolini) "Bruce-Partingtoni plaanide mõistatus (Arthur Conan Doyle) "Bruno's Dream" (Iris Murdoch) "Bullerby lapsed" (Astrid Lindgren) "Birdy" (William Wharton) C "Canterbury lood" (Geoffrey Chaucer) "Casino Royale" (Ian Fleming) "Changhen ge" (Bai Juyi) "Charles Augustus Milvertoni mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Charlie ja šokolaadivabrik" (Roald Dahl) "Charlotte koob võrku" (Elwyn Brooks White) "Check out" (Kaur Kender) "Colomba" (Prosper Mérimée) D "Da Vinci kood" (Dan Brown) "Danny, maailma parim" (Roald Dahl) "Dekameron" (Giovanni Boccaccio) "Dina raamat" (Herbjørg Wassmo) "Direktor. Ühe turu erastamise lugu" (Andres Anvelt) "Doonori meelespea" (Mati Unt) "Dorian Gray portree" (Oscar Wilde) "Draama Liivimaal" (Jules Verne) "Džuudopoisid" (Janno Põldma) "Dublinlased" (James Joyce) "Dumbo" (Helen Aberson ja Harold Perl) "Düün" (Frank Herbert) E "Ebahaige" (Molière) "Ebanormaalne" (Kaur Kender) "Edevuse laat" (William Makepeace Thackeray) "Edevuse tuleriit" (Tom Wolfe) "Egeri tähed" (Géza Gárdonyi) "Egilli saaga" "Ei lähe kõrvalteed" "Ei saa mitte vaiki olla" (Anna Haava) "Eile nägin ma Eestimaad!" (Juhan Liiv) "Eiríkr Punase saaga" "Ela ja lase teistel surra" (Ian Fleming) "Elu allikad" (Mihkel Mutt) "Elu ja armastus" (A. H. Tammsaare) "Eluslaevad" (Robin Hobb) "Emajõe kallastelt Jäämereni" "Emajõe ääres kasvanud" "Eneida" (Ivan Kotljarevskõi) "Eragon" (Christopher Paolini) "Erakordselt vali ja uskumatult lähedal" (Jonathan Safran Foer) "Erakvähid" (Anne B. Ragde) "Etüüd punases" (Arthur Conan Doyle) F "Fabian. Ühe moralisti lugu" (Erich Kästner) "Fantastiline valgus" (Terry Pratchett) "Fantastilised elukad ja kust neid leida" (J . K. Rowling) "Faust" (Johann Wolfgang von Goethe) "Felix Ormusson" (Friedebert Tuglas) "Frankenstein" (Mary Shelley) "Fredegunde, Neustria kuninganna" (Raivo Seppo) G "Gei wo laoye mai yugan" (Gao Xingjian) "Georgica" (Vergilius) "Giovanni tuba" (James Baldwin) "Gloria Scott" (Arthur Conan Doyle) "Gomorra" (Roberto Saviano) "Goodbye, Mr. Chips" (James Hilton) "Gösta Berlingi saaga" (Selma Lagerlöf) H "Haapsalu detektiiv" (Juhan Paju) "Hamlet" (William Shakespeare) "Harry Potter ja Azkabani vang" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja Fööniksi Ordu" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja saladuste kamber" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja segavereline prints" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja surma vägised" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja tarkade kivi" (J. K. Rowling) "Harry Potter ja tulepeeker" (J. K. Rowling) "Harti sõda" (John Katzenbach) "Hea meremeeste hoidja" (Juhan Smuul) "Hea sadam" (August Mälk) "Hea uus ilm" (Aldous Huxley) "Heliseb-kõliseb..." (Teet Kallas) "Hernani" (Victor Hugo) "Hiired tuules" (Mihkel Mutt) "Hiirelõks" (Agatha Christie) "Hiiu lossist – Siberisse" (Mihkel Aitsam) "Hilja novembris" (Tove Jansson) "Hirmu org" (Arthur Conan Doyle) "Hingede öö" (Karl Ristikivi) "Hirvekütt" (James Fenimore Cooper) "Hobune, kes kaotas prillid ära" (Hannu Mäkelä) "Hommikueine Tiffany juures" (Truman Capote) "Hommiku pool Eedenit" (John Steinbeck) "Honors at Dawn" (Arthur Miller) "Hookuspookus" (Kurt Vonnegut) "House of Suns" (Alastair Reynolds) "Hugo Cabret' leiutis" (Brian Selznick) ""Hukkunud Alpinisti" hotell" (Arkadi Strugatski, Boriss Strugatski) "Hulkur Rasmus" (Astrid Lindgren) "Hõbelauk" (Arthur Conan Doyle) "Hõbevalge" (Lennart Meri) "Hõbevalgem" (Lennart Meri) "Häbbi sellel', kes petta tahhab! (Peter Andreas Johann Steinsberg) "Häda ellujäänuile (Daniel Woodrell) "Hääletu ruum" (Herbjørg Wassmo) "Hüljatud" (Victor Hugo) "Hüvasti, kollane kass" (Mati Unt) I "Idioot" (Fjodor Dostojevski) "Idioot" (August Gailit) "Idüll uppuva koeraga" (Michael Köhlmeier) "Igitee" (Antti Tuuri) Iidmaa sari (Maniakkide Tänav) "Ilias" (Homeros) "Ilusast naisest ei saa head muumiat" (Aarne Ruben) "Imede saar" (Karl Ristikivi) "Inglid Ameerikas" (Tony Kushner) "Inglise patsient" (Michael Ondaatje) "Inimese saatus" (Mihhail Šolohhov) "Inimese teekond" (Karl Ristikivi) "Inimorjusest" (William Somerset Maugham) "Insener Garini hüperboloid" (Aleksei Tolstoi) "Inseneri pöidla mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Intervjuu vampiiriga" (Anne Rice) "Isad ja pojad" (Ivan Turgenev) "Ivanhoe" (Walter Scott) J "J. Alfred Prufrocki armulaul" (T. S. Eliot) "Ja päike tõuseb" (Ernest Hemingway) "Ja taamal laulavad metsad" (Trygve Gulbranssen) "Jadžurveeda" "Janu" (Valev Uibopuu) "Jevgeni Onegin" (Aleksandr Puškin) "Jobu" (Eduard Vilde) "Josefine Mutzenbacher" "Julio Jurenito" (Ilja Ehrenburg) "Jumalaema kirik Pariisis" (Victor Hugo) "Jumalik komöödia" (Dante Alighieri) "Jussikese seitse sõpra" (Silvi Väljal) "Justine" (markii de Sade) "Juudit" (A. H. Tammsaare) "Jäljed lumel" (Georgi Brjantsev) "Jälle need naksitrallid. Esimene raamat" (Eno Raud) "Jälle need naksitrallid. Teine raamat" (Eno Raud) "Järeltulijad" (Kaui Hart Hemmings) "Jänese aasta" (Arto Paasilinna) "Jääauku" (Helga Nõu) "Jää ja tule laul" (George R. R. Martin) "Jäälätted" (Bernard Kangro) K "Kaame sõduri mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kabiri laulud" (Kabir) "Kadunud peigmehe juhtum" (Arthur Conan Doyle) "Kadri" (Silvia Rannamaa) "Kadunud paremäär-kaitsja mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kadunud viiuldaja" (Juhan Paju) "Kaelkirjak" (Andrus Kivirähk) "Kaelkirjaku kael" (Judith Schalansky) "Kahekordne mäng" (Karl Ristikivi) "Kahe ookeani saladus" (Grigori Adamov) "Kaitseala" (Kristiina Ehin) "Kajakas" (Anton Tšehhov) "Kaka ja kevad" (Andrus Kivirähk) "Kaklusklubi" (Chuck Palahniuk) "Kaks kantsi" (J. R. R. Tolkien) "Kaks kaptenit" (Venjamin Kaverin) "Kalevala" (Elias Lönnrot) "Kalevipoeg" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Kalle Blomkvist ja Rasmus" (Astrid Lindgren) "Kallis härra Q" (Aino Pervik) "Kammeljas" (Günter Grass) "Kangelane tiigrinahas" (Šotha Rusthaveli) "Kangelased nagu meie" (Thomas Brussig) "Kapsapea" (Oskar Luts) "Kapten Corelli mandoliin (Louis de Bernières) "Kapten Granti lapsed" (Jules Verne) "Kapten Hatterase seiklused" (Jules Verne) "Karbiküla" ehk "Karbitänav" (John Steinbeck) "Karlsson katuselt hiilib jälle" (Astrid Lindgren) "Karlsson katuselt lendab jälle" (Astrid Lindgren) "Karge meri" (August Gailit) "Karmavõlad" (Inga Raitar) "Karu süda" (Nikolai Baturin) "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" (Philip K. Dick) "Kass arvab, et..." (Leida Kibuvits) "Kassett '88", luulekassett (Ringo Ringvee, Karl Martin Sinijärv, Tõnu Trubetsky, Märt Väljataga) "Kassimäng" (István Örkény) "Kasuema" (Silvia Rannamaa) "Katk" (Albert Camus) "Kauka jumal" (August Kitzberg) "Kaunitar ja koletis" "Keisri hull" (Jaan Kross) "Kellavärgiga apelsin" (Anthony Burgess) "Kellel on Venemaal hea elada" (Nikolai Nekrassov) "Kellele lüüakse hingekella" (Ernest Hemingway) "Kesköö raamatukogu" (Matt Haig) "Keskööpäike" (Stephenie Meyer) "Kessu ja Tripp" (Robert Vaidlo) "Kevade" (Oskar Luts) "Kevadkülvi volinik" (Karl Helemäe) "Kihnu-Jõnn ehk Metskapten" (Juhan Smuul) "Kilplased" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Kirjad India ookeanilt" (Georg Kirsberg) "Kirjad Sõgedate külast" (Juhan Smuul) "Kirju liblika suvi" (Leelo Tungal) "Kirjutajad" (Maimu Berg) "Klaasist loomaaed" (Tennessee Williams) "Klaasist võti" (Dashiell Hammett) "Klaaspärlimäng" (Hermann Hesse) "Klounid ja faunid" (August Gailit) "Kodanlasest aadlimees" (Molière) "Koduabiline" (Kathryn Stockett) "Kodune patsient" (Arthur Conan Doyle) "Kogutud novellid I–III" (August Gailit) "Koidukuma" (Stephenie Meyer) "Koit ja Hämarik" (Friedrich Robert Faehlmann) "Kollane nägu" (Arthur Conan Doyle) "Kolm musketäri" (Alexandre Dumas vanem) "Kolm põrsakest" (muinasjutt) "Kolme Garridebi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kolme katku vahel" (Jaan Kross) "Kolme raamat" (Lloyd Alexander) "Kolme ärkliga maja mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kolme üliõpilase mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kolmekrossiooper" (Bertolt Brecht) "Kool piiril (Géza Ottlik) "Kreeka keele tõlk" (Arthur Conan Doyle) "Kriipsukujukeste mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kristus peatus Ebolis" (Carlo Levi) "Kroonu onu" (Juhan Kunder) "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (Eduard Vilde) "Kui päike läheb looja" (August Gailit) "Kui tuvid kadusid" (Sofi Oksanen) "Kui tähtis on olla tõsine" (Oscar Wilde) "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (Joachim Knauth) "Kujuteldavate olendite raamat" (Jorge Luis Borges) "Kuldmamma" (Aleksander Heintalu) "Kuldne karikas" (Henry James) "Kuldrannake" (Ado Reinvald) "Kuldsete näpitsprillide mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (Aleksei Tolstoi) "Kultuuritõkestus" (Kalle Lasn) "Kummardus Katalooniale" (George Orwell) "Kuninga tagasitulek" (J. R. R. Tolkien) "Kuninga uued rõivad" (Hans Christian Andersen) "Kuningal on külm" (A. H. Tammsaare) "Kuningas Lear" (William Shakespeare) "Kuningas Oidipus" (Sophokles) "Kunksmoor" (Aino Pervik) "Kuradijala mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kuristik rukkis" (Jerome David Salinger) "Kuritöö ja karistus" (Fjodor Dostojevski) "Kuu aega maal" (Ivan Turgenev) "Kuue Napoleoni mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kuukivi" (Wilkie Collins) "Kuulsa kliendi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kuulsuse narrid" (Eduard Bornhöhe) "Kuunar "Kolumbus"" (Nikolai Trublaini) "Kõik see silmale nähtamatu valgus" (Anthony Doerr) "Kõrboja peremees" (A. H. Tammsaare) "Kõrge Kuningas" (Lloyd Alexander) "Kõrgest soost poissmehe mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Kärbes" (A. H. Tammsaare) "Kärbeste jumal" (William Golding) Käsu Hansu nutulaul (Käsu Hans) "Kääbik ehk Sinna ja tagasi" (J. R. R. Tolkien) "Küla põleb kahest otsast" (Raimond Kolk) "Külm halastus" (Daniel Woodrell) "Külmale maale" (Eduard Vilde) "Kümme väikest neegrit" (Agatha Christie) "Kütt" (James Aldridge) "Küünlad põlevad lõpuni" (Sándor Márai)) L "Laevastikuleping" (Arthur Conan Doyle) "Lahtine aken" (Andrzej Piwowarczyk) "L'Astrée" (Honoré d'Urfé) "Lasud kodutänaval" (Juhan Paju) "Laul Haiavatast" (Henry Wadsworth Longfellow) "Laul tulipunasest lillest" (Johannes Linnankoski) "Laulude raamat" "Leedi Frances Carfaxi kadumine" (Arthur Conan Doyle) "Leedi Windermere'i lehvik" ("Oscar Wilde") "Lembitu" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Lembitu" (Aristarch Sinkel) "Lendluudpall läbi aegade" (J. K. Rowling) "Lepatriinupunane" (Leida Kibuvits) "Lepitus" (Ian McEwan) "Libahunt" (August Kitzberg) "Liblikas" (Andrus Kivirähk) "Liblikas ja peegel" (Jaan Kaplinski) "Liisil on punane pliiats" (Pedro Krusten) "Liivakella sanatoorium" (Bruno Schulz) "Limpa ja mereröövlid" (Andrus Kivirähk) "Linnud" (Aristophanes) "Lipamäe" (Wimberg) "Lissaboni öö" (Erich Maria Remarque) "Llyri loss" (Lloyd Alexander) "Lohe hambad" (Karl Ristikivi) "Lohejooksja" (Khaled Hosseini) "Lohetätoveeringuga tüdruk" (Stieg Larsson) "Lolita" (Vladimir Nabokov) "Loojangul lahkume Tallinnast" (Einar Sanden) "Loomade farm" (George Orwell) "Looritatud üürniku mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Lugu Igori sõjaretkest" "Lugu lendavate taldrikutega" (Eno Raud) "Luus" (Peeter Sauter) "Lõikepind" (Gillian Flynn) "Lõvi, nõid ja riidekapp" (C. S. Lewis) "Lõvilaka mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Läänerindel muutuseta" (Erich Maria Remarque) M "Ma armastasin sakslast" (A. H. Tammsaare) "Ma armastasin venelast" (Maimu Berg) "Maa ja rahvas" (Rudolf Sirge) "Maag" (John Fowles) "Maailmavalitseja" (Aleksandr Beljajev) "Maaklerikontori ametnik" (Arthur Conan Doyle) "Maamõõtjate ajad" (Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte) "Mabinogion" "Macbeth" (William Shakespeare) "Madlike" (Astrid Lindgren) "Madlike ja Jaanikingu põnn" (Astrid Lindgren) "Mahtra sõda" (Eduard Vilde) "Malakas" (Terry Pratchett) "Malta pistrik" (Dashiell Hammett) "The Man Who Had All the Luck" (Arthur Miller) "Manas" "Mandariinid" (Simone de Beauvoir) "Mandžuuria kandidaat" (Richard Cordon) "Manon Lescaut" (Antoine François Prévost) "Mao tee kalju peal" (Torgny Lindgren) "Marraskil taevas" (Herbjørg Wassmo) "Marsi printsess" (Edgar Rice Burroughs) "Marslane" (Andy Weir) "Mary Poppins" (raamat; P. L. Travers) "Mary Poppins" (raamatusari; P. L. Travers) "Mastorava" (Aleksandr Šaronov jt) "Mazarini kalliskivi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Max ja Moritz" (Wilhelm Busch) "Medeia" (Euripides) "Meeletu" (Jaan Tätte) "Meelis" (Enn Kippel) "Mees, kes jäi ellu" (Michael Punke) "Mees, kes teadis ussisõnu" (Andrus Kivirähk) "Mees lamas surnult" (Ngaio Marsh) "Meeter ja Demeeter" (Hasso Krull) "Meie mees Havannas" (Graham Greene) "Meister ja Margarita" (Mihhail Bulgakov) "Meisterdetektiiv Blomkvist" (Astrid Lindgren) "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" (Astrid Lindgren) "Me peame rääkima Kevinist" (Lionel Shriver) "Meluha surematud" (Amish Tripathi) "Merkuuri tütar" (Aili Paju) "Mesilased" (Meelis Friedenthal) "Mesmeri ring" (Jaan Kross) "Mida teha emaga" (Mari Saat) "Midnight Express" (Billy Hayes ja William Hoffer) "Miia-Milla-Manda" (Joyce Lankester Brisley) "Mina, robot" (Isaac Asimov) "Mingem üles mägedele" (Mihkel Veske) "Minu inimesed" (Chalice) "Minu lapsepõlve Paganamaa" (Julius Ungru) "Minu pere ja muud loomad" (Gerald Durrell) "Misantroop" (Molière) "Mitu suve ja kevadet" (Jaan Kaplinski) "Moll Flanders" (Daniel Defoe) "Momo" (Michael Ende) "Morelya Manthony saladused" (Maiu Laaneoja) "Moskva–Petuški" (Venedikt Jerofejev) "Mowgli" (Rudyard Kipling) "Mudasegaja armuke" (Juhan Paju) "Muinasmaa" (August Gailit) "Mu isamaa on minu arm" (Lydia Koidula) "Muhu monoloogid" (Juhan Smuul) "Musgrave'i rituaal" (Arthur Conan Doyle) "Must kohv" (Agatha Christie) "Must nool" (Robert Louis Stevenson) "Must pada" (Lloyd Alexander) "Must vihm" (Masuji Ibuse) "Musta mantliga mees" (Eduard Vilde) "Musta Peetri mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Musta risti ikke all" (Aristarch Sinkel) "Muumipapa ja meri" (Tove Jansson) "Muumipapa memuaarid" (Tove Jansson) "Mõistus ja tunded" (Jane Austen) "Mõned päevad septembris" (Raimond Kolk) "Mõrsjalinik" (Karl Ristikivi) "Mõrv golfiväljakul" (Agatha Christie) "Mõrv Idaekspressis" (Agatha Christie) "Mõrvad Mesopotaamias" (Agatha Christie) "Mõõgaga mõõdetud maa" (Aristarch Sinkel) "Mäeküla piimamees" (Eduard Vilde) "Mäng sõiduplaaniga" (Seichō Matsumoto) "Märgutuled Padalaiul" (Eno Raud) "Müürililleks olemise iseärasused" (Stephen Chbosky) N "Naeruväärsed eputised" (Molière) "Nagu teile meeldib" (William Shakespeare) "Naiste maailm" (Henn-Kaarel Hellat) "Naksitrallid. Esimene raamat" (Eno Raud) "Naksitrallid. Teine raamat" (Eno Raud) "Naljakas tüdruk" (Nick Hornby) "Narva kosk" (Vladimir Beekman) "Nardid" "Neio koolulaul & Suurõq sajaq" (Anne Vabarna) "Neli monoloogi Püha Jüri asjus" (Jaan Kross) "Nelja märk" (Arthur Conan Doyle) "Neuromant" (William Gibson) "Nibelungide laul" "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi" (Selma Lagerlöf) "Nimed marmortahvlil" (Albert Kivikas) "No Country for Old Men" (Cormac McCarthy) "Noore Wertheri kannatused" (Johann Wolfgang von Goethe) "Noored hinged" (A. H. Tammsaare) "Noorkuu" (Stephenie Meyer) "Norwoodi ehitusmeistri mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Nukitsamees" (Oskar Luts) "Nullpunkt" (Margus Karu) "Nõidur" (Andrzej Sapkowski) "Nõiduse õpilane" (Karl Ristikivi) "Nõmmekingsepad" (Aleksis Kivi) "Nähtamatu laps" ja teisi jutte (Tove Jansson) "Nähtamatu mees" (Herbert George Wells) "Näitlikud novellid" (Miguel de Cervantes) "Näkimadalad" (Herman Sergo) "Näljamängud" (Suzanne Collins) "Näota mõrvarid" (Henning Mankell) "Närvitrükk" (Joel Sang, Toomas Liiv, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm) O "Odüsseia" (Homeros) "Ohtlik jaanipäev" (Tove Jansson) "Ohtlikud suhted" (Pierre Choderlos de Laclos) "Ohvrilaev" (Gert Helbemäe) "Ohvrisuits" (Gustav Suits) "Oikumeeni äärel" (Ivan Jefremov) "Olemise talumatu kergus" (Milan Kundera) "Olen kolmeteistkümne aastane" (Merle Karusoo) "Oliver Twist" (Charles Dickens) "Ooperikummitus" (Gaston Leroux) "Orlando furioso" (Ludovico Ariosto) "Oskar ja asjad" (Andrus Kivirähk) "Ossiani laulud" (James Macpherson) "Ostře sledované vlaky" (Bohumil Hrabal) "Othello" (William Shakespeare") P "Paat" (Kauksi Ülle) "Padjamärkmed" (Sei Shōnagon) "Pahupidikool kukub kokku" (Louis Sachar) "Pahupidikooli isemoodi lood" (Louis Sachar) "Paigallend" (Jaan Kross) "Pajupill" (Juhan Jaik) Palestiina laul (Walther von der Vogelweide) "Palgasõdur. Üksik hunt" (Kalle Klandorf) "Pál-tänava poisid" (Ferenc Molnár) "Pantrikuru vangid" (Vahtang Ananjan) "Pappkarbi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Paradiisi Illu" (Lembit Kivisaar) "Paradiisi pärisperenaine" (Leida Kibuvits) "Parzival" (Wolfram von Eschenbach) "Patrioot" (Terry Pratchett) "Peata ratsanik" (Thomas Mayne Reid) "Peenike punane joon" (James Jones) "Peer Gynt" (Henrik Ibsen) "Peeter Lätlane" (Georges Simenon) "Peko" (Anne Vabarna) "Pelikani memorandum" (John Grisham) "Pensionärist maalermeistri mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Peterburg" (Andrei Belõi) "Pidu katku ajal (Aleksandr Puškin) "Pii elu" (Yann Martel) "Piiririik" (Tõnu Õnnepalu) "Pikad sammud" (A. H. Tammsaare) "Pime raamat" (Toomas Raudam) "Pimeda klaasverandaga maja" (Herbjørg Wassmo) "Pinnaletõus" (Margaret Atwood) "Pinocchio seiklused" (Carlo Collodi) "Pipi Pikksukk" (Astrid Lindgren) "Pisuhänd" (Eduard Vilde) "Plekktrumm" (Günter Grass) "Pogo" (Tõnu Trubetsky) "Polaarekspress" (Chris Van Allsberg) "Pommeri aed" (Mats Traat) "Pool kollast Päikest" (Chimamanda Ngozi Adichie) "Popi ja Huhuu" (Friedebert Tuglas) "Popol Vuh" "Postiteenistus" (Terry Pratchett) "Prints ja kerjus" (Mark Twain) "Priory kooli mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Professor Lillepooli kroonika" (Herta Laipaik) "Professor Martensi ärasõit" (Jaan Kross) "Prohvet Maltsvet" (Eduard Vilde) "Protsess" (Franz Kafka) "Puhastus" (Sofi Oksanen) "Punapeade liit" (Arthur Conan Doyle) "Punane elavhõbe" (Andres Anvelt) "Punane sorgo" (Mo Yan) "Punase kambri unenägu" (Cao Xueqin) "Punase ringi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Punaste pöökide mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Purpurne surm" (August Gailit) "Purpurpunaste pilvede maa" (Arkadi Strugatski, Boriss Strugatski) "Purustatud õhuloss" (Stieg Larsson) "Pushing Ice" (Alastair Reynolds) "Puu on puude kõrgune" (Heiki Vilep) "Puulane ja Tohtlane" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Põlev lipp" (Karl Ristikivi) "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Anton Hansen Tammsaare) "Päevanurme" (Astrid Lindgren) "Päikesevarjutus" (Stephenie Meyer) "Pärand" (raamat, Christopher Paolini) "Pärand" (sari, Christopher Paolini) "Päris kriminaalne lugu" (Eno Raud) "Pöial-Liisi" (Hans Christian Andersen) "Pöörane Villemiine" (Raivo Seppo) "Pöördtoolitund" (Jaan Kross) "Püha ja õudne lõhn" (Robert Kurvitz) "Püüa päeva" (Saul Bellow) Q "¡Que viva la música!" (Andrés Caicedo) "Queen Bees and Wannabes" (Rosalind Wiseman) R "Raevuka oja org" (Benno Voelkner) "Rakvere romaan" (Jaan Kross) "Rapuntsel" (Jacob Grimm ja Wilhelm Grimm) "Rasmus, Pontus ja Lontu" (Astrid Lindgren) "Raudsed käed" (Eduard Vilde) "Rehepapp ehk November" (Andrus Kivirähk) "Reigate'i mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Reigi õpetaja" (Aino Kallas) "Reinuvader Rebane" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Reis maakera südamesse" (Jules Verne) "Relvis mehed" (Terry Pratchett) "Riders to the Sea" (John Millington Synge) "Rigveeda" "Riia koerad" (Henning Mankell) "Rist ja rõõm" (Leida Kibuvits) "Ristideta hauad" (Arved Viirlaid) "Ristikoerad" (Juhan Sütiste) "Ristisõitjad" (August Gailit) "Robinson Crusoe" (Daniel Defoe) "Rob Roy" (Walter Scott) "Roger Ackroydi mõrvamine" (Agatha Christie) "Roheline miil" (Stephen King) "Rohelised aasad" (Anne B. Ragde) "Rohelised maskid" (Holger Pukk) "Roheliste lippude reservaat" (Tiit Tarlap) "Rohtaed" (Karl Ristikivi) "Rolandi laul" "Romeo, Julia ja pimedus" (Jan Otčenášek) "Roniva mehe mõistatus" "Rooma päevik" (Karl Ristikivi) "Roosiromaan" "Roostevaba mõõk" (Eno Raud) "Rops" (Boris Kabur) "Rops aitab kõiki" (Boris Kabur) "Rõõmulaul" (Karl Ristikivi) "Räestu raamat" (Lauri Sommer) "Rändur Taran" (Lloyd Alexander) "Röövlitütar Ronja" (Astrid Lindgren) S "Saabastega kass" (Charles Perrault) "Saatan ihus" (Raymond Radiguet) "Saatanlikud värsid" (Salman Rushdie) "Saatusetus" (Imre Kertész) "Sabatäht" (Tove Jansson) "Sabrina, teismeline nõid" "Sada aastat üksildust" (Gabriel García Márquez) "Salaaed" (Frances Hodgson Burnett) "Saladuslik juhtum Stylesis" (Agatha Christie) "Saladuslik saar" (Jules Verne) "Salajane ajalugu" (Donna Tartt) "Samarkandi amulett" (Jonathan Stroud) "Sannikovi maa" (Vladimir Obrutšev) "Sari õnnetuid lugusid" (Daniel Handler) "Sassuuni Davith" "Satyricon" (tõenäoliselt Petronius) "Savijalad" (Terry Pratchett) "Seaduse ees" (Franz Kafka) "Seeba kuninganna sõrmus" (Henry Rider Haggard) "Seesama jõgi" (Jaan Kaplinski) "Seisab üksi mäe peal" (Maimu Berg) "Seitse aastat Tiibetis" (Heinrich Harrer) "Seitse Teeba vastu" (Aischylos) "Seitsmes laps" (Erik Valeur) "Seitsmes rahukevad" (Viivi Luik) "Sellest mustast mungast" (Gert Helbemäe) "Serafima ja Bogdan" (Vahur Afanasjev) "Shāhnāmeh" "Sherlock Holmesi memuaarid" (Arthur Conan Doyle) "Sherlock Holmesi märkmeraamat" (Arthur Conan Doyle) "Sherlock Holmesi seiklused" (Arthur Conan Doyle) "Sherlock Holmesi tagasitulek" (Arthur Conan Doyle) "Shirley" (Charlotte Brontë) "Shōgun" (James Clavell) "Shoscombe Old Place'i mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Sigtuna väravad" (Karl Ristikivi) "Siidrimaja reeglid" (John Irving) "Siil udus" (Sergei Kozlov) "Siin Põhjatähe all" (Väinö Linna) "Siiski on elu ilus" (Anna Haava) "Siit igavikku" (James Jones) "Sild Terabithiasse" (Katherine Paterson) "Sild üle Kwai jõe" (Pierre Boulle) "Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan (Mõhhailo Petrenko) "Simunapäev" (Kristiina Ehin) "Sinimandria" (Hugo Raudsepp) "Sinise granaatkivi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Sinine on sinu taevas" (Mihkel Raud) "Sipelgaõli" (Leida Kibuvits) "Sipsik" (Eno Raud) "Skandaal Böömimaal" (Arthur Conan Doyle) "Sofie maailm" (Jostein Gaarder) "Solaris" (Stanisław Lem) "Sookoll ja sisalik" (Aino Pervik) "Soomustüdruk" (Leida Kibuvits) "Söekaevurid" (Émile Zola) "Spioon, kes pääses külma käest" (John le Carré) "Stalini lehmad" (Sofi Oksanen) "Sug" (Cecilie Løveid) "Sugulased" (Zsigmond Móricz) "Sula" (Ilja Ehrenburg) "Sulajää" (Raimond Kolk) "Sureva detektiivi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Surm Hundikaril" (Juhan Paju) "Surm Veneetsias" (Thomas Mann) "Surmahagijas" (Agatha Christie) "Surma ratsanikud" (Karl Ristikivi) "Surmav Eros" (Aino Kallas) "Sussexi vampiiri mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Suur Gatsby" (Francis Scott Fitzgerald) "Suur maalritöö" (Ellen Niit) "Suured lootused" (Charles Dickens) "Suured tissid ja paks tagumik" (Mo Yan) "Sõda ja rahu" (Lev Tolstoi) "Sõja jalus" (Ülo Tuulik) "Sõjakirves on välja kaevatud" (Eno Raud) "Sõjaratsu" (Michael Morpurgo) "Sõrmuse Vennaskond" (J. R. R. Tolkien) "Sõrmuste Isand" (J. R. R. Tolkien) "Säärane mulk" (Lydia Koidula) "Südamlik tervitus Venemaalt" (Ian Fleming) "Sügav uni" (Raymond Chandler) "Sügis" (Oskar Luts) "Sügisball" (Mati Unt) "Süütud enesetapud" (Jeffrey Eugenides) Z "Zadig" (Voltaire) T "Tabamata ime" (Eduard Vilde) "Tabamatus" (Jaan Kross) "Taevakivi" (Jaan Kross) "Tagasitee" (Erich Maria Remarque) "Tahkuna" (Julius Oengo) "Tahtamaa" (Jaan Kross) "Tants aurukatla ümber" (Mats Traat) "Tapamaja, korpus viis" (Kurt Vonnegut) "Tarantel" (Herman Matvejev) "Tarass Bulba" (Nikolai Gogol) "Tarzan of the Apes" (Edgar Rice Burroughs) "Tasuja" (Eduard Bornhöhe) "Teekond maailma lõppu" (Mehis Heinsaar) "Teise laigu mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Telepaatiline lugu" (Eno Raud) "Teraspoiss" (Jüri Parijõgi) "The Cat and the Canary" (John Willard) "The Tenant of Wildfell Hall" (Anne Brontë) "Thérèse Raquin" (Émile Zola) "Thor Bridge'i probleem (Arthur Conan Doyle) "Tiivad varvaste vahel" (Tuija Lehtinen) "Tisza kaldal" (Aleksandr Avdejenko) "Tolmust ja värvidest" (Jaan Kaplinski) "Tondiöömaja" (Heino Kiik) "Toomas Nipernaadi" (August Gailit) "Tootsi pulm" (Oskar Luts) "Torquato Tasso" (Johann Wolfgang von Goethe) "Trainspotting" (Irvine Welsh) "Trangviksposten" (Jacob Hilditch) "Trollitalv" (Tove Jansson) "Tsementaed" (Ian McEwan) "Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!" (Kurt Vonnegut) "Tubakas" (Terry Pratchett) "Tuhat hiilgavat päikest" (Khaled Hosseini) "Tuhat ja üks ööd" "Tuli ja raud" (Karl Ristikivi) "Tuli pimendatud linnas" (Eno Raud) "Tunnid" (Michael Cunningham) "Turms, surematu" (Mika Waltari) "Tuuled puhuvad Vaimudemäelt" (Trygve Gulbranssen) "Tuulte pöörises" (August Kitzberg) "Tõde ja õigus" (A. H. Tammsaare) I raamat II raamat III raamat IV raamat V raamat "Tõde on aja tütar" (Josephine Tey) "Tõestus" (David Auburn) "Tähnilise lindi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Tüdruk, kes mängis tulega" (Stieg Larsson) "Tühirand" (Mati Unt) "Tühja maja mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Türann Oidipus" (Arne Merilai) U "Ubik" (Philip K. Dick) "Udu" (Stephen King) "Uksekell helises" (Rex Stout) "Ukuaru" (Veera Saar) "Ulysses" (James Joyce) "Umbluu" (Aino Pervik) upanišadid "Under der linden" (Walther von der Vogelweide) "Uppuva pardi juhtum" (Erle Stanley Gardner) "Ustav Ülo" (Jaan Bergmann) "Uus evangeelium" (Voldemar Õun) "Uute kivide kasvamine" (Jaan Kaplinski) V "Vabana sündinud" (Joy Adamson) "Vaesed inimesed" (Fjodor Dostojevski) "Vaeste-Patuste alev" (August Jakobson) "Vaheliku vapustused" (Hugo Raudsepp) "Vahid! Vahid!" (Terry Pratchett) "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil" (Jaroslav Hašek) "Vaikne Don" (Mihhail Šolohhov) "Vaimude maja (romaan)" (Isabel Allende) "Valge joon Võrumaa kohale" (Jaan Kaplinski) "Valge koer" (Romain Gary) "Valgekihv" (Jack London) "Valge kuningas" (György Dragomán) "Valge tee kutse" (Juhan Saar) "Valgus Koordis" (Hans Leberecht) "Vana daami visiit" (Friedrich Dürrenmatt) "Vanamees ja meri" (Ernest Hemingway) "Vanem" (Christopher Paolini) Vanem Edda "Varastatud oranž jalgratas" (Mika Keränen) "Vareste kuus" (Leigh Bardugo) "Varjundid" (A. H. Tammsaare) "Varjuteater" (Viivi Luik) "Vastu hommikut" (August Gailit) veedad "Veli Oliver" (Reet Made) "Vennad Lõvisüdamed" (Astrid Lindgren) "Veskimees" (Hando Runnel) "Videvik" (Stephenie Meyer) "Videvik (romaanisari)" (Stephenie Meyer) "Vigane mees" (Arthur Conan Doyle) "Vihurimäe" (Emily Brontë) "Viies elevant" (Terry Pratchett) "Viieteistkümneaastane kapten" (Jules Verne) "Viimane kummardus" (Arthur Conan Doyle) "Viimane kummardus (jutustus)" (Arthur Conan Doyle) "Viimne linn" (Karl Ristikivi) "Viinakatk" (Friedrich Reinhold Kreutzwald) "Viis apelsiniseemet" (Arthur Conan Doyle) "Viiskümmend halli varjundit" (E. L. James) "Vikatimees" (Terry Pratchett) "Viltuse suuga mees" (Arthur Conan Doyle) "Vips ja Sulli" (Daniel P. Mannix) "Virantanaz" (Nina Zaitseva) "Vistaariamaja mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Volta annab kaeblikku vilet" (Aarne Ruben) "Võlg" (Mati Unt) "Võlukasukas" (Ferenc Móra) "Võlukübar" (Tove Jansson) "Võlur Oz" "Võlurite Gild" (Trudi Canavan) "Võluv võrdsus" (Terry Pratchett) "Võõras" "Vähktõvekorpus" (Aleksandr Solženitsõn) "Väike maja preerias" (Laura Ingalls Wilder) "Väike merineitsi" (Hans Christian Andersen) "Väike prints" (Antoine de Saint-Exupéry) "Väike printsess" (Frances Hodgson Burnett) "Väike reekviem suupillile" (Enn Vetemaa) "Väikesed trollid ja suur veeuputus" (Tove Jansson) "Väikevend ja Karlsson katuselt" (Astrid Lindgren) "Väljakaevamised" (Jaan Kross) "Väljasõit rohelisse" (Arkadi Strugatski ja Boriss Strugatski) "Värvitu Tazaki Tsukuru ja tema palverännaku aastad" (Haruki Murakami) W "Waverley" (Walter Scott) "Where the Truth Lies" (Rupert Holmes) "Wikmani poisid" (Jaan Kross) Õ "Õige mehe koda" (Karl Ristikivi) "Õilsad südamed" (Karl Ristikivi) "Õnne poeg" (Herbjørg Wassmo) "Õnneseen" (Venda Sõelsepp) "Õpilane" (Paul Bourget) "Õpilane" (Trudi Canavan) "Ära" (Maimu Berg) Ö "Öös on asju" (Mati Unt) "Öövahtkond" (Terry Pratchett) Ü "Üheksas laine" (Ilja Ehrenburg) "Ühe skandaali märkmed" (Zoë Heller) "Ühe suve akvarellid" (Lilli Promet) "Üksildase jalgratturi mõistatus" (Arthur Conan Doyle) "Üle piiri" (A. H. Tammsaare) "Üle rahutu vee" (August Gailit) "Ülemlord" (Trudi Canavan) "Ülesküntud uudismaa" (Mihhail Šolohhov) "Ümera jõel" (Mait Metsanurk) "Ürgne kutse" (Jack London) Y "Yuppiejumal" (Kaur Kender) Kirjanduse loendid


source: fineweb

text: Minu ema on loomupäraselt väga ilus naine ja temast on minu nais- ja ilueelistused eeskuju saanud. Ma ei oska tema ilu sõnadega seletada, aga võin kinnitada, et ta on siiamaani väga kaunis. Ema ei pidanudki oma hea välimuse rõhutamiseks palju tegema. Seda mäletan küll, et ta tegi endale maske, ladus kurgiviile näo peale. Mul ongi väga vedanud, et mind on alati ümbritsenud daamid, kes on ka huulepulga ja ripsmetušita suutnud ilusad olla. Kuigi ema on minu jaoks ilu mõõdupuu, ei ütle ma, et näen vaid üht kindlat tüüpi ja kindlate parameetritega naist. Mul on meditsiiniõpingute ajast komme vaadata inimest tervikuna ja kui ma näen, et mulle tuleb vastu terve naine, kes vaatab maailma lahtiste silmadega, siis pole vahet, kas ta on blond, brünett, pikk või lühike. Kuid kindlasti ei meeldi mulle eemalolevad naised. Need, kes kuulevad, aga ei kuula. Esimest korda avastasin, et naine on ilus, kui olin mõni aasta üle kümne. See tüdruk oli paar aastat minust vanem, meie peretuttav. Tema ilu seisnes tohutus sisemises väärikuses. Tegelikult on see üldse seletamatu, kuidas inimesed sobivad või mis neid paneb teineteisesse armuma. Võimatu kirjeldada, on see lõhn või pilk... Mul on vedanud, et valdava osa elust on mulle meeldinud omavanused naised. See tähendab ka stabiilset kooselu – ei ole tingimata vaja enda ego tõstmiseks nooremat naist võtta, vaid me vananeme naisega koos. Inimene, kes su kõrval on, jääb ju alati selliseks, nagu sa teda esimest korda nägid. Ma ei arva, et ilulõikused annaksid kellelegi igavese nooruse või paneksid iseennast armastama. Ilulõikused on näidustatud ikka siis, kui inimesel on midagi viga. Kui aga keegi ei suuda lihtsalt vananemisega leppida, siis ei aita ka süstid. On väga kauneid naisi, kel on naturaalselt hall pea ja sellest hoolimata õhkub neist siiski tohutut erootikat. Ma ei ütleks, et aastatega oleks naised muutunud ilusamaks või inetumaks. Muutuvad trendid, mille abil saab mingite tõekspidamiste järgi ennast kas inetumaks või ilusamaks teha. Mulle tundub, et tänapäeva teismelistel tüdrukutel on kalduvus pöörata liiga suurt tähelepanu välisele küljele. Kuigi see võib tunduda «vanasti oli rohi rohelisem»-jutuna, jääb mulje, et nad ei keskendu sisulistele asjadele, arvates, et elus saavutab midagi eeskätt hea välimusega. Mis seal salata, selles hoiakus on süüdi ka meedia, mis on muutnud inimesed pealiskaudsemaks. See ei tähenda, nagu ei peaks naine enda eest hoolitsema! Muidugi peaks, aga paljud naised pingutavad riietuse ja enda eksponeerimisega üle. Ei pea ju tingimata olema kümnesentimeetrine seelik ja säärsaapad, nagu meil on kahjuks trendiks kujunenud. Tegelikult meeldib mulle kõik, mis naises on. Millisele mehele ei meeldiks! Ma olen maailmas palju ringi käinud ja võin öelda, et Eesti meestel on kohutavalt vedanud. Siin on ilusaid naisi väga palju.


text: Nižõn (ukraina Ніжин, vene Нежин Nežin) on linn Põhja-Ukrainas Desna lisajõe Osteri ääres, 120 km Kiievist kirde pool, 80 km kaugusel Tšernigivist. Nižõn on oblastilise alluvusega linn Tšernigivi oblastis. Ta on Nižõni rajooni keskus. Nižõn on endisaja tähtis kaubalinn. Linnas on 17. sajandist pärit katedraal. Gogoli-nimeline Nižõni Pedagoogikaülikool on asutatud 1820. aastal lütseumina (kõrgkoolina). Ülikoolil on tähelepanuväärse koguga maaligalerii. Majandus Linn on maanteesõlm ja raudteesõlm Moskva–Kiievi raudtee ääres. Tööstuses on esindatud masinaehitus, raudteevagunite valmistamine, toiduainetetööstus. Tähtsamate toodete seas on värvid, lakid, õlu, toidurasv ja mööbel. Kultuur ja haridus Alates 1820. aastast tegutseb linnas kõrgkool – vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasium (Mõkola (Nikolai) Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool). Selle õppeasutuse on lõpetanud üle 40 000 inimese õpetajate, juristide, inseneridena jne. Lõpetajate hulgas on kirjandusklassik Nikolai Gogol, kelle nimi anti koolile 1939. aastal, ukraina kirjanikud Jevgeni Grebenka, Leonid Glebov, Juri Zbanatski ja Jevgeni Gutsalo, valgevene kirjanik Frantsisk Boguševitš ning eesti keeleteadlane Johannes Aavik. Praegu õpib ülikoolis 6000 üliõpilast ja õpetab 300 õppejõudu, sealhulgas 166 professorit ja dotsenti. Ülikooli lõpetajad saavad spetsialistideks (keskkooliõpetajateks) ja magistriteks järgmistel aladel: ukraina, vene, inglise ja saksa filoloogia, ajalugu, õigusteadus, muusika, koreograafia, bioloogia, geograafia, matemaatika, füüsika, arvutiteadus, majandusteadus, kultuur. Traditsioonilised uurimissuunad on: Ukraina ajalugu maailmaajaloo kontekstis; ukraina kultuuri ajalugu suhetes teiste rahvaste kultuuriga; pedagoogika ja selle ajalugu; ukraina keel ja kirjandus; maailmakultuur; ökoloogia ja keskkonnakaitse; kõrgem matemaatika ja pooljuhtide füüsika; orgaaniline keemiline süntees. Koolkondade juhid on V. Jakovets (diferentsiaalvõrrandid), J. Kovalenko (kasvatusteooria ja -ajalugu), O. Rostovski (muusikaharidus), G. Samoilenko (kultuurilugu), O. Kovaltšuk (ukraina kirjandus), I. Marõssova (ornitoloogia), P. Mõhhed (Gogoli-uuringud), M. Vjalõ (mitmekomponendiliste pooljuhtide füüsika), V. Suhhovejev (metallide komplekssulamid). Ülikool on Gogoli-uuringute üldtunnustatud keskus. Ülikooli raamatukogu pärineb vürst Bezborodko gümnaasiumi asutamise ajast 1820. Raamatukogus on 1 miljon köidet, sealhulgas üle 100 000 haruldase raamatu 16.–19. sajandist. Ülikoolil on 7 muuseumi (sealhulgas haruldaste raamatute muuseum) ja maaligalerii, kus on eksponeeritud üle saja maali 17.–20. sajandi ukraina ja Lääne-Euroopa kunstnikelt. Maalid on osalt pärit Ermitaažist, osalt annetatud kooli asutaja poolt. Krahv O. G. Kušeljov-Bezborodko annetas Nežini lütseumile 25. aastapäeva puhul 175 maali. Kollektsiooni on kuulunud mitmeid renessansiaja maale Pisa, Bologna, Veneetsia ja Rooma kunstnikelt. Autorite hulgas olid Pisanello, Giovanni Bellini ja Vittore Carpaccio, samuti Anton Raphael Mengs, Annibale Carracci, Giovanni Battista Tiepolo ja koguni Pieter Brueghel vanem. Kollektsioonil ei olnud isegi korralikku kataloogi. Sõja ajal läks kaduma 50 kõige paremat maali, teiste hulgas Peter Paul Rubensi "Ema", Carracci "Narkissos kevadel" ja Tiepolo "Herakles ja Omphale". Kaduma läinud maale ei teata olevat Saksamaa sõjasaagi hulgas. Nad võivad olla erakätes. Agrotehnikainstituut tegutseb 1895. aastast. Töötavad meditsiinikool ja Maria Zankovetskaja nimeline kultuuri- ja kunstikool, kolm kutsekooli, lütseum, 2 gümnaasiumi ja 17 kooli. Kõrg- ja keskeriõppeasutustes õpib 9500 üliõpilast ja töötab üle 500 õppejõu. Linnas on kultuurimaja, 22 meditsiiniasutust, lastemuusikakool, lastekoreograafiakool, lastekunstikool ja lastespordikool. Muuseumid Linnas on koduloomuuseum, maaligalerii, Nikolai Gogoli muuseum, Ukraina vanim ja ainuke säilinud postijaam, vanade ja haruldaste raamatute muuseum ning üks esimesi apteeke Vasakkalda-Ukrainas Mihhail Ligdi apteek. Arhitektuur Vanalinn asub (kanaliseeritud) Osteri jõe vasakkaldal, uuem linnaosa paremal kaldal. Linnas on vana katedraal. Vaatamisväärsuseks on kirikuarhitektuur. Kõige vanem arhitektuurimälestis on viie kupliga Püha Nikolaose katedraal (1668). Sakraalehitisi on linnas kokku 36, sealhulgas 2 kloostrit. Kunagi oli linnas 80 kirikut. Arhitektuurimälestiste hulka kuuluvad kreeklaste ehitised: Miikaeli kirik (ehitatud 1714–1729), Kõikide Pühakute kirik (1767–1805), Constantinuse ja Helena kirik kreeka kalmistul (1819–1820), Kreeka Aleksandrikool (1817), vana apteek, mis kuulus kreeklane Mihhail Ligdile, (1777) ning arvukad elumajad ja poed 18.–19. sajandist. Kirikud Püha Nikolaose (Nikolajevski) katedraal Gogoli tänavas (1668) Mungakloostri Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise (Blagoveštšenski) katedraal Javorski tänavas (1716) Miikaeli (Mihhailovski) kirik Grebinki tänavas (1731) Kolmainu (Troitski) kirik Grebinki tänavas (1733) Johannes Kuldsuu (Joanna Bogoslova) kirik Gogoli tänavas (1752) Ristiülendamise (Krestodviženski) kirik Vozdviženskaja tänavas (1754) Lunastaja-Issandamuutmise (Spasso-Preobraženski) kirik Moskovskaja tänavas (1757) Jumalaema Kaitsmise (Pokrovski) kirik Podvoiski tänavas (1765) Templisseviimise (Vvedenski) kirik Avdejevskaja tänavas (1775) Kõigi Pühakute (Vsesvjatski) kirik Grebinki tänavas (1785) Püha Basileiose (Vassiljevski) kirik Vassiljevskaja tänavas (18. sajandi lõpp) Taevaminemise (Voznessenski) kirik Avdejevskaja tänavas (1824) Laadad ja kaubandus Kui praegu on linna sümboliks ülikool, siis varem oli selleks laat. Pühapäeviti koguneti suurele väljakule kauplema. Ümberkaudsed talupojad müüsid koduloomi ja -linde ning juurvilja. Jutlemine ja kauplemine kestis tunde ja lõppes sageli käsikähmlusega. Iganädalased laadad ei katkenud isegi näljaaegadel. Alates 17. sajandist peeti laatu kolm korda aastas: jõululaat talvel, Kolmainupüha laat suvel ja Jumalaema Kaitsmise püha laat sügisel. Igaüks neist kestis kolm nädalat. Kaks korda nädalas toimusid oksjonid. Laada ajal olid kõrtsid rahvast täis. Türgist ja Bulgaariast toodi tubakat ja vürtse, Saksamaalt rõivaid, Moskvast karusnahku, Leipzigist portselani, Veneetsiast ja Königsbergist sametit, siidi ning villast ja puuvillast kangast ja Danzigist Hollandi, Inglise ja Prantsuse villaseid rõivaid. Kohalikud kreeklased müüsid vorsti, ümberkaudsed talupojad kirsse, ploome, arbuusi, pirni, seeni ja tubakat. Lõuna poolt toodi viinamarju, Astrahanist soola ja kala. Veinid pärinesid põhiliselt Ungarist ja Krimmist. Laadad eksportisid kohalike kullasseppade ja köösnerite tooteid. Alates 18. sajandist olid kuulsad kohalikud marinaadid, mida müüdi igal aastal üle 600 tonni. Igal aastal müüdi üle 8000 tonni Nižõni tubakat. Vürst I. M. Dolgoruki, kes külastas linna 1810. aastal, kiitis sealseid ainulaadseid viinasorte. Nižõni kaubalinnakuulsus võlgneb palju kreeklastele, kes asusid sinna elama Bogdan Hmelnitski ajal. Tegemist oli Ukraina suurima kreeka kogukonnaga. Bogdan Hmelnitski dekreet 2. maist 1657 ja järgmiste hetmanite dekreedid andsid Nižõni kreeklastele palju privileege: nad ei maksnud makse, nad võrdsustati automaatselt esimese ja teise gildi kaupmeestega; nad olid vabastatud sõjaväe majutamisest ja hobusevankrite kasutada andmisest sõjaväele ning sõjaväeteenistusest (kui nad siiski teenisid, siis aadli õigustega). Peeter Esimene kinnitas 1710. aastal kõik nende privileegid. Esimeste tuntud Nižõni kaupmeeste hulgas olid Ivan Šeremetsov ja Dmõtro Tsõpojev, kellest viimane oli pärit kreeklaste seast. Šeremetsov saabus Nižõni Orjoli kandist Sievskist ning otsustas Tsõpojeviga raha kokku pannes hakata kauplema Pärsiaga. Tsõpojev jõudis 1747 Pärsiasse esimesena. Pärast kaheksa-aastast rändamist suri ta Indias. Šeremetsov sai oma äripartneri surmast teada alles 13 aastat hiljem. Püüdes oma kaotusi korvata, võttis ta kompanjoniks Mõkola Tšelobõttšõkovi, kes võttis ette teekonna Indiasse. Ta läbis Kiievi, Iași'i, Bukaresti, İstanbuli ja Bagdadi, viimasest läks ta maad mööda Eufratini, sealt üle Pärsia lahe Kolkatasse. Indiasse jõudmine võttis aega aasta, tagasitulek neli aastat. Tšelobõttšõkov otsustas kasvatada oma kapitali, ostes senitundmatuid kaupu Kantonist (ambra, muskus, elevandiluu, sandlipuu, eebenipuu ja elavhõbe) ja Malaka poolsaarelt. Tšelobõttšõkov suundus Hiinast Londonisse, Lissaboni ja Pariisi. Lõpuks jõudis ta Peterburi, kus ta esitas väga üksikasjaliku aruande rahvusliku kaubanduse potentsiaalist. Pärast seda ei ole ei temast ega tema kaupadest midagi teada. Ajalugu Linn on teada 11. sajandist (1147 mainitud Uneži nime all). Sel ajal kuulus ta Tšernigovi vürstiriiki, hiljem langes Poola kuningriigi võimu alla. Loovutati umbes 1500 Moskva suurvürstiriigile, kuid Poola kuningriigi ja Moskva suurvürsti vahelise Deulina lepingu (1619) kohaselt läks jälle Poola kuningriigi valdusse. Aastal 1649 vabanes linn Ukraina vabadusvõitluse käigus Rzeczpospolita võimu alt ning oli 1649–1782 Ukraina ühe tähtsama kasakavalitsuse keskus. Aastal 1657 lubati Nižõni asuda kreeka kaupmeestel, mistõttu linnast sai 17. ja 18. sajandil tähtis kaubalinn. 1625. aastal sai linn Magdeburgi õiguse, mis soodustas tööndust ja kaubandust. Aastal 1664 liidendati Nižõn Moskva tsaaririigiga. 1667. aastal sõlmitud Andrussovo rahulepinguga liideti Dnepri jõest ida pool asuvad Ukraina alad Moskva tsaaririigiga, Vasakkalda-Ukraina kuulus Moskva tsaaririigile ja Paremkalda-Ukraina Poolale, piirijõeks oli aga Ukrainat poolitav Dnepri jõgi. Andrussovo vaherahuga läksid Smolensk ja Vasakkalda-Ukraina Venemaa tsaaririigi valdusse. 17. sajandil oli linnal juhtiv koht kaubanduses Moskvaga: näiteks 1694. aastal müüs Nižõn Moskvale kaupu 6970 rubla eest, Kiievisse 5102 rubla eest. Moskva tsaaririigi ajal ehitati ka Nižõni kindlus. Nikolai Gogol õppis 1821–1828 linnas asuvas Bezborodko lütseumis, millest hiljem sai Ajaloo- ja Filoloogiainstituut, kus õppis Johannes Aavik (praegu Nižõni Pedagoogikaülikool). Alates 1923. aastast oli Nižõn samanimelise ringkonna keskus. Enne Teist maailmasõda oli linnas 7 tehast ja 17 tööndusartelli, töötas 13 üldhariduskooli, 4 tehnikumi ja Kotsjubinski-nimeline Nižõni Ukraina Draamateater. Linn asub 85 km kaugusel Tšornobõlist ja kannatas Tšornobõli tuumakatastroofi tagajärgede all. Välislingid Nižõni koduleht Ukraina linnad Tšernihivi oblast


★★★ Mushiki - modulaarne Jaapani ladustamissüsteem ★★★ Mushiki - modulaarne Jaapani ladustamissüsteem Inimesi on alati olnud meelitatud välisriikide kultuuridele ning nende traditsioonidele ja konkreetsetele asjadele. Näiteks on paljudel inimestel traditsiooniline Jaapani mööbel, väikesed lauad ja toolid, mis muudavad nad end üksteise lähedasemaks. Muu traditsiooniline jaapani objekt on Mushiki. Sellisel juhul ei ole tegemist objekti välisilmega, mis muudab selle huvitavaks ja atraktiivseks, kuid selle suurepärase funktsionaalsusega. Mushiki on äärmiselt funktsionaalne ladustamissüsteem. See koosneb mitmest kambrist, millel on ümmargune kuju ja mis suletud korral on väga kompaktsed. Tükki lõi Hispaania disainer Tomás Alonso. See on ümmargune ja see on modulaarne tükk, mis tähendab, et saate muuta selle disaini ja lisada nii palju sahtlit kui soovite. Disain ise ei ole eriti traditsiooniline Jaapani kultuuri jaoks. Siiski on mõni aspekt, mis on selles piirkonnas selgelt laenatud. Üks asi on lihtsus, mida on alati hinnatud. Teine on funktsionaalsus ja see, et tükk on multifunktsionaalne. See on lihtne tükk, minimalistliku kujundusega. See säilitab puidu loomuliku värvuse ja sobib suurepäraselt igat tüüpi interjööri jaoks. See on väga nutikas ladustamislahendus. Saate salvestada seal kõike, mida soovite, näiteks väikseid esemeid, kogumisobjekte, CD-d, isegi raamatuid ja riideid. Hingestatud Carpinteria Foothills Residence USAs Kodu sekkide kasutamine: ideed ja inspiratsioon Ärge kartke, et kasutate kodus tumedaid seinu sisekujunduses - näpunäited ja ideed Kohvipausid kogu maailmas ja nende silmapaistvad sisekujunduse detailid Kuidas parandada betoonblokke - Awesome DIY projekte proovida Läbi Bubblegum: monokroomsed toad


VIDEO: Rappuvad hooned ja autod, tolmupilved - nii nägi laastav maavärin välja reaalajas(9) Turva- ja linnakaamerad erinevates Hiina linnades jäädvustasid, kuidas laupäeval Nepali tabanud võimas maavärin raputas ka kaugemal hooneid ja autosid. Laupäeval Nepali tabanud maa viimase 80 aasta võimsaima maavärina surmaohvrite arv on kerkinud juba üle 2500. Lisaks Nepalile on hukkunutest teatatud ka Indias, Bangladeshis, Pakistanis ning vähemalt 20 ohvrist Hiinas Tiibeti piirkonnas. Tugeva maavärina tagajärjel hukkus ka üks eestlane, kes viibis piirkonnas Sandberg Reisid turismigrupi liikmena. Grupp matkas Langtangi orus, kui neid tabas maavärina tekitatud mudalaviin. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71333621


Joel Luhamets ja Tiit Salumäe pühitseti piiskopiks(17) Täna pühitseti Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus toimunud jumalateenistusel luteri usu õpetaja Joel Luhamets ja õpetaja Tiit Salumäe Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) piiskopiks. Täna pühitsetud piiskopid seatakse ametisse kunagistesse piiskopilinnadesse: Tiit Salumäe Haapsallu ja Joel Luhamets Tartusse. Konsistooriumi otsuse kohaselt jagunevad piiskoppide piirkonnad järgnevalt: Põhja piirkonna piiskop on Einar Soone, kes pühitseti piiskopiks 1992. aastal ning asub Tallinnas. Tema piirkonda kuuluvad Tallinna praostkond, Ida-Harju praostkond, Viru praostkond ja Järva praostkond. Lääne piirkonna ja diasporaa piiskop on Tiit Salumäe, kes seatakse ametisse 1. mail kell 12 Haapsalu Toom-Niguliste kirikus. Tema piirkonda kuuluvad Lääne praostkond, Lääne-Harju praostkond, Saarte praostkond ning eestikeelne diasporaa Euroopas. Lõuna piirkonna piiskop on Joel Luhamets, kes seatakse ametisse 25. mail kell 12 Tartu Pauluse kirikus. Tema piirkonda kuuluvad Tartu praostkond, Viljandi praostkond, Võru praostkond, Valga praostkond ja Pärnu praostkond. Uute piiskoppide pühitsejaks oli EELK peapiiskop Urmas Viilma, kaaspühitsejateks peapiiskop emeeritus Andres Põder ja piiskop Einar Soone. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71315619


Elektriarved õhksoojuspumbaga - Perekooli Foorum Esileht › Tööelu, raha ja seadused. › Elektriarved õhksoojuspumbaga Teema: Elektriarved õhksoojuspumbaga Ma olen igasuguseid tuttavate arveid juba näinud aga kellegil neist pole õhksoojuspumpa. Kellel siit on pump ja mis on teie arve? Endal 45 ruutu ja eelmise aasta arve pumba kohta oli 100 eurot. Nüüd detsember 250 eurot. Õhk-õhk või õhk-vesi? 80 ruutu, dets elekter 780, õhk/õhk Kas see oli sul kogu elekter kokku või aind pump? Issand jumal kui palju. 23 m2 ja 230 euri elektriarve. võimatu, kööktoal selline arve Kahjuks täiesti tõsi, õhk-õhk pumbaga, väike boiler on ka. Enamusel siiski üks arvesti ainult, miks peaks pumbale eraldi paigaldama Oleneb mis tarbijad tal on ja mis sara see korter on. Ei peagi eraldi arvesti olema. Mul õhk-vesi ja ostsin wifi lisamooduli, sellega sain tuppa termostaadi ja telefonis on rakendus, mis võimaldab pumpa kaugjuhtida, muu hulgas näitab rakendus, palju pump on elektrit tarbinud. Mis selle vidina nimi on ja kust ostsid? ka 45 ruutu, elektriarve 200 (st kõik kokku, elekter, gaas(pliit), võrgutasu), õhk-õhk soojuspump, elektriboiler. Eramaja, 2 õ/õ soojuspumpa. 170 m2 köetavat pinda. 430 eurot. Õhk-õhk soojuspump, detsembri elektriarve 101 eur. Eramaja, köetavat pinda veidi alla 60 ruudu. Börsi- või fikspakett? Ilmselgelt aastatetagune fikshind. Õhk-vesi 200m2 ja fikseeritud pakett 240. Eelmine aasta oli 180, et tõusnud on ikka. No 23 rm peale väga palju tarbijaid ei mahu. Vaevalt, et probleem on kyttega basseinis ja saunakerises, eks. Inimene kirjutas, et väike boiler on. Eramaja, 220 m2, kaks õhk-vesi soojuspumpa. Detsember 570.- eurot. Aga on ka saun, pesumasin, pesukuivati, nõudepesumasin, suur boiler. Kõik eelnimetatud töötavad igal päeval. Kuidas keegi üldse selle peale tuleb, et sellisne lause moodustada? Valus lugeda lausa. Vana eramaja, 130 m2, õhk-õhk soojuspump + 2 elektriboilerit (saun ja elamu), vannitoas ja saunas el. põrandaküte. Dets arve oli 660 (2020. aasta dets ca 200) eurot. 130 ruutu, kaks õhk-õhk pumpa pluss tavalised elektritarbijad – pliit, boiler, külmikud jne. Aegajalt kaks põrandakütet ja paaril päeval väike elektriradikas. Natuke alla 200 arve kokku koos juba nende kaasnevate kuludega, mitte ainult puhas elekter.. Naabritel on – suurus 70 ruutu ja kogu elekteri arve oli 85 eurot. Sinna läheb veel juurde koridori elekter ja hoovivalgustus. Fikseeritud hind on. Maja 120 ruutu, põrandaküte san sõlmes, boiler köögis, kogu elekter detsembris 20 euri. Börs, igati soojustatud maja, ahjud, soemüür, ebanormaalselt harjutud toa 28 soojakraadiga. 2020 detsember oli ju soojem. Meil nt oli ka tarbimine õhksoojuspumbaga majas 2x suurem 2021 detsembris. No 23 rm peale väga palju tarbijaid ei mahu. Vaevalt, et probleem on kyttega basseinis ja saunakerises, eks. Inimene kirjutas, et väike boiler on. Mu lapsel on üüritud kööktoas 21 m2 peal rohkem elektritarbijaid kui meil majas – suurematest radikas, boiler, külmkapp, pesumasin, pliit, praeahi. Ok, nõudepesumasinat tal pole, aga käsitsi nõude pesemine võtab ju isegi rohkem sooja vett kui masin. Samuti on tal erinevalt meist pesumasin kuivatiga, sest pisikeses korteris ei ole mõistlik resti peal kuivatada. Täiesti võimalik. Maja 120 ruutu, põrandaküte san sõlmes, boiler köögis, kogu elekter detsembris 20 euri. Börs, igati soojustatud maja, ahjud, soemüür, ebanormaalselt harjutud toa 28 soojakraadiga. Kui sa ahjuga kütad, kuidas sa siia teemasse sobitud?


Архивы doors - LÜMICO Ajakirjas "Kõik Kortermajade Rekonstrueerimisest 2019" on artikkel Lümico raamideta klaasimise kohta: Rõdude klaasimine on aasta-aastalt aina popim! Nii Eestis kui ka meie


CSS:Sissejuhatus – Vikiõpikud CSS:Sissejuhatus CSS on keel kujundamiseks, peamiselt veebilehekülgede kujundamiseks. Täpsemalt öeldes on tegu keelega, milles kirjeldatakse kujundust. CSS-iga saab muuta teksti või mõne muu elemendi värvust, kuju, tausta, asukohta, käitumist, praktiliselt kõike. CSS võimaldab hoida üksteisest lahus dokumendi struktuuri ja kujunduse. Niiviisi võib kogu kujunduse koondada ühtseks tervikuks, ning piisab vaid ühest väikesest muudatusest CSS-failis, et korraga muutuks suure hulga dokumentide välimus. Lühend CSS tuleneb inglisekeelsest terminist Cascading Style Sheets, mis eesti keelde tõlgituna oleks "kaskaaduvad stiililehed" või "astmelised stiililehed". Tavaliselt räägitakse kas CSS-ist, stiililehtedest või lihtsalt stiilidest. Stiililehtede kasutamist veebilehekülgede kujundamisel soovitab ka W3C (World Wide Web Consortsium) - organisatsioon, mille eesmärgiks interneti arendamine ning veebistandardite väljatöötamine. CSS-i plussid [muuda] Kui sa kahtled, kas CSS on ikka see, mida sa vajad, siis võivad abiks olla järgnevad punktid, mis räägivad CSS-i kasuks. Sisu ja vorm on selgelt eraldatud - disainerid ja programmeerijad saavad töötada ilma et nad üksteist oma tööga segaksid. Kogu lehe disaini võib muuta ilma, et läheks tarvis ainsatki muudatust HTML'is või programmitekstis. Väheneb lehekülgede suurus - paigutades kogu kujunduse kohta käiva info ühte CSS-i faili, tuleb kasutajal kujundus alla laadida vaid esimesel korral, ülejäänud lehekülgede puhul kasutatakse juba varem allalaetud stiililehte. Brauserid, mis stiile ei näita, ei pea neid üleüldse alla laadima. Suureneb arusaadavus - CSS-ist on märksa kergem aru saada kui vastavast HTML-is kirjutatud kujundusest, ühtlasi muutub paremini loetavaks ka HTML, kui sealt on kujunduse info eemaldatud. CSS on tulevik - varem või hiljem loobutakse HTML-i kasutamisest lehekülgede kujundamiseks ning minnakse üle puhtalt CSS-i põhistele lahendustele. See protsess on juba alanud. Sidumine HTML-iga >> Pärit leheküljelt "http://et.wikibooks.org/w/index.php?title=CSS:Sissejuhatus&oldid=5951" Kategooria: Programmeerimiskeel CSS Navigeerimismenüü Tsiteeri seda artiklit Viimane muutmine: 13:00, 17. november 2008


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Selle saidi kohta Veebisaidil „ELi õiguse kokkuvõtted” esitatakse lühidalt, kättesaadavalt ja objektiivselt peamised Euroopa Liidu (ELi) õiguse aspektid. See on osa ELi institutsioonide portaalist Europa. Veebisait on koos EUR-Lex'i, PreLex'i ja Europe Direct'iga eriteabe allikas. Olgugi et EUR-Lex'is on kõik ELi õigusaktid tervikuna, võimaldab PreLex jälgida ELi institutsioonide otsustusprotsessis kõiki seaduseelnõusid ja Europe Direct vastab kodanike küsimustele ELi kohta. Käesolev veebisait täiendab nimetatud vahendeid ja pakub kasutajasõbralikke kokkuvõtteid Euroopa õiguse kohta, mille õigusaktid on vahel üsna pikad ja tehnilised. Õiguse kokkuvõtted Veebisaidilt leiab teabelehtede kujul ligikaudu 3 500 Euroopa õiguse kokkuvõtet, mis on jaotatud 32ks Euroopa Liidu tegevusi käsitlevaks teemavaldkonnaks. Teemad ulatuvad põllumajandusest transpordini, pakkudes ELi õiguse kohta põhjalikku ja ajakohastatud teavet. Üksnes lühiajaliselt päevakajalisi teemasid siiski ei käsitleta. Veebisait „ELi õiguse kokkuvõtted” on kättesaadav 11 keeles (ELi ametlikud keeled enne 1. maid 2004). Samuti on 11 keeles kättesaadavad enamike kodanike huve käsitlevad teabelehed. Rohkem spetsialiseerunud teabelehed on kättesaadavad viies keeles (hispaania, saksa, inglise, prantsuse ja itaalia keeles). Veebisaidi keelte valikut laiendatakse peatselt. Lähikuudel on veebisait kättesaadav 23s ELi keeles. Praegu 11s keeles kättesaadavate teabelehtede keeltele lisandub veel neli uut keelt (tšehhi, ungari, poola ja rumeenia keel). Veel lisandub praegu enamike viies keeles kättesaadavate teabelehtede keeltele kuus keelt (taani, kreeka, hollandi, portugali, soome ja rootsi keel). Lisateavet Europa keelepoliitika kohta leiate siit. Teabelehed Teabelehtede eesmärk on pakkuda kiiret ja lihtsalt loetavat ülevaadet ELi õiguse kohta. Igas teabelehes tehakse kokkuvõte kehtivatest õigusaktidest, näiteks direktiivist, määrusest või otsusest. Esitatud on ka ettevalmistavate ja muude õigusaktide kokkuvõtted. Alati esitatakse veebilink EUR-Lex või PreLex veebisaidile, kust leiab õigusakti ametliku ja täieliku versiooni. Teabelehti ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse hiljutisi muudatusi õigusaktides; kokkuvõttes käsitletakse ka õigusakti muudatusi või seonduvate õigusaktide vastuvõtmist. Õigustoimetajate meeskond jälgib õigusaktides toimuvaid muudatusi ja koostab standardmudeli alusel teabelehed. Komisjoni asjaomased talitused kiidavad teabelehed heaks, et need oleksid täpsed. ELi õiguse kokkuvõtteid levitatakse üksnes informatiivsel eesmärgil. Juriidilist väärtust neil ei ole. Vahendid Tänu mitmetele vahenditele, nagu interaktiivne menüü, Europa veebisaidi üldine otsingumootor, indeks ja sõnastik, on veebisaidil hõlpsam orienteeruda. Veel on olemas lingid muudele asjaomastele või seonduvatele veebisaitidele. Veebisaidi kasutamise kohta lisateabe saamiseks lugege palun juhendit. Küsimused ELi õiguse kokkuvõtteid käsitlevate küsimuste korral külastage palun veebilehte Kontakt.


source: CulturaX

text: Teade ÜEKN-i stipendiumidest õppeaastaks 2009/2010 - Estonian World Review Teade ÜEKN-i stipendiumidest õppeaastaks 2009/2010 Eestlased Kanadas 27 Mar 2009 ÜEKNEesti Elu Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) avab konkursi stipendiumide programmile. ÜEKN-i Margot M. ja Herbert R. Linna stipendiumid on avatud eesti rahvusest põlvnevatele tudengitele üle maailma, toetamaks õppetööd teaduslikes või kutsekõrgkoolides. Stipendiumi määramisel on oluline õppetöö edukus ja ka ühiskondlik tegevus eestluse edendamisel. Stipendiumi suurus oleneb majanduslikust seisust ja taotletavast akadeemilisest kraadist või kutsest. Stipendiumi minimaalne suurus on 1500 USD. Stipendium on ühekordne. Konkurss ei ole avatud neile, kes on varem saanud ÜEKN-i stipendiumi. ÜEKN-i stipendiumide eesmärgiks on toetada eesti noori hariduse omandamisel. Kuna ÜEKN soovib toetada Eesti Vabariigi ülesehitustööd haritud noorte kaudu, siis stipendiumide saajate moraalseks kohustuseks on omandatud teadmiste rakendamine Eesti Vabariigi huvides. Sooviavaldusblankett on saadaval ÜEKN-i koduleheküljel: http://www.uekn.org/avaldus. Kui on tehnilisi probleeme, palun kirjutada: , kui on küsimusi taotluse kohta, palun kirjutada: ÜEKN teeb lõplikud otsused stipendiumide kohta hiljemalt 1. septembriks 2009. Otsustest teatame ÜEKN-i koduleheküljel ja ka kirjalikult kõigile taotlejatele. Stipendiumide väljamaksmiseks peame saama stipendiaadilt tõendi, et ta on kooli vastu võetud ja on kohustatud jätkama õpinguid. Komisjon ei tagasta talle saadetud dokumente ning komisjoni otsused on lõplikud. Sooviavaldused palume saata allpool märgitud aadressile ainult lennupostiga, mis kannab hiljemalt 31. mai 2009 postitemplit. Hilinenud avaldusi ei arvestata.


Metsloomi vaktsineeritakse marutaudi vastu(19) Takistamaks marutaudi levikut ja kaitsmaks koduloomi ja inimest marutaudi nakatumise eest viib veterinaar- ja toiduamet 22.aprillist- 22.maini läbi rebaste ja kährikute suukaudse vaktsineerimiskampaania kogu Eesti territooriumil. Vaktsiini külvamist alustatakse Hiiumaast (22.aprill) ja Saaremaast ning liigutakse edasi läänest ida suunas kuni Peipsi ranniku ja Narva jõeni ning põhjast lõunasse kuni Läti piirini, on kirjas ameti koduleheküljel. Rebaste ja kährikute suukaudseks vaktsineerimiseks kasutatakse spetsiaalseid peibutussöötasid, mille välimine osa koosneb kalajahul põhinevast tahkest massist ning mille sisse on peidetud kapseldatud marutaudi vaktsiin. Külvamine toimub õhust väikelennukite abil. Külvamist ei teostata linnade, asulate, teede, veekogude kohal. Lennuvahendid lendavad madalalt, selleks, et tagada piisav nähtavus. Vaktsineerimisprogrammi senised tulemused on väga head. 2006. aasta vaktsineerimise efektiivsuse kontrolli esialgsete andmete põhjal võib öelda, et vaktsiini on söönud 85 % sihtgrupi loomadest. Samuti on tunduvalt vähenenud marutaudijuhtumite üldine arv Eestis. Käesoleva aasta kolme esimese kuu jooksul diagnoositi marutaudi ühel loomal. Esimene marutaudi vaktsiini külvamine toimus Eestis 2005. aasta sügisel ning hõlmas Põhja- ja Lääne-Eestit. Alates 2006.-ndast aastast vaktsineeritakse kogu Eesti territooriumi kaks korda aastas- kevadel (aprillis–mais) ja sügisel (septembris-oktoobris), seni kuni ei esine enam ühtegi marutaudijuhtumit. Metsloomade suukaudse vaktsineerimise abil on marutaudivabaduse saavutanud mitmed Euroopa riigid nagu Soome, Šveits, Belgia, Itaalia, Prantsusmaa, Luksemburg, Holland. Vaktsiinipala leidmisel tuleb see jätta puutumatult leidmiskohta! Juhul kui esineb reaalne oht, et vaktsiinipala võivad selle asukoha tõttu leida lapsed, koduloomad v.m.s, tuleb vaktsiinipala ümberpaigutamisel kanda kummikindaid. Kui peibutussöödas sisalduv vaktsiin on sattunud haavale, nahale, silma või suhu, tuleb piirkonda pesta rohke vee ja seebiga ning pöörduda perearsti poole! Vaktsineerimise toimumise ajal tuleb koerad ja kassid hoida sisehoovides! Marutaud on loomade ja inimeste ägedakujuline närvisüsteemi kahjustav viirushaigus, mis lõppeb alati haigestunud isendi surmaga. Eelmisel aastal diagnoositi kokku üle Eesti 114 marutaudijuhtumit, neist 13 kodu- ja 110 metsloomadel. 2005. aastal avastati marutaud 266 loomal. Veterinaar- ja toiduamet tuletab meelde, et kasside ja koerte igaastane marutaudivastane vaktsineermine on loomaomanikele kohustuslik.


text: Asudes Mactan Saar südames, on Plantation Bay Resort & Spa ideaalne punkt, millest avastada Cebu. Vaid 34. Km linna keskusest, lubab hotelli strateegiline asukoht külalistel kiiresti ja lihtsalt jõuda paljudesse kohalikesse huvipunktidesse. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Mactan Island Golf Club, Mactan-Cebu International Airport, Mactan Island Dive Spots naabruses. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Cebu hotellis. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu WiFi , restoran, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, peretuba, ekskursioonid. Külalised võivad valida 256 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad tenniseväljakud, erarand, välibassein, massaaž, piljard, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Plantation Bay Resort & Spa on Sinu sihtkoht Cebu kvaliteetse majutuse otsinguil.


text: The Rev |See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Ta käis Matt Shadowsiga katoliiklikus koolis, kust ta kolmandal kursusel välja visati. Lisaks Avenged Sevenfoldile on ta ka bändis nimega Pinkly Smooth, kus ta hüüdnimeks on Rathead (rotipea) koos Synyster Gatesiga ja ka surf-punk bändis nimega Ballistico, kus ta üllatavalt vokalist on ja trumme ei mängi. Enne Avenged Sevenfoldi ja Pinkly Smoothi mängis The Rev ska bändis nimega Suburban Legends. Enamus laulud ja laulusõnad oli kirjutadud Rev'i poolt. Isiklikku[muuda | redigeeri lähteteksti] Enne, kui Avenged Sevenfold raha teenima hakkas, töötas The Rev lisaks autoselamisele pesumajas. "The Rev on muusikaline geenius. Laulukirjutamine, laulmine, trummid. Mehel on rohkem talenti, kui ükskõik kellel bändist." - Matt Shadows Varustus[muuda | redigeeri lähteteksti] - DW Maple Collectors Series Drums, Black to Red Burst - 18x22" Bass - 7x8', 8x10", 9x12", 11x14", and 13x16" Toms (7x8' Tom not used live) - 5x14" Pork Pie Snare - Black DW Hardware and Pedals - Sabian and Zildjian Cymbals - Pro Mark Sticks Surma põhjused[muuda | redigeeri lähteteksti] Surma põhjuseks oli erinevate ravimite koosmõju. Fännid usuvad , et see ei olnud enesetapp . Jimmy sündis suurenenud südamega ja selle haiguse põdejad surevad varakult.


text: Informácie o dobrovoľníckych príležitostiach Informácie o pracovných miestach, podnikaní, možnostiach praxe a práci na prázdniny Vzdelávacie a školiace príležitosti napreič Európou Vyjadri sa k politickému, spoločenskému dianiu a zapoj sa do štruktúrovaného dialógu Umenie a zábava, veda a inovácie na dosah ruky Všetko o zdraví, zdravom životnom štýle a športe Poznaj svoje práva a využívaj služby pre svoju bezpečnosť Objav svet za hranicami Európy Everything started with a CD in Italian one of my favourites singers. "Someday, I will learn this language to understand these beautiful songs" I thought. Kirjutan Kongo kohta. Käisin linnas nimega Goma. Olen seal käinud 2 korda ja töötasin ühes kohalikus koolis, kus tegin ära ütlasin ka oma kooliks vajaliku praktika ... Kas armastad merd? Laineid? Ekstreemsporti? Kui nii, siis on surfamine just sulle sobiv spordiala! Kuidas reisida piiratud eelarvega? Euroopa Vabatahtliku Teenistuse vabatahtlik selgitab, kuidas tema seda teeb. Kui soovid võtta ratta ning minna mägesid avastama, alusta kindlasti kergemate ja lühemate matkaradadega. klassiruum kui tarbija on veebisaitide ja õpetajate koondamine ühiseks nagu ulatuslik raamatukogu hõlmates tarbijate hariduse ressursse kogu Euroopa Liidus. Tänu juhusele võitsime 2010. aastal, nii mina kui sõbranna, Simple Expressi bussipiletid Varssavisse ja tagasi. Mina veetsin õppeaasta 2012/2013 vahetusüliõpilasena Portugalis, Aveiro ülikoolis. Olin 17-aastane, kui esimest korda Euroopasse reisisin ja enda jaoks uue paiga kaardi peale tekitasin. Üldiselt on noortevahetustes osalemine minu jaoks olnud täiesti hindamatu kogemus, mille käigus olen omale nii palju uusi sõpru ja tuttavaid saanud üle kogu Euroopa. Terve see reis oligi üks unistuste täitumine. Koos sõbrannaga veeta nädal Saksamaal tehes midagi, milleks paljudel inimestel kunagi võimalust ei ole. Every person is a unique individual. But still, one can insist, that there is an activity, which connects almost all young people- travelling! Which one of us would not like to discover the world and see what different places are offering us for the future. Unquestionably, the best time for travelling is when you are young!


text: Venemaa ja Hiina korraldavad ühisõppuse - DELFI Venemaa ja Hiina korraldavad sel nädalal esimest korda kahe riigi ajaloos ühise sõjalise õppuse, õppuste ajal üritab Moskva sõlmida Pekingiga ulatuslikke tehinguid oma sõjatehnika müügiks. Õppustel osalevad koordineeritult nii õhu-, maa-, kui merejõud, neljapäeval algavad manöövrid leiavad aset kahe riigi piiril Vladivostoki linna lähedal, Kollasel merel ja Shandongi provintsis, teatab Washington Post. Ekspertide sõnul üritavad mõlemad riigid näidata USA-le, kellel on Kesk-Aasias sõjaväebaasid, oma võimet teha tihedat sõjalist koostööd. Moskvas tegutsev julgeolekuanalüütik Aleksander Golts ütles, et kahe riigi ühismanöövrid üritavad jäljendada USA ja Taiwani vahel peetavaid ühisõppuseid. "Hiina laiendab regioonis oma sõjalist kohalolekut, Venemaa jaoks on eelkõige tegu relvamüügiga," ütles Golts. Venemaa on huvitatud tuumaallveelaevade ja strateegiliste pommitajate müügist Hiinale. Õppuste nimeks on "Rahumissioon 2005", osa võtab sellest umbes 10 000 sõjaväelast. Õppuste legendi kohaselt minnakse appi kolmandale riigile, kus terroristide tegevuse tagajärjel on seaduslik kord kukutatud. Hiina ametliku infoagentuuri teatel aitabki õppus "tugevdada kahe riigi relvajõudude võimekust võita rahvusvahelist terrorismi, ekstremismi ja separatismi." Sõna "separatism" on teinud ärevaks Taiwani, keda Hiina peab mässuliseks provintsiks. Taiwan kardab, et Hiina kallaletungi korral võib Hiina üritada saada sellele Moskva toetust. Vene pool on Taiwani küsimuses üritanud hoida madalat profiili, Vene kaitseministeerium lükkas tagasi Hiina poole algse ettepaneku pidada ühisõppused Taiwanile palju lähemal. Kahe riigi julgeolekuhuvid ühtivad Kesk-Aasias, kus peale 11. septembri rünnakuid ja Afganistani sõda on mitmed USA baasid. Õppused algavad Vene õhu- ja meredessandi maandamisega Hiinas Shandongi poolsaarel, edasi tungivad Vene ja Hiina väed sisemaa poole. Õppuse hilisemas faasis saadavad Venelased välja strateegilised pommitaja, mis on võimelised kandma tuumapommi. Muu hulgas kavatsetakse pommitada rakettidega merel olevaid sihtmärke. "Paneb mõtlema, kui see on rahuvalve operatsioon, mida teevad seal strateegilised pommitajad?" ütles Golts. Õppuste korraldajate sõnul on nende ülesandeks takistada "mõne teise riigi alustel läheneda alale, kus toimub rahuvalve operatsioon".


text: Hälbiv käitumine (deviant behaviour) on inimese või grupi tegevus, mis ei ole vastavuses antud ühiskonna või kultuuri, subkultuuri, grupi iseloomulike (legitiimselt paika pandud või faktiliselt kujunenud) normide ja ootustega (nt moraal, kombed, traditsioon, tegevusmoodused ja käitumismallid) ning on ühiskonna poolt hukka mõistetud. Sageli peetakse hälbivast käitumisest rääkimisel silmas neid käitumisviise, mis on seadusega keelatud. Vaata ka Hälbiva käitumise uuringud Kirjandus Matti Laine, "Sissejuhatus kriminoloogiasse ja hälbiva käitumise sotsioloogiasse" Vankeinhoidon koulutuskeskus 1997 Välislingid "Eesti alaealiste hälbiv käitumine" Tartu Ülikooli Õigusinstituudi uuring, 2006 Airi Mitendorf: "Hälbiva käitumise kujunemine kriminaalhooldusaluste tõlgendusel" magistritöö, Tartu Ülikool 2004 Sotsioloogia


(4) Romusõiduk tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti või uue sõiduki ostmise korral kauplusse või vanametalli kogumispunkti.


Haavel ja Loit vaidlustasid süüdimõistmise(49) Advokaat vaidlustas vanuritelt nende kinnisvara ja raha väljapetnud Liis Haaveli süüdimõistmise Tallinna ringkonnakohtus.Haaveli (30) kaitsja Owe Ladva ütles ERR-i uudistele, et ta taotleb ringkonnakohtult tema õigeksmõistmist mitmes talle süüksarvatud kuriteos. Samuti on otsuse vaidlustanud Haaveli kaaslase Vello Loidi (45) kaitsja vandeadvokaat Sven Sillar, kes taotleb mehe õigeksmõistmist kogu süüdistuses. Juba varem kaebas maakohtu otsuse Haavelile määratud karistuse osas ringkonnakohtusse Põhja ringkonnaprokurör Vallo Kariler. Prokurör nõuab Haavelile reaalset nelja aasta ja nelja kuu pikkust vangistust. Veebruari alguses karistas Harju maakohus Haavelit kelmuse, arvutikelmuse, tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamise ja varguse eest nelja-aastase vangistusega, millest tal tuleb vanglas ära kanda kuus kuud. Kuna Haavel viibis juba varem mõnda aega vahi all, siis jääb tal vanglas reaalselt kanda neli kuud ja 11 päeva. Haavel peab vangi minema otsuse jõustumisel. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29639339


6. Kui osaliste koostööd koordineeriv ja nendega koostööd tegev piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on ise osaline ning kui summaarset heitkoguste vähendamise taset ei suudeta saavutada, vastutab iga piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni liikmesriik eraldi ja koos artikli 24 alusel toimiva organisatsiooniga nimetatud artiklis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustuse täitmata jätmise korral.


Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on Eesti kokku panemas päästemeeskonda ja politseimeeskonda, keda katastroofi piirkonda Eesti poolt appi saata. "Rahvusvahelise kogukonna abi katastroofipiirkonnas on ülioluline ja meie kiire reageerimine vajalik. Valmistame ette meeskondi koostöös nii päästjate kui politseinikega, et olla valmis koheselt katastroofipiirkonda appi minema," märkis Pevkur. Pevkur ütles "Aktuaalsele kaamerale", et 15 päästjat sõidavad Nepali juba homme hommikul. Samuti on komplekteerimisel ja valmis appi minema DNA- ja sõrmejäljeeksperdid, kes ootavad rahvusvahelist reageeringut Interpolilt. See peaks olema 5-6 liikmeline grupp. Päästjate ülesandeks on päästetööd, tuvastamine, kannatanute abistamine. Politsei poole pealt DNA ekspertiisid ja sõrmejäljed võtmine ja tuvastamine. "Kõik see, mis nii suure mastaabiga maavärina puhul on hädavajalik." "Oleme arvestanud vähemalt nädalaajase missiooniga, see peaks olema piisav, et kõige kiiremad tööd ära teha," ütles Pevkur. 15-liikmeline päästemeeskond, mille koosseisu kuuluvad muuhulgas ehitusinsener ning meditsiiniline tugi, stardib ööl vastu esmaspäeva. Eesti meeskond lendab öösel Soome ning sealt edasi koos Soome päästemeeskonnaga Kathmandusse. „Eesti päästemeeskonnal on vastav väljaõpe ja valmisolek reageerida rahvusvahelistele hädaolukordadele. Kuna Nepali maavärina tagajärgede likvideerimiseks on käivitatud suuremahuline rahvusvahelise abi protsess, siis oleme valmis saatma oma väga head otsingu- ja päästetööde läbiviimise eksperdid appi,“ sõnas päästeameti peadirektor Kuno Tammearu. Meeskonna esialgne sihtpunkt on Nepali pealinn Kathmandu, kuhu loodetakse jõuda homse päeva jooksul. Missiooni eesmärk on osaleda ÜRO abiorganisatsioonide poolt koordineeritavas päästemissioonis. Eesti päästemeeskonna peamine ülesanne on teostada maavärina piirkonnas erivahenditega otsingu- ja päästetöid. Missiooni pikkus on kuni 12 päeva. Missioon toimub koostöös Soome päästemeeskonnaga. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 2400 inimese. Hukkunute seas on ka üks eestlane. Maavärina kese asus Nepali pealinnast Kathmandust 80 kilomeetrit loodes. Tihedalt asustatud Katmandu orus elab ligi 2,5 miljonit inimest.


text: Edi Rama (sünninimi Edvin Kristaq Rama; sündinud 4. juulil 1964 Tiranas) on Albaania poliitik ja kunstnik, alates 10. septembrist 2013 Albaania peaminister. Ta oli Tirana linnapea alates oktoobrist 2000 kuni 2011. aastani. Edi Rama on lõpetanud Tirana Kunstide Akadeemia ning olnud Albaania kultuuri-, noorsoo- ja spordiminister (1998–2000). Ta on elanud ja töötanud kunstnikuna Pariisis. Rama viibis kord Tiranas, kord Pariisis, ning kritiseeris valitsevat režiimi. 1997. aastal peksid Sali Berisha julgeolekupolitsei agendid Rama tema oma maja ees peaaegu surnuks. Pärast pikka paranemist otsustas Rama jääda Pariisi elama. 1998. aastal tuli ta isa (Enver Hoxha aegse ametliku skulptori) matustele ning võttis Fatos Nano ettepanekul vastu kultuuriministri koha. Edi Rama kandideeris linnapeaks sõltumatu kandidaadina Sotsialistliku Partei toetusel ja sai 54% häältest. Veidi aega pärast valimisi, 9. novembril 2000 tulistas tundmatu isik tema maja. Rama jäi terveks. 12. oktoobril 2003 valiti ta esialgsete teadete kohaselt 58-protsendise häälte arvuga linnapeaks tagasi. Linnapeana on ta ellu viinud palju radikaalseid ideid, et linna paremaks teha. Ta ei karda oma arvamust välja öelda, mistõttu on tal olnud ägedaid vaidlusi teiste linnametnike ja -elanikega. Kuigi Ramat on süüdistatud korruptsioonis ja saamatuses rahaasjades, tunnustatakse tema julget stiili ja samme linna välimuse kordategemisel. Tema projekt "Tagasi identiteedi juurde" puhastas linna paljudest linna maadele (näiteks parkidesse ja Lana oja kaldapealsetele) ebaseaduslikult ehitatud hoonetest ja kioskitest. Alates aastast 2000 rajati koostöös ÜRO Arenguprogrammiga projekti "Puhtaks ja roheliseks" raames 96 700 ruutmeetrit haljasalasid ja parke ning istutati ligikaudu 1800 puud. Need tööd on leevendanud ka tööpuudust. Samuti laskis Rama paljud vanad majad niinimetatud Edi Rama värvidega (väga ere kollane, roheline ja lilla) üle värvida. Rama on tegelnud ka Lana jõe saastumisest tingitud keskkonnaprobleemidega. Edi Rama juhib Albaania linnapeade assotsiatsiooni. Ta ei tegele enam kunstiga, kuid nimetab linnapeaks olemist kunstiks. 2005. aastal valiti Edi Rama Albaania Sotsialistliku Partei esimeheks. Näitused 1992 Tirana Rahvusgalerii 1993 New York, Janos Gat Gallery 1993 Berliin, Galerie ACUD 1994 São Paulo biennaal 1995 Prantsusmaa, Place de la Médiathèque 1996 Vilnius, M. Žilinsko dailės galeria 1997 Frankfurt, Palais Jalta 1999 Tirana, Galerii XXI Tunnustus 2002 ÜRO Arenguprogrammi vaesuse väljajuurimise auhind Välislingid Edi Rama kunsti näide Video: Rama linnapeana Foto Foto Foto Foto Foto Foto Albaania peaministrid Sündinud 1964


Kommentaarid: Jaanus Karilaid vastuses Raimond Kaljulaiule: Keskerakond sellisele väljapressimisele ei allu Toimetas Hindrek Pärg, 21. märts 2019, 18:17 Nuhvik/ 24. märts 2019, 10:24 Kaljulaid on Eesti uus karismaatiline poliitik,räägib otsekohest ja tarka juttu.Väljapressimisega küll tegu pole.Usun,et paljud valijad nõustuvad tema poolt väljaöelduga.Poliitikud võiksidki säilitada oma väärtushinnangud,vildakale diktaadile ei tule alluda ei tavainimesel ega poliitikul. Kahju rummalast kodanikust/ 23. märts 2019, 11:26 Kas kõik arvamused, kus Karilaiu artikliga ei nõustuta, saadetakse siin modereerimisele? Yess, siis ju suunatud artikkel No Kuule/ 23. märts 2019, 11:18 Kust see sinine unistus.? Kas abordi keelamine on ühiskonna tasakaal ja ref de sõimamine on ühiskonna tasakaal? Täitsa rumal ju! Mis te korrutate, et refid on ülbed - see ju Karilaiu poliittehnika! Kui keegi arvab teisiti, siis on ülbe. Räägi oma naisele seda va naisepeksja Stakan pivo/ 23. märts 2019, 11:09 Mis on poliitikat õppinud tegelase tehnika. Võimule saada. See pole aus poliitika, vaid poliittehnika. Ja tehnika kasutamine on valija lollitamine. Kamara Jura/ 23. märts 2019, 03:59 küll sul raimond,on nobedad näpud....igale kommenteerijale suudad vastata.kas sa linnavalitsuses tööd ei teegi? läksin nats teemast kõrvale?/ 23. märts 2019, 03:56 ah jäta raimond,need sõnakõlksud.....võta kang ja puhasta jääd teedelt parem. A/ 22. märts 2019, 19:38 Kommentaator T oled ise nats. tema valija/ 22. märts 2019, 13:13 ma ei taha natse valitsusse! küüditajale/ 22. märts 2019, 13:12 saada, saada. oled tõeline kommunist,/ 22. märts 2019, 13:12 kas saadaks Siberisse? Penskar/ 22. märts 2019, 11:45 Miks arvab hr. Karilaid, et noorsand Raimondo vajab tema soovituskirja?! Kas ta ei ole juba mitte aastaid olnud Ref-i liige? Mode keelab/ 22. märts 2019, 11:41 Mode jälle kollasest toomivastaseid lauseid keelamas Mode keelab/ 22. märts 2019, 11:40 Toomas Õismäelt/ 22. märts 2019, 11:39 Kaljulaidi olemust iseloomustab kõige paremini see, et ta oma "üleskutsega" pöördus kõigepealt eestivaenulike tegelaste Toomi ja Kõlvarti poole ja alles siis suvatses mainida, et äkki leidub veel keegi, kes talle takka kiidaks. Tõeline kvisling! Riigist tuleks sellised välja saata! p/ 22. märts 2019, 11:15 kaljulaid sa oled kinnimakstud poliitmõrvar L/ 22. märts 2019, 10:05 Kaljulaid tuleks Eestist välja saata raha on ta sai nutsu refidelt ja ka ilmselt Kallaselt. nördinud/ 22. märts 2019, 09:40 Täiesti huvitav oleks teada,kui priske nutsu oravad andsid sellele Qwisling-i tüüpi tegelasele,et nõnda agaralt oma pasarahega pihta hakkas. 22. märts 2019, 09:05 Raimond arvab,et kui poolõde on president siis ta võib kõike teha,õnneks see nii ei ole.Sellel mehel ei ole südametunnistust ega ausust oma valijate ees Tiit/ 22. märts 2019, 08:31 Kas Raimond Kaljulaid on Kaja Kallase poolt ,,ära tinistatud"? Kallas rääkis ju, et otsib Riigikogu seest reffidele liitlasi.Need 10 Kaljulaidi nimetatud keskerakondlast ei reeda oma erakonda iialgi. Edu uuele valitsusele Kesk, Ekre ja Isamaa kolmikliidule! ?/ 22. märts 2019, 08:22 Mis eelarvemiinusest sa räägid? random / 22. märts 2019, 08:15 Eks ta oli õe sala kuulaja, kitseke. 22. märts 2019, 07:54 Milline väljapressimine? Ka Karilaid peab lõpuks hakkama ühesugust juttu ajam nii eesti kui vene keeles, nagu muudki keski juhid eesotsas Rattaga. Uskumatu/ 22. märts 2019, 07:30 et Kesikla ridades on mõni poliitik, kellel on ka aju! Kaljulaid - edu! Ei ei/ 22. märts 2019, 07:23 Raimond võib vaenu õhutada õde kaitseb Töesti/ 22. märts 2019, 00:12 yks vöigas ja vastik story see "president". 21. märts 2019, 23:58 Sellist lödipüksi ei austa ükski venelane 21. märts 2019, 23:53 Kuule H sulle on vaja prille ja kuulde aparaati. Või ei oska sa üldse lugeda Karilaid , õige jutt aga vana tutvuse nimel ehk erakond premeeriks poissi paki pampersitega, näib et tal on neid vaja Stakan K.Butõlkin/ 21. märts 2019, 22:26 Sageli suhtutakse inimestesse eelarvamusega. Eriti nendesse kes on meist targemad ja haritumad. Karilaid ei ole kunagi olnud ülbe. Ta on põhimõtted ja kindel poliitiline selgroog ja poliitiline eetika. (Ei maksa segi ajada poliitiku isiklikku eetikat ja poliitilist eetikat -mida teeb nt Raimond Kaljulaid) Jaanus Karilaid on minu hinnangul lihtsalt oluliselt intelligentsem ja arukam poliitik kui paljud tema kolleegid s.h Raimond(rääkimata publikust) Ta on hariduselt politoloog, ta valdab tehnikat samuti teemasid milles sõna võtab, ta oskab malet mängida, suudab arenguid ette prognoosida . Virve/ 21. märts 2019, 22:07 Mul on Kaljulaidist kahju,sest ta on lihtsalt üks vihaõhutaja õigem/ 21. märts 2019, 21:32 Miks soovituskiri?-hundipass reeturile.! on/ 21. märts 2019, 21:22 vihmaga varju vaja ja päiksega päikseprille-ei käi ju vihmaga varjuta ja prillidega ja nagu vanasti üteldi-ainult lo ll ei muuda omi veendumusi...vastavalt olukorrale peab toimima, ei maksa pulli kombel vastu kaljut taguda...küll sellest kolmikliidust asja saab ja riik on ära teeninud laiapõhjalise valitsuse...raimond paistab reeturina selle käiguga. to Arvamus./ 21. märts 2019, 20:47 esimest korda näen ekrenaute keske kiitmas ning lootmas, et ikka võimule saaks to Arutleja:/ 21. märts 2019, 20:46 hetkel vaadates, kuhu raha on suunatud ja kuhu tahetakse edaspidigi viia. Sadama aksjatest saadud miljonid läksid eksperimentaalse "tasuta" bussiliikluse katteks ja tulevikus tahetakse veel riigifirmasid müüa to orw/ 21. märts 2019, 20:44 mitte ei taheta koostööd teha vaid nemad ei anna koostöö korral sama häid positsioone 21. märts 2019, 20:22 vähk/ 21. märts 2019, 20:19 Jaanus põeb ilmselt suurushullustust. vähk/ 21. märts 2019, 20:14 Kui mittemidagi ütlev nohin ja ümmarguse jutu ajamine on võimekus,siis küll sulle soovitaks soovituskirja/ 21. märts 2019, 20:03 ühtse venemaale . orw/ 21. märts 2019, 19:58 ma ei saa ka aru.. kogu aeg käib kisa - reformierakond võitis! mida ta võitis? kui ta oleks saanud vähemalt 51 häält , oleks saanud teha valitsuse üksi, siis oleks ehk tõesti võitnud. võitsid ju kõik 5 erakonda, kes said riigikogusse, kaotajad jäid ukse taha. ref sai lihtsalt teistest rohkem hääli. refiga ei taha keegi koostööd teha nende ülbuse pärast, arvestades, mis viimastel nädalatel toimub, ka alatud valetajad. midagi on väga viltu.... kus siin/ 21. märts 2019, 19:57 see väljapressimine on? jaanus jaga üldse matsu Jaamuidugi/ 21. märts 2019, 19:45 No ega erakonnal polegi baja alluda piisab kui 6+ kesikut allub :) Kuule Karilaid/ 21. märts 2019, 19:38 pidasin sind kogu aeg imelikuks ja ülbeks nohikuks.Tänase sõna põhjal võiks arvata,et sinust võib saada eesti rahva sõber.Tegelt ka mees,jätka samamoodi ja sa teenid ära rahva austuse,ka venelaste,ka nemad vaatavad seda hullust pealt ja raputavad pead.Nemad on samasugused eesti elanikud nagu me kõik.Kaljulaiud kallased,ossid jne ei saaks viia meie elu edasi sest vaja oleks tasakaalu.Seda pakubki isamaa,ekre,ke liit RAA/ 21. märts 2019, 19:34 Õige mees Jaanus Karilaid.Millegipärast suunati komm. modereerimisele.Proovin veel- Arutleja:/ 21. märts 2019, 19:31 Ratas on end näidanud võimeka peaministrina. Edu edaspidiseks! või hakkabki nüüd nii olema peale valimisi./ 21. märts 2019, 19:18 Lahja tüüp ikkagi sõimas otse oma valija läbi, sellist pulli ikka kodupartei läbi ei sa lasta. 1 arvaja/ 21. märts 2019, 19:13 Las poiss tolmutab seal väheke, siis läheb KESK laiali. Tekib venetiib, 3 inimest läheb EKREsse ja ülejäänud valguvad kuhu juhtub. IRW/ 21. märts 2019, 19:06 Kaja teeb oma 34 mandaadiga valitsuse, aga Riigikogu ei anna sellele volitusi Rudi/ 21. märts 2019, 19:05 Lihtne. seesamune kljulaid koos oma poolõega on vaadanud liiga palju Ladina-Ameerika seebikaid! Ka nüüd Venetsueelas ilmus mingi paadiaalune paadi alt ja hakkas räuskama, et hoopis TEMA on selle riigi president! Ja juba paljud riigid on tunnistanud, et see paadialune ongi see kõige õigem president! Nagu ka kaljulaid! toodi kusagilt, tuli kusagilt veeti kohale (nestori poolt), ja ongi kohe president olemas! 21. märts 2019, 19:01 eh - võta üks ja viska teist! Kes antud juhul ei tegele väljapressimisega? Valimistulemuste järgi annab president valitsuse moodustamise ülesande Kaja Kallasele.... ref on enne ka mõne kesiku kodustanud, kasu eriti pole olnud. trikk/ 21. märts 2019, 18:42 Vaadake millise sõnumiga Kaljulaid vene kanali poole pöördus ekre laimamisega.seda kõike teeb selleks,et aidata Kajale 7 kohta koguda ,siis saab Kajast peaminister ja tema teekond läheks edasi vististi europarlamenti. eedyy/ 21. märts 2019, 18:42 tundub, et see mees hakkab hulluks minema või on väga, väga raskes DEPRESSIOONIS, siis inimene ei mõista enam mida ta teeb! Siin ei näita ei aita, et oled haritud ja Bresideni poolvend. Väga kahju sust, et mõistus hakkab peast ära kaduma. Kahju/ 21. märts 2019, 18:35 reeturist.Johannes Vares-Barbarus hüvastijätukirjas oma naisele: "Andesta, kallis Siuts! Ei suuda enam!" | www.ohtuleht.ee/774349/johannes-vares-barbarus-huvastijatukirjas-oma-naisele-andesta-kallis-siuts-ei-suuda-enam3.dets 2016


text: Aabach ehk Aa on jõgi Šveitsis, mis saab alguse Hallwili järvest, voolab 15 km ulatuses läbi järveoru ning suubub Wildeggis Aare jõkke. Aabachi ääres on Usteri linn ja Ermensee küla, Seengen, Seon, Lenzburg, Niederlenz ja Wildegg. Välislingid Kaart Foto õhust: Aa jõe algus Fotod: Seened ja linnud Usteris: Kanal Usteris Aabachi suue Aabach Ermensee külas Küünlad Aabachil Ermensees Alumine foto Veskid ja teised tööstusobjektid Reini jõgikond Šveitsi jõed


Mida teha, kui lemmikul on jooksuaeg? | Nipiraamat Mida teha, kui lemmikul on jooksuaeg? Autor: Tuuli Mäemat, allikas: Nipiraamat, 12. aprill 2018, 15:37 Lemmiku jooksuaeg võib olla päris tüütu. Iga koera-või kassiomanik teab, kui tülikas on lemmiku jooksuaeg. Selleks, et see mööduks kergemalt, tasuks lemmik steriliseerida või kastreerida. Miks steriliseerida või kastreerida, sellest räägib Tiina Toometi kliiniku loomaarst Triin Kass. Miks oma lemmik steriliseerida või kastreerida? Koera vähkkasvaja osutus neljaks alla kugistatud mängukaruks 20. aprill 2018, 15:08 Vastutustundlik tegu. Loomaomanik ei vastuta ainult oma lemmiku eest, vaid ka tema järglaste eest tulevikus. Sellise otsuse puhul ei tasuks lähtuda emotsioonidest ja tuleks arukalt läbi mõelda, kas järglaste tulekuks on kõik võimalused olemas. Vaevaline kodu otsimine. Kui sa ei otsusta järglaseid endale jätta, siis pead valmis olema keerukaks kodu otsimiseks. Alati ei pruugi leida kohe häid ja armastavaid omanike. Ole valmis kõigeks. Kui leiad oma lemmikule kodu, siis pead valmistama end ette selleks, et alati ei pruugi sattuda lemmik armastavasse kodusse. Ühel hetkel võid märgata, et lemmik on hoopis kolmandale isikule edasi antud. Kurnav poegimine. Emaslooma organismi kurnab tihe poegimine. Raske jooksuaeg. Paljud loomaomanikud teavad, kui raskeks võib osutuda jooksuaeg, kus loom järgneb ainult lõhnadele. Võimas sugutung võib isase looma viia eluohtlikutesse seiklustesse. See võib lõppeda pulmakakluste või auto alla jäämisega. Tüütu märgistamine. Kui kass on tubane ja kastreerimata, siis võib hakata ta märgistama ja jätab kõikvõimalikesse kohtadesse vänge lõhnaga uriiniloike. Isaste loomade puhul väheneb peale steriliseerimist või kastreerimist uriini ebameeldiv lõhn.