text: Kodu: Kuidas Saada Esmakordse Kodust Ostja Kinnipidamiskulude Hüvitist - 2019 | Et.Interior-Designy.com Diy Valuvormid Valamise Maastiku Kaevandamine Varase Korteri Üürilepingu Lõpetamise Põhjused Kui Kaua Pärast Masina Pesemist Enne Teki Tihendamist? Lakke Kahanemine Kaunistades Cool Avaleht Parandamise Ideed Kuidas Kasvada Bean Taimed Pinnases Kuidas Esitada Lühikese Müügi? Ühiskond Küüslauguplats Maastike Jaoks Karistamine Hüpoteeklause Eest Kuidas Segada Metallist Ja Puidust Mööbel Toas Teakkatte Viimistlemiseks Kasutatavad Tööriistad Hüpoteeklaenude Ja Kodumajapidamise Laenu Vahelised Erinevused Põhiline > Kodu > Kuidas Saada Esmakordse Kodust Ostja Kinnipidamiskulude Hüvitist Kuidas Saada Esmakordse Kodust Ostja Kinnipidamiskulude Hüvitist Esmakordne koduostja saab leida ressursse, et aidata oma esimese kodu sissemakset. Toetused ja muud ressursid on olemas. Esmakordne koduostja Alumine maksmine ja sulgemisväärtuste prognoosid Grant Valikud Muud võimalused lõppmakse ja lõppmaksumuste rahastamiseks Kirjutas Kimberlee Leonard; Uuendatud 19. juulil 2017 Sulgemiskulud võivad olla takistuseks madala sissetulekuga laenuvõtjatele, kes üritavad oma kodusid osta. Esmakordne kodune ostja on põnev ja stressirohke. Üheks suurimaks takistuseks uute koduostjate jaoks on piisavalt raha, et sulgeda kulud ja sissemakse piisavalt suur, et vastata laenude suunistele. Õnneks on olemas programmid, mis aitavad sulgeda kulusid ja ettemaksed, leevendades seda takistust koduvastutuse suunas. Fond välja, kui kvalifitseerute esmakordseks ostjana. Kuigi mõned programmid võtavad nõuet sõna-sõnalt, näevad teised programmid teid esmakordseks koduobjektiks, kui teil pole eelnenud kolme aasta jooksul kodu olnud. Esmakordne koduostja on tavaliselt koduomandi uus. Nad on sageli noored ostjad või paarid, kellel ei ole piisavalt sissemakseid ja sulgemiskulusid katma. Kuigi nad saavad raha pere või sõprade kingitusena, pole see alati reaalne. Enne toetuste otsimist kaaluge, millist tüüpi laenu saate kvalifitseeruda ja millised on sulgemiskulud ja ettemaksu ootused. Sulgemiskulud moodustavad tavaliselt 2 protsenti kuni 5 protsenti hüpoteegi väärtusest. Enamik föderaalselt kindlustatud laenuprogramme on madala sissemaksete programmidega. Kui teil on õigus veteranide asetäitja või USA põllumajandusministeeriumi laenule, ei pea te üldse maksma sissemakset; need programmid rahastavad kuni 100 protsenti ostuhinnast, mis võib vabastada teie vahendid kulude sulgemiseks. Saksamaa Liitvabariigi valitsuse sissemaksete programm nõuab 3,5 kuni 10 protsenti sõltuvalt teie FICO skoorist. National Homebuyers Fund pakub sissemakseid kuni 5 protsenti laenusummast. See toetus ei piirdu ühegi laenuprogrammiga ja seda saab kasutada kulude sulgemiseks, kui 5 protsenti ületab sissemakse nõuded. Toetuse saamiseks ei ole seda vaja tagasi maksta. Ameerika Ühendriikide elamumajanduse ja linnaarengu ministeeriumil on programm, mida ei määratleta kui toetust, kuid millel on kindlasti sama mõju, mida nimetatakse Hea naabri kõrvalõppuse programmiks. Abikõlblikud õiguskaitsevahendid, K-12 õpetajad ja erakorralised meditsiinitöötajad võivad osta kinnispinnas asuvaid kodusid 50 protsendi võrra ostuhinnast. Kuigi see laen nõuab ikkagi sissemakseid ja sulgemiskulusid, vähendatakse neid hinna alandamise tulemusena. Koduomanike abistamiseks on olemas mitu "noorema laenu" programmi. Mõnes olukorras võib noorematele laenudele anda andestust pärast teatud ajavahemikku, mis toimib tõhusalt nagu toetus. California Housing Finance Agency on need programmid FHA laenude jaoks ning teeb koostööd õpetajatega ka Hea Neighbor Next Door programmi raames kuni 15 000 dollarini noorema laenu puhul. Esmakordseks vanaduspensioni omavate koduostjate puhul lubab siseturu teenistus kuni 10 000 dollarit tagasi võtta ilma vara taganemise karistusteta esimese kodu ostmise korral. Pange tähele, et kuigi ei ole karistust, lisatakse summa maksudele. Paariseks saavad kõik abikaasad oma kontodelt kasutada 10 000 dollarit. FHA laenud lubavad müüjatel laenata ostjaid kuni 6 protsenti sulgemiskuludest. Jällegi, see ei ole toetus, vaid tähendab, et ostja taskutest läheb vähem raha, mis on tavaliselt peamine eesmärk.


Miks Tallinn töötuid tudengitele eelistab?(114) Uudis, et Savisaar lubab varsti töötuid Tallinna ühistranspordis tasuta sõidutada, hämmastas mind tõsiselt. Väljaspool pealinna siia õppima tulnud niigi vaesed tudengid peavad maksma hingehinda ja see on meeri arvates õiglane, aga töötud, keda linn niigi poputab ja mõttetuid töökohti tekitab, saavad suisa ilma rahata sõita. Niigi tuleb iga päev hommikul kooli sõites jagada bussi pikantselt lõhnavate kodututega, kes laiutavad uhkelt pinkidel, kui ülejäänud reisijad kobaras koos bussi eesotsa koondunud on. Töötul on aega küll, Tallinn pole nii suur, et siin jala käia ei saaks, aga tudeng peab pidevalt ühest kohast teise sõitma. Ma raban kooli kõrvalt tööd teha, et õppemaksu maksta ja üüri- ning toiduraha saada. Maksan korralikult makse ja Tallinn leiab, et kõige krooniks peaksin veel töötute bussiraha ka tasuma! Mul ka maal elav töötu ema, keda ma õpingute ja töö kõrvalt jõudumööda toetan. Tema ei saa kuskilt soodustusi ega abi, aga tema pealinnas õppiv tütar peab hoopis siinseid töötuid oma piletirahaga toetama. Ma saaks aru, kui tasuta sõit pakuks töötule võimaluse uut tööd leida, aga seda ju ei juhtu. Ma lihtsalt ei näe selles otsuses mingit loogikat. Töötu saab abiraha, kui vaja, siis supiköögist süüa ja nüüd tasuta sõita ka. Milleks siis üldse tööle minna? Varsti hakkab Tallinn töötule mittetöötamise eest palka ka maksma! See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29570179


Adamson-Ericu Kreeka-ainelised maalid Kreeka suursaatkonnas — Sirp Kreeka suursaadik Tallinnas hr Polydore Kokonas ja Eesti Kunstimuuseumi peadirektor pr Sirje Helme juhatasid eile keskpäeval Kreeka suursaatkonnas sõnavõttudega sisse eksklusiivse näituse, mis on seotud 75. aasta taguse nn ateljeemanifestatsiooniga, kui kunstnik Adamson-Eric esitles Tallinna Kunstihoones asunud ateljees oma Kreeka-ainelisi maale. Adamson-Ericu muuseumi direktor Ülle Kruus kommenteerib sündmust nii: „Idee tähistada selle hommage’iga Kreeka suursaatkonna ruumides kunstniku surma-aastapäeva ja temanimelise muuseumi 26. sünnipäeva sündis kohtumisel suursaadiku Polydore Kokonasega tema residentsis käesoleva aasta sügisel laiema eesmärgiga arendada Kreeka ja Eesti kunstisuhteid.” 1933. aasta lõpust kuni 1934. aasta suveni viibis Adamson-Eric Kreekas ja sel perioodil valmis enam kui 20 maali ning joonistust. Neid teoseid analüüsides on kunstiajaloolased ja kriitikud leidnud, et kunstniku käekirjas toimus vabaõhumaali viljelemise toimel oluline muutus. Adamson-Ericu maalides jääbki edaspidi domineerima tundlik värvimeel ja isikupärane käekiri, millel on kokkupuutekohti hilisimpressionistliku maalilaadiga. Näitusel eksponeeritavad Adamson-Ericu (1902–1968) õlimaalid reflekteerivad Kreeka reisil kogetud sisemisi kunstilisi otsinguid, mis süvenevad Ateena kui kultuuriliselt paljukihilise linna erinevatesse objektidesse ja nende ümber olevasse keskkonda. Värvide ja faktuuri nüansirikkus ning motiivide ebatavaline rakurss veenab vaatajat, et kunstnik valis hoolikalt kohti, kus segamatult vabaõhumaali harrastada. Valik on ruumimahtu arvestades keskendunud Kreeka t esitlevatele põhiteostele Eesti Kunstimuuseumi ja Adamson-Ericu muuseumi kogudest. Hellase kultuuriga kokkupuutest sündinud jõulist mõju on tunda järgnevatel aastatel ka kunstniku tarbekunstialases loomingus. Kreeka suursaatkond asub Tallina südalinnas Pärnu mnt 12 / Suur-Karja 20 II korrusel ja väljapanekut saab külastada 2.–4. detsembrini konsulaarosakonna lahtiolekuaegadel 11.00–15.00


Laskesuusatamise olümpiamedalist käis dopinguskandaali tõttu politseile aru andmas - Sport Laskesuusatamise olümpiamedalist käis dopinguskandaali tõttu politseile aru andmas Simon EderFoto: Darko Bandic, AP/Scanpix Austria laskesuusataja Simon Eder (36) tunnistas, et talle on minevikus pakutud dopinguarsti Mark Schmidti teenuseid. Nii Vancouveri kui Sotši olümpial teatesõidus medali võitnud Ederi sõnul toimus see tükk aega tagasi. "Informeerisin sellest kohe Austria alaliitu ja politseid. Mind kutsuti praegu tunnistama, sest jäljed viisid lõpuks Erfurti," sõnas Eder austerlaste Die Pressele. Kaasmaalase Max Hauke kinnivõtmise videot, kus Hauke tabati nõel veenis, ei vaadanud Eder enda sõnul kaastundega. "Seal on muidugi näha, kuidas inimese maailm kokku variseb, aga kaastunne on viimane asi, mida sel hetkel tunda. Julged teha, julged ka tagajärgedega toime tulla." Ederi sõnul ei välista ta, et skandaal raputab ka laskesuusatamise MM-i. "Mitte keegi ei saa olla nii naiivne, et arvata, et meie ala see ei mõjuta. Laskesuusatajad ja murdmaasuusatajad treenivad sarnaselt ning vajavad mõlemad samamoodi vastupidavust." Austria politsei tegi sportlastele üleskutse: tulge ise välja, pääsete kergemalt! FOTOD JA VIDEO | Olümpiakomitee tegi ettepaneku, et Alaverilt ja Veerpalult treenerikutse... Jelena Välbe: tervete suusatajate konkurentsis olid venelased Seefeldi MM-i parimad Seitsmes veredopinguga seotud sportlane andis end ise Austria politseile üles


porn, kolledž, õpilane, võluv, ahvatlema, ahvatlev, videod, lapsuke, 18 a, 18yo, väljaspool, dildod


source: fineweb

text: Asudes mugavalt Hongkong's, on The Fleming suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Paiknedes vaid 1.7 km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Pakistani konsulaat, Hiina Rahvavabariigi viisaosakond, Soome Vabariigi konsulaat annavad sellele hotellile erilise šarmi. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab The Fleming kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu kohvik, lift, restoran, koosolekuruumid, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi. Külalised võivad valida 66 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Hongkong külastuse põhjus, on The Fleming perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


FOTO: Tulekahju Järvamaal nõudis kaks inimelu(1) Ööl vastu tänast hukkusid Järvamaal toimunud elumaja põlengus kaks inimest. Öösel kell 1.30 teatati häirekeskusele, et Väätsa vallas Roovere külas on põlema süttinud elumaja. Päästjate kohale jõudes oli ühekordne puidust elamu lausleekides ning selleks ajaks oli maja vahelagi juba osaliselt sisse kukkunud. Põlenud maja elutoast leiti kaks hukkunut, 50ndates aastates mees ja naine. Kuma.fm teatab, et tulekahju avastanud naabrimehe sõnul elasid selles majas Vahur ja Veronika. Mõlemad olid armastanud napsu võtta ning nad olid suitsetajad. Kas tulekahju tekkepõhjus võib olla hooletus ümberkäimises lahtise tulega või sai tuli alguse muul põhjusel, selgitab välja ekspertiis. Maja kustutamisel osales viis päästemasinat Paidest, Türilt ning Vahastu vabatahtlikud Raplamaalt. Viimased masinad lahkusid sündmuskohalt kella 4.30 ajal. Tänavu on tulekahjudes hukkunud juba 30 inimest. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=29698067


Kui palju kastmist su toataimed tegelikult vajavad? - Moodne Kodu Kui suur on erinevate toataimede veevajadus 1. Mis tüüpi taimega on tegu? Sa ei pea teadma taime täpset botaanilist nimetust, kuid on hea, kui oskad üldisemas plaanis ära tunda, mis tüüpi taimega tegu on. Põhimõtteliselt võib levinumad toataimed jaotada veevajaduselt paari peamisesse kategooriasse, alustades kuiva kasvupinnast nautivatest kaktustest ning lõpetades varbad vees kasvada armastava Sanderi draakonipuu ehk rahvakeeli õnnebambusega (Dracaena braunii). Vähe vett vajavad taimed: Lase mullal kastmiskordade vahel täielikult läbi kuivada. Siia alla kuuluvad kõikvõimalikud kaktuselised, sukulendid, havisabad ja lehtliiliad. Vähese kuni keskmise veevajadusega taimed: Lase pinnasel kastmiskordade vahel osaliselt kuivada. Enamik palmidest (sh erinevad draakonipuud), kuld-nõelköis, maitsetaimed nagu rosmariin ja tüümian, kuninglik strelitsia (paradiisilinnulill) ja sõrmlehikud. Keskmise veevajadusega taimed: Lase mullal kastmiskordade vahel osaliselt kuivada, kuid hoia kasvupinnas pidevalt kergelt niiskena. Pesa-raunjalg, bromeelialised, lüüra-viigipuu, pelargoonid, kirinõgesed, erinevad tsitruselised, maitsetaimed basiilik, petersell ja koriander, kuukinga liigid, kuldimar ja sulgvõhk. Keskmise kuni suure veevajadusega taimed: Hoia pinnas pidevalt niiskena. Sanderi draakonipuu (õnnebambus), juusadiantum ja meeldiv monstera. 2. Milline on taime asukoht ruumis? See, kui palju valgust taim vajab, sõltub eelkõige taime liigist, kuid mullapinna läbikuivamisel mängib suurt rolli ka see, kas taim paikneb päikeselisel aknalaual või hämaras nurgas. Soojas ruumis ereda valguse käes kasvava potitaime muld kuivab palju kiiremini, kui hämaramas ja jahedamas nurgakeses paikneval taimel. Eriti hoolikas ole taimedega, mis kasvavad radiaatori või mõne muu kuumaallika läheduses, mis võivad pinnase kärmelt kuivatada ning õhu väga kuivaks muuta. Võimaluse korral leia taimedele asukoht küttekehast kaugemal ning kasuta talvisel ajal ruumides õhuniisutajat. Samuti hoia silm peal otsese päikese käes ja väikestes pottides kasvavatel taimedel. Isegi päikeselembesed kaktused ja sukulendid ei tunne end krõbekuivas mullas hästi, kuid kuumal suvepäeval kipub pinnas pisikeses potis kibekiirelt kuivama. Kastmiskordade tiheduse vähendamiseks istuta taimed suurematesse pottidesse ümber. Suurem kasvunõu hoiab kauem vett ning muld kuivab selles aeglasemalt, kui väikeses potis. 3. Kas mulla pealispind on kuiv? Kui oled määranud kindlaks taime tüübi, või vähemalt selle, millisesse kastmiskategooriasse see kuulub, siis kontrolli poti mullapinna niiskust, et aru saada, kas taim vajab lisavett või mitte. Pista näpuots (mõne) sentimeetri sügavusele mulda ja testi niiskust. See, kui kuivaks peaksid laskma pinnal tõmbuda, sõltub taime tüübist ja aastaajast, kuid enamikele toataimedest sobib, kui lased mulla pealispinna ca paari sentimeetri jagu täielikult või kergelt läbi kuivada, enne kui uuesti kastma hakkad. Kontrolli kindluse mõttes esimese punkti alt üle. 4. Kui raske pott kätte võttes tundub? Kõige kiirem viis poti niiskustaseme hindamiseks (kui näpuga katsumine välja arvata) on poti üles tõstmine. Enamikul juhtudest tasub kastmisega oodata seni, kuni pott tundub kätte võttes küllaltki kergena — kuid samas ka mitte liiga kerge. Kui pott tundub liiga kerge, võib muld olla täielikult läbi kuivanud ning taim vajab juba tõsisemat kastmist või veevanni. Kui pott tundub üles tõstes raske, siis on üsna tõenäoline, et muld on liiga märg. Võimalik, et potil puudub piisav drenaaž. Enamik toataimedest, välja arvatud Sanderi draakonipuu, ei armasta liigses vees ligunemist ning pikaajaline liigniiskus võib põhjustada juuremädanikku. Kui pott tundub raske, pea kastmisega pisut piiri ning kontrolli ega äravooluauk poti põhjas ummistunud pole. 5. Mis hooaeg parasjagu on? Üks levinumaid hooldusvigu toataimede kasvatamisel on nende talvine ülekastmine. Enamik taimedest on talvel uinuvas olekus ning vajavad märksa vähem vett kui ülejäänud aasta jooksul. Kui kasta taimi talvel sama rikkalikult kui suvel, võib see põhjustada juuremädanikku. Puhkeolekus toataimede puhul — kontrolli taime tüüpi, kuid enamik taimi langeb siia kategooriasse — hoia kastmisega tagasi nii palju, et mulla pealispind jõuaks kastmiskordade vahel paari sentimeetri jagu läbi kuivada ning jälgi, et pott ei muutuks liiga raskeks. Kui taim näeb õnnetu välja, muuda rutiini. Kasuta lähtealusena eeltoodud küsimusi ning hinda nende alusel, kui palju kastmist su toataim tegelikult vajada võiks. Kui taim kipub kiduma (lehed lähevad kollaseks, närbuvad või taim kasvab väga aeglaselt), siis leia talle sobivam kasvukoht, kus on vastavalt kas vähem või rohkem valgust ning kohanda kastmisrežiimi. Toataimede koht ei pea olema vaid aknalaual — vaata nutikaid ideid!


Kui see on tõsi siis võiks seda kasutada jalgrattaste raami peal nagu helkurina töötaks, aga küll mõni selle helendava ratta sult kuurist piista paneb


Tallinna linnavalitsus otsustas esitada linnavolikogule Tallinna Sadama A-reisiterminali ning kruiisiterminali ala detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse eelnõu. Tallinna Sadama A-terminali ala. Foto: Hele-Mai Metsal Planeeritava maa ala suurus on 66,12 ha, millest enamiku moodustab meri. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on moodustada krundid ning määrata kruntide kasutamise tingimused ja ehitusõigus ühe maa-aluse ja kuni nelja maapealse korrusega hoonete ehitamiseks, teatas Raepress. „Detailplaneeringuga kavandatakse merepõhja täitmist, et moodustatavatele kruntidele rajada promenaad ja ehitada ärihooned. Samuti nähakse detailplaneeringus ette kolmas kruiisikai. Detailplaneeringu algatamisettepanek on kooskõlas üldplaneeringu mõtte ja eesmärgiga avada Tallinna rannaala linnaelanikele ja -külalistele,“ kommenteeris abilinnapea Andrei Novikov. Planeeritaval maa-alal asuvate kinnistute omanik on AS Tallinna Sadam. Lisaks jääb planeeritavale alale väike osa Sadama tänav T1 kinnistust, mis kuulub Tallinna linnale. Planeeritaval alal paiknevad sadama teenindamiseks vajalikud ehitised ja rajatised, sh A reisiterminal ja kaid. Juurdepääs planeeritavale alale on Kai, Sadama, Logi, Rumbi ja Vööri tänavalt. Detailplaneeringu koostamise algatamist taotles aktsiaselts Tallinna Sadam, taotluse juurde on lahendusettepaneku ja illustreeriva materjali koostanud K Projekt Aktsiaselts. Novikov lisas, et aktsiaselts Tallinna Sadam on seadnud eesmärgiks koostöös linnaga kogu Vanasadama ala terviklikult välja arendada, võttes aluseks rahvusvahelise ideevõistluse võidutöö, mille ellu viimiseks on Sadam jaganud ala osadeks ning esitanud Tallinna linnale taotlused detailplaneeringute algatamiseks. „Vanasadama piirkonna arendamise laiem eesmärk on kogu see südalinna vahetus läheduses asuv endine suletud territoorium ja praegune tühermaa atraktiivseks ja inimsõbralikuks linnaruumiks muuta,“ selgitas Novikov.


Toimumise aeg: 08.05.2019 - 16.10.2019 Sihtgrupid: Õpetajad, õpetajat abistavad töötajad (õpetaja abid, assistendid). Eesmärgid: Kujundada koostöö ühe õpetaja ja kahe assistendi vahel; arendada oma suhtlemis- ja meeskonnatööoskuste reflekteerimist õppe- ja kasvatustegevuse kontekstis. 1. moodul: Süsteemne mõtlemine organisatsioonis ja meeskonnatöö. Alushariduse kvaliteedi tagamise vajalikkus ja võimalused koolieelses lasteasutuses. Süsteemne mõtlemine ja tegutsemine lasteaia arengusuundade ja väärtuste edastamisel õppetegevuse kaudu. Alushariduse pika- ja lühiajaliste eesmärkide teadvustamine. Lapsest lähtuva õppe- ja kasvatustegevuse põhimõtted lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast. Ühe õpetaja süsteemi rakendamise vajalikkus, eesmärgid ja väärtused. Lasteaed kui õppiv organisatsioon. Muudatuste mõju õpetajale, lapsele, lasteaiale. Valmisolek vastupanuks ja vastupanu oskuslik käsitlemine. Meeskonnatöö põhimõtted ja oskused. Õpetaja roll kutsestandardist ja muudatustest lähtuvalt. Assistendi roll lasteaia rühmas. Oma rolli määratlemine organisatsioonis ja meeskonnas. Õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgistamise oskus individuaalsel ja meeskondlikul tasemel. Väärtused ja hoiakud kui õnnestumise võtmetegurid või takistused. Enesereflektsioon, edasi- ja tagasiside. 2. moodul: Lapse areng ja lapsest lähtuv õppe- ja kasvatustegevus. 3. moodul: Suhtlemine kui meeskonnatöö võtmetegur. 4. moodul: Meeskonnatööoskuste arendamine ja rühma refleksioon. Vaatluspraktika. Meeskonnasisese koostöö kujundamine lasteaias. Meeskonnatööoskused läbi enesemotivatsiooni. Meeskonnatöö toetamise võimalused ja meetodid lasteaia rühmas. Õpetaja kui juht ja meeskonna motiveerija. Juht kui lasteaia personali motiveerija. Vaatluspraktika tagasiside arutelud.


text: Tallinna transpordiameti juhataja Andres Harjo ütles Postimehele, et uus piletisüsteem taheti teha võimalikult lihtsaks, mistõttu oligi mõistlik kaotada liinidel 1A ja 38 Viimsisse sõitmisel lisapileti ostmise kohustus. «Selline otsus on tõesti seotud uue piletisüsteemi käivitamisega,» kinnitas Harjo. «Oletame, et inimesel on Tallinna 30 päeva kaart. Kui ta käib aga aeg-ajalt ka Viimsis, siis sel juhul tuleb tal lisapilet osta. Uue süsteemi puhul tähendanuks see, et validaatoritesse oleks tulnud panna lisavalikud, mis oleksid süsteemi liiga keeruliseks ajanud.» Ta selgitas, et praegu on validaatoritel nooled, mille abil saab inimene osta pileti ka oma kuni viiele kaassõitjale, kui tal on ühiskaardil selleks piisavalt raha. Lisapileti ostmise võimaldamiseks oleks validaatorid läinud liiga keeruliseks, mistõttu sellest loobutigi. Harjo sõnul on transpordiamet muutusi ka Viimsi vallale tutvustanud.


CLC definitsioon: City Lincoln nõukogu - City of Lincoln Council Avaleht › 3 tähte › CLC › City Lincoln nõukogu CLC: City Lincoln nõukogu Mida CLC tähendab? CLC tähistab City Lincoln nõukogu. Kui külastate meie mitte-ingliskeelne versioon ja soovite näha ingliskeelset versiooni City Lincoln nõukogu, palun Kerige alla ja näed tähendus City Lincoln nõukogu inglise keeles. Pidage meeles, et CLC-i lühendit kasutatakse laialdaselt sellistes tööstusharudes nagu pangandus, andmetöötlus, haridus, rahandus, valitsus ja tervishoid. Lisaks CLC-ile võib City Lincoln nõukogu olla lühike ka teiste akronüümide puhul. CLC = City Lincoln nõukogu Kas otsite CLC üldist määratlust? CLC tähendab City Lincoln nõukogu. Oleme uhked, et loetleda lühendeid CLC suurima lühendite ja akronüümide andmebaasis. Järgmine pilt näitab üht CLC definitsioone inglise keeles: City Lincoln nõukogu. Saate alla laadida pildifaili printida või saata oma sõpradele e-posti teel, Facebook, Twitter või TikTok. Nagu eespool mainitud, kasutatakse CLC tekstsõnumite akronüümina, et esindada City Lincoln nõukogu. Sellel lehel on kõik CLC akronüüm ja selle tähendused City Lincoln nõukogu. Pange tähele, et City Lincoln nõukogu pole ainus tähendus CLC. CLC võib olla rohkem kui üks määratlus, seega vaadake seda meie sõnastikust kõigi CLC tähenduste kohta ükshaaval. Määratlus inglise keeles: City of Lincoln Council Peale City Lincoln nõukogu on CLC muud tähendused. Need on loetletud allpool vasakul. Palun Kerige allapoole ja klõpsake, et näha neid kõiki. Kõigi CLC tähenduste puhul klõpsake nuppu "More ". Kui külastate meie ingliskeelset versiooni ja soovite näha teiste keelte definitsioone City Lincoln nõukogu, klõpsake paremal allosas asuvat keelesuppu. Te näete tähendus City Lincoln nõukogu paljudes teistes keeltes nagu Araabia, Taani, hollandi, hindi, Jaapani, Korea, Kreeka, Itaalia, Vietnami, jne.


text: Uus-Meremaa Kui oled otsimas puhkuse veetmise kohta Okeaania ja Austraalia's, on Uus-Meremaa selleks just õige, pakkudes midagi igaühele. Odavaid hotelli hindu pole alati lihtne leida, kuid Agoda.com kajastab parimaid võimalikke hindu Uus-Meremaa rohkem kui 3063 hotellile. Võid olla kindel, et leiad siit kõige värskema info ja hotellitehingu. Meil on kaetud kõik peamised regioonid, kaasa arvatud Waikato regioon, Canterbury regioon, Northlandi regioon, arvukate soodustuste ja eelistega, nagu näiteks eripakkumised "varajastele lindudele" ja viimase minuti diilid. Võid leida perfektse hotelli madalaima hinnaga oma peatusel linnades, nagu Auckland, Christchurch, Queenstown. Agoda.com pakub suurepärast valikut vastupandamatuid hotellitehinguid. Lehitse julgelt paljusid hotelle, et saada parimad internetihinnad.


Atheena blogi: January 2013 Ma olen juba ammu mõelnud, et kirjutan veidi sellest, mida tähendab tegelikult hea sooritusvõime saavutamine spordis. Ei ole vahet, kas tegu on inimeste või hobustega. Olen ise nn. eluaegne sportlane ja ka aastaid treeneritööd teinud. Üks on kindel, sport on tõeliselt tervislik ainult sinnamaani, kuni mängitakse organismile antud sooritusvõime piirist allpool, ehk siis harrastatakse aktiivset liikumist. Niipea kui me alustame selle piiri nihutamist, tekivad erivajadused ja takistused. Organismid on erinevad, taluvus erinev ning lõppudelõpuks sõltubki sportlik edukus sellest kui palju kellegile ande kõrval ka füüsilist taluvust antud on. Kuid tänapäeval on võimalik seda piiri päris oluliselt erinevate tugitegevustega nihutada. Nähes tõelist funktsionaalset annet hobuses, hakkame me seda kasutama, või pigem öelda ära kasutama. Noor hobune alustab tööd esmalt sellest, et talle luuakse baastreenitus, ehitatakse üles funktsionaalselt toimiv lihastik, vastupidavus. Seejärel hakatakse töötama spetsiifiliste liigutustega, mis on alati erinevad kuid mis igal juhul koormavad organismis teatud punkte. JA siis hakkab pihta. Iga väiksemgi tegur ilma igasuguse kahtluseta mõjutab sooritusvõimet ühes või teises suunas. Hobuse elutingimused, vaimne tervis ja stressitaluvus, tema toitumus, tema üldine tervislik seisund aga sealt edasi juba varustus, ratsanik, kabjad, hambad jne. See nimistu on uskumatult pikk. JA tõepoolest kui me eeldame, et hobune peaks näitama head sooritusvõimet, siis meeskond selle võistluslooma taga muutub üpris suureks. See on asi, mida algaja hobuseomanik ei oska endale kõige värvikamas unenäos ka ette kujutada. Eriti tulevad mulle silme ette vastsed lapse võistlusponi omanikest vanemad. Neil endil pole mingisugust ettekujutust, mis toimuma hakkab ja mis kulutused kõik sporditegemisega kaasnevad. Aga see tugisüsteem on vältimatult vajalik või vastasel juhul jääbki hobune alatiseks toimetama allapoole oma võimete piiri, kus tema organismile langeb just sel määral koormust, mis võimaldab tal suuremate probleemideta aktiivne olla. Aga ka siin võib tekkida probleeme ning neid meist keegi ei soovi. Teksti kirjutamise ajendiks on muidugi lood Apolloga. Ta on oma tõu kohta silmapaistvalt andekas ning raiskavalt suure liikumisega. See tekitab kõhklustundeta soovi kombata piire kuhu tema sooritusvõimega jõuda annab. Elementaarne on sobiv söötmine. Regulaarne hammaste hooldus, mis tähenab eesti tõugu hobuse puhul õnneks mitte tihemat kui aastas korra külastavat hambaarsti. Seejärel sepp, kelle tähendus on märkimisväärne. APollo raudus ei käi, sest kabjad on tal head ja koolisõiduvõistlused peetakse pea eranditult liivaväljakutel. Seejärel tuleb elukeskkond, mis peab võimaldama stressi maandamist selliselt, et hobusel oleks võimalik treeningutel maksimaalselt keskenduda. Vabal ajal peab ta seega saama suhelda ja vabalt liikuda. Seejärel tuleb mängu varustus. Sadulapassijana on mul seda osa suhteliselt kerge hallata, kuid ka meil on olnud momente, kus hobune intensiivse treeningperioodi ajal järsku sadulast välja kasvab ja see tal vabalt liikuda ei lase. Igasugused lihaspinged ja valukohad otse loomulikult ei võimalda enam segamatut sooritusele keskendumist. See on lihtsalt nii loogiline nagu seegi, et tossuga, mis varbale villi hõõrub, me kuigi kaugele ei jookse. Võiks nagu arvata, et nüüd on nagu kõik, aga oh ei. Meeskonna põhiliikmed ehk ratsanik, omanik ja treener. Kolm inimest vähemalt, kes mõjutavad enim hobuse sooritusvõimet. Kuid see ei ole ikkagi veel kõik. NAgu inimsportlastelgi, tekib ka hobustel koormuse all väsimus ja ülekoormatud liikumisaparaadi osi. Rahulikult harrastaval hobusel enamasti sellised asjad mööduvad puhkusega. Võistlev sporthobune nagu võistlev sportlanegi vajab taastumiseks tuge. Seda saamata, on vigastused kerged tulema. Nii liitub meeskonnaga massöör ja veterinaararst, kes parimal juhul hoiavad regulaarselt hobusel silma peal ning aitavad vajadusel taastumise ja pingete maandamise korraldamisega. Tundub liigne ? Võibolla olekski ja ega keegi meis ei soovi eelarvet veel ühe kuluga suurendada kuid praktiline elu näitab, et kui pingete teket ignoreerida, siis on vigastused kerged järgnema. Apollo ootab praegu pikisilmi massööri, kes tema valuliku parema nimmepoole jälle liikuma aitaks. See ei ole tegelikkuses asi, mis oleks tekkinud pelgalt treeningust, sellel on kindlasti aluspõhjus kuid koormuse ja algpõhjuse koosmõjul tekib probleem, mida pelgalt puhkamisega korda ei saa. Seda veel teadmata saime juba korra teada, mis juhtub kui seda mitte tähele panna. Ühe koha probleem, koormab üle teise, mis seda kompenseerib ning vigastus oligi olemas. Taastumine võttis aega, aga nüüd on aeg olla targem ning teades probleemide seost on võimalik tõsisemat ära hoida. Füsioteraapia hobustele on Eestis uus sõna, aga abi on saanud juba paljud, kellede puhul pelgalt pubrist ja süstist väheks jääb. See eeldab liikumisaparaadi teadlikku ja regulaarset hooldust nii välise mõjutamise kui ta spetsiaalsete harjutustega. JA nii lõpuks ongi, et saame kasutada looduse poolt antut kuid teha tuleb seda targalt. Ei ole mitte mingisugust alusta arvata, et hobused on millegi poolest teistsugused kui inimesed. Nende liikumisaparaat kulub täpselt samamoodi kui meie oma ja vajab hooldust ka samamoodi. Kui me tahame tervet ja pikka sportliku sooritusvõime perioodiga hobust, siis tuleb meil tema liikumisaparaadi tervisele ka regulaarset tähelepanu pöörata. Posted by Ingrid at 1:57 AM 1 comment:


Lõuna-Eesti jõustruktuuride täpseimad laskurid on sõjakoolist - Kaitsevägi Vabade töökohtadega kaitseväes saad tutvuda siin >> Uuendatud: 29.11.2017, kell 16:25 29.11.2017 16:20 Lõuna-Eesti jõustruktuuride täpseimad laskurid on sõjakoolist Eile korraldas KVÜÕA Lahingukool Võrumaal laskevõistluse selgitamaks välja Lõuna-Eesti jõustruktuuride parimad laskurid, kelleks osutusid teist aastat järjest KVÜÕA kõrgema sõjakooli õppurid. „Jäime võistlusega väga rahule, konkurents oli kõva ja korralduslik pool väga hea,“ ütles Nursi baasi karika laskevõistlusel edukalt osalenud sõjakooli maaväe 20. põhikursuse kadett Tõnis Kask. Lisaks täpsele silmale oli võistlusest osavõtjatel vaja ka veidi õnne, sest paremusjärjestuse väljaselgitamiseks sooritas võistkonna iga võistleja laskmised loosi alusel kas automaadist Galil AR, püstolkuulipildujast m/45 B või püstolist HK USP. Võistkondlikus arvestuses esikoha võitnud kõrgema sõjakooli võistkonda kuulus maaväe 20. põhikursuse kadett Tõnis Kask, maaväe 19. põhikursuse kadett Timo Mõttus ning keskastmekursuse kuulaja leitnant Ülar Laaneoja. Teise koha saavutas 2. jalaväebrigaadi Kuperjanovi jalaväepataljoni võistkond ning kolmandale kohale tuli võistkondlikus arvestuses Politsei- ja Piirivalveameti lõuna prefektuuri piirivalvebüroo. Individuaalarvestuses saavutas püstolkuulipilduja laskmises sõjakooli kadett Tõnis Kask, automaadist laskmises saavutas parima tulemuse leitnant Semjon Malinovski 2. jalaväebrigaadist ning püstolist lasi parima tulemuse politseileitnant Meelis Räim PPA Võru politseijaoskonna võistkonnast. Kolme parimat meeskonda autasustati medalitega, parim võistkond sai autasuks ka rändkarika ning väikese lisakarika. Samuti autasustati medaliga iga relvaliigi parimat laskjat. Kokku osales võistlusel kümme kolmeliikmelist meeskonda. Kohal olid võistkonnad KVÜÕA kõrgemast sõjakoolist ja lahingukoolist, Põlva malevast, Võru malevast, Võru maleva Naiskodukaitsest, Politsei- ja Piirivalveameti Võru politseijaoskonnast ja lõuna prefektuuri piirivalvebüroost ning kolm võistkonda 2. jalaväebrigaadist. Lahingukooli poolt korraldatava iga-aastase laskevõistluse „Nursi baasi karikas“ eesmärk on tugevdada struktuuride vahelist koostööd, propageerida laskesporti ja tõsta laskurite meisterlikkuse taset.


source: CulturaX

text: 'Heade tüdrukute' 2. hooaeg: vastandid tõmbavad ligi, kuna Manny Montana õrritab seksuaalset pinget Rio ja Bethi vahel - Meelelahutus Filmi 'Head tüdrukud' 2. hooaeg tutvustab Rio elus väga olulisi inimesi, ütles NBC saates narkodiilerit kujutav Manny Montana ferlap-le Autor Mangala Dilip Avaldatud: 10. jaanuaril 2019 14:23 PST Kopeerida lõikelauale Kui olete üks NBC 'Heade tüdrukute' paljudest fännidest, olete juba armunud paha poisi Riosse (Manny Montana). Kippuva naeratusega, mis võib panna paljud aluspüksid langema, võib-olla ka Bethi (Christina Hendricks) naeratuse, on Rio inimene, kes teab, millega tegu, ja ei peatu millegi nimel, et saada seda, mida ta tahab. Ta on üks neist halbadest poistest, kelle eest vanemad sind hoiatasid, poiss, kelle karm välimus ja enesekehtestamine viivad sind tegema ühe rumala teise järel ja tundub, et Beth, kes on juba liiga sügavale rahapesu maailma uppunud, teeb seda sellel rajal olema. Ta ei saa aidata looma magnetismi, mida ta Rio vastu tunneb, ja nagu Montana, kes teda portreteerib filmis "Head tüdrukud", arvan, et nad on spektri täiesti erinevatel külgedel ja selles on midagi nii neetult köitvat. Ei saa parata, kui armuda halva poisi Riosse, keda mängib Manny Montana NBC saates 'Head tüdrukud'. (Ryan West) Kui te segate selle adrenaliinilöögiga, mida nad on sattumas, siis ma arvan, et õhus ei saa olla palju seksi, ütles ta ferlap-le. Ja jah, Rio ja Bethi vahel on palju seksuaalset pinget. Kas seda uuritakse üksikasjalikult 2. hooajal? Montana sai kena. Ma pole ausalt öeldes kindel, kas nad tõesti piiri ületavad. Meie saate looja Jenna Bans ja kõik kirjutajad on geeniused! Mulle meeldib, kuidas nad hoiavad kõiki äraarvamas, ütles ta. See tähendab, et tema tegelikul naisel Adelfa Marril on 2. hooajal saates väike roll ja me ei saa jätta imestamata, kas ta mängib tema armastuse huvi. Montana, kes lubas viienda, kui temalt küsiti naise rolli kohta, purises võimalusest temaga töötada. Oh jumal, minu naisega töötamine oli PARIM! Ta pole näitleja. Meie hämmastav casting-lavastaja Liz Dean saatis mulle ühel päeval sõnumi, rääkis mulle väikesest rollist ja küsis, kas mu naine ei taha prooviesinemist. Ma kummardusin tema juurde ja ütlesin: 'Beebi, kas sa tahad etendusele esinemist proovida?' Ja enne, kui ma isegi oskasin rolli selgitada, ütles ta: 'F *% k jah!' Ma armastan seda naist. Marri roll jääb 2. hooajal tähtajatuks, mis muudab naasmise võimaluse üsna suureks. Võimalus temaga töötada oli midagi, mida me kunagi ei unusta ja saime suurepäraseid fotosid, mis on juba meie seinal, ütles Montana. Näeme 2. hooajal üsna palju Rio perekonda, kusjuures Montana ütles, et näeme Rio elus väga olulisi inimesi. Ta täpsustas: 2. hooajaks olin Rio jutulooga väga rahul! Ma tahan lihtsalt olla hea meeskonnamängija ja teha kõik, mis saate jaoks parim. See pole kunagi minust, ma lihtsalt armastan oma tööd! Inimesed saavad palju rohkem teada saada Rio taustast, tema perekonnast, kohtadest, kus ta käib ja mis teda motiveerib! Ja mis motiveerib teda, on Montana sõnul raha, kes väidab, et ta ei näe Riosid nõtke, üleoleva ega hirmutava mehena. Selle asemel mehena, kes soovib teenida nii palju raha kui võimalik ja saada mängust kuradima. Tema jaoks on see kõik äri. Ta lihtsalt mängib malet. Jah, ta peab oma tahtmise saavutamiseks tegema halbu asju, kuid päeva lõpuks on see kõik seotud rahaga. Tüdrukutega on see, mida ta pole kunagi varem läbi elanud. Nad viivad ta kohtadesse, millest ta pole kunagi mõelnud, ja nad on naiivsed, mis talle huvi pakuvad. Ma arvan, et talle meeldib neid koolitada, lisas Montana. Noh, näeme, kuidas ta eeloleval hooajal tüdrukuid palju rohkem koolitab. Nii et ärge unustage vaadata 3. märtsi esilinastuva filmi "Head tüdrukud" 2. hooaega.


Purjus Seksorgia (110)


g) võtab meetmeid artikli 11 lõikes 2 käsitletud täiendavate rahaliste ressursside saamiseks;


source: wikipedia

text: Pablo Ruiz Picasso (25. oktoober 1881 Málaga, Hispaania – 8. aprill 1973 Mougins (Cannesi lähedal), Prantsusmaa) oli hispaania kunstnik, kubismi rajaja. Ta tegeles peamiselt maalikunstiga, kuid tegi ka lavakujundusi ja illustreeris raamatuid. Elukäik Pablo sündis José Ruiz y Blasco ja María Picasso y Lópeze pere esimese lapsena. Tema täisnimi oli Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno Cipriano de la Santísima Trinidad Ruiz Picasso (sünnitunnistuse järgi) või Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno María de los Remedios Crispiniano de la Santísima Trinidad Ruiz y Picasso (ristimistunnistuse järgi). Vastavalt tollasele Málaga nimepanekutavale on sellest isiklikud eesnimed esimesed kolm, järgnevad pühakute nimed ning nime lõpus on ema perekonnanimi Picasso ja isa perekonnanimi Ruiz. Tal oli kaks õde: Dolores (1884–1958) ja Concepción (1887–1895). Tema emapoolne vanaisa Tommaso Picasso (sündinud 1787) pärines Sori piirkonnast Genova lähedal Itaalias ning asus Hispaaniasse 1807. aastal. Tema isa oli kunstiteadlane, kes tegutses peamiselt kohalikus muuseumis kuraatorina. Picasso esimesed kunstialased teadmised on pärit just isalt, näiteks õlimaalide tegemise oskus. Kogu lapsepõlve kestel külastas Pablo mitmeid kunstikoole, kus tema isa tunde andis. Vaatamata suurele kogemusele, mis nende aastatega kogunes, ei lõpetanud Picasso kunagi Madridi Kunstiakadeemiat. Picasso esimesed kunstikatsetused leidsid aset Barcelonas. Sel ajal toetas teda Jaime Sabartés, kes oli hiljem palju aastaid Picasso sekretär. Tema esimesed teosed olid mõjutatud peamiselt isa eestkostest. 23. eluaastal asus ta elama Prantsusmaale. Sealt said ka alguse tema paljud kunstiperioodid. Pärast esimest maailmasõda muutus Picasso radikaalseks patsifistiks. Ta ei võtnud osa esimest maailmasõjast, Hispaania kodusõjast ega isegi teisest maailmasõjast ainuüksi patsifistlike põhimõtete tõttu. Pärast esimest maailmasõda austas ta kõrgelt kommunistlikku ideoloogiat. Picasso sõjaperioodide kuulsamaid teoseid on "Guernica", kus kajastatakse sõjakoledusi ja verevalamise mõttetust. Pärast teist maailmasõda astus Pablo Prantsuse Kommunistlikku Parteisse. Kuigi partei kritiseerimine Stalini juhikultuse ümber jahendas kunstniku suhtumist kommunismi, ei hüljanud ta oma nägemusi ideoloogiast kui ühest riigikorrast. Lojaalse kommunismipooldajana sai ta kaks korda NSV Liidu rahupreemia: ja 1962. aastal Lenini rahupreemia. Picasso eraelu Juba lapsepõlvest peale meeldis Picassole inimestega suhelda, ta lausa vihkas üksindust, välja arvatud juhtudel, kui ta maalis mõnda oma teost. Tema sõprade rohkust on raske hinnata, kuigi neid, kes tema teostele otsest mõju avaldasid, ei olegi nii palju. Esimestel Pariisi-aastatel oli tal eriti lähedane suhe Fernande Olivier'ga, naisega, kes teda suuresti inspireeris. Kui Picasso Fernande'i hülgas, soojenesid tema suhted Marcelle Humbertiga (tegelik nimi Eva Gouel). Picasso kutsus teda hellitavalt Evaks. Picasso armastus selle naise vastu kajastub ka paljudes tema kubistlikes teostes. Kui Marcelle’il tuvastati vähk, oli entusiastlik kunstnik oma muusale igati toeks. 1918. aastal abiellus Pablo Picasso Olga Hohlovaga, kes oli elukutseline baleriin. Sel ajajärgul elab Pablo luksuslikku ja kõrgkihile omast elulaadi. Abielupaaril sündis poeg Paulo, kellest sai liiderlik ja kombelõtv mootorrattur (elukutseline võistleja), ta oli kaua aega oma isa sohver. Kuigi suhtes Olgaga tekkis mitu jahenemisperioodi, kestis abielu siiski paberite järgi 1955. aastani. Oleks rumal uskuda, et Picasso sel ajal ei kurameerinud ka teiste daamidega, seejuures peamiselt väga noortega. Kui Pariis 1944. aastal vabastati, kiindus Picasso noorde kunstiõpilasse – Françoise Gilot’sse. Neil sündis kaks last: Claude ja Paloma. Järgnesid mitmed lühisuhted ja seiklused: Picasso ei olnud inimene, kes hoiaks oma südame ainult ühele ja ainsale. Kunstnik oli tänu oma laiale sõpruskonnale kutsutud osalema ka mitmesse filmi, millest ta ei loobunud. Filmides mängis ta peamiselt iseennast. Ehedamaiks näiteks võiks tuua "Orfeuse testament", aastal 1959 valminud linateos. Kunsti(stiilide) perioodid Picasso teoseid on sageli kategoriseeritud perioodidesse, ehkki tema kunstnikukarjääri hilisemate teoste perioodikuuluvust on ka vaidlustatud. Sellest hoolimata saab eristada järgmisi perioode: Sinine periood (1901–1904), perioodi iseloomustab süngus, sinisetoonilised maalid on mõjutatud peamiselt tema Hispaanias olemisest ja reisimisest, sügavat mõju teostele avaldab ka tema lähedase sõbra surm. Piltidel kujutatakse akrobaate, arlekiine, prostituute ja vaeseid. Eriti iseloomulik on sel perioodil vägivaldse anatoomia kujutamine. Tähtsamateks teosteks võiks lugeda "Vana kitarrimängija" (1903), tema autoportree, "Tragöödia", "La Celestina". Roosa periood (1905–1907), seda ajavahemikku iseloomustab lõbusam ja rõõmsam stiil roosa- ja oranžitaoliste värvidega. Ka siin domineerib maalidel arlekiinide ja akrobaatide rohkus. Tema teosed on mõjutatud Fernande Olivier'st, kes oli skulptor ja kunstnik Pariisis. Rõõmsameelsus teostes on tingitud ka Pablo Pariisis olemise algusaastate romantilisusest ja õhkamisest, mida ta suurlinnas algul koges. Selle perioodi tippsaavutusteks võiks lugeda teosed "Arlekiinide perekond", "Arlekiinide perekond ahviga", "Kaks noorukit", "Tüdruk kitsega", "Alasti poiss". Aafrika kunstist mõjutatud periood (1908–1909), sel ajal on Picasso looming mõjutatud Aafrika motiividest ning Aafrika mandri rahvuste kunsti eripäradest ja tunnusjoontest. Eriti mõjutab teda Aafrika skulptuuride inimesekäsitlus. Selle perioodi tippteoseks on "Avignoni neiud". Analüütilise kubismi periood ehk cezanne’ilik periood (1909–1912), nagu nimetuski ütleb, on tegemist kubismi rakendusega. Selle perioodi peamine mõjutaja oli Picasso jaoks Georges Braque, kelle teostega tema teosed ka suuresti sarnanevad. Teostele on iseloomulik loodusvormide allutamine geomeetrilisele vormile. Maalidest võiks nimetada järgmisi: "Kitarrimängija", "Tütarlaps mandoliiniga", "Willhelm Uhde portree", "Akordionist". Sünteetilise (kubismi) kunsti periood (1912–1919), sellele perioodile on iseloomulikud kollaaž ja paberi lõikus. Mainimisväärseid teoseid: "Kitarr ja viiul", "Muusikariistad", "Itaalia tüdruk", "Naine tugitoolis", "Arlekiin viiuliga". Viimased karjäärikümnendid 1950. aastatel pühendus Pablo teiste suurte kunstnike teoste imiteerimisele, ta lõi nende põhjal uusi maale. Teda huvitas sel perioodil eriti Velázqueze, Goya, Poussini ja Courbet' teosed. Sel aastakümnel pani ta suurt rõhku ka skulptuuride loomisele. Eriti silmapaistvaks said tema teosed Chicagos, kuulsaim neist kannab isegi nime "Chicago Picasso". Selle skulptuuri motiivi ja kujutatut ei oska keegi kindlalt öelda. Arvatakse nagu olevat lind, hobune, isegi naine või lihtsalt üks abstraktne kunstniku üllitis. On huvitav tõdeda, et Picasso loobus saamast 100 000 dollarit säärase šedöövri eest. Kunstniku elu kaks viimast aastakümmet olid kõige viljakamad tema pika kunstikarjääri jooksul. Pablo kunstilaad sel perioodil oli segu paljudest kunstiliikidest, mis tema teostes ka kajastusid. Pablo tegeles palju vasegravüüriga. Selle aja teosed on tal üsna erootilise kallakuga. On huvitav märkida, et mõned tema teosed ei olnud mitte signeeritud ainult kuupäevaga, vaid isegi numbritega; see tähendas, et ta oli päevas loonud mitu teost! Sellest ajast pärinevad näiteks säärased teosed nagu "Musketäär", "Härjavõitleja ja alasti naine", "Embus" ja üks viimaseid teoseid, mis valmis 1972. aastal, oli tema enda autoportree. 20. sajandi suurkunstnik suri 8. aprillil 1973 ning maeti Vauvenargues' pargi surnuaeda. Matuste juures oli kummaline, et tema lastel ei lubatud peiedel osaleda. On isegi teada Pablo Picasso elu viimased sõnad. Need kõlavad "drink to me", mis peaks eesti keelde panduna tähendama 'jooge minu mälestuseks'. Pärand maailmale Suurkunstniku pärandit maailmale on raske hinnata. Vaatamata omaenda kunstiteoste tohutule arvule armastas ta koguda ta teiste kuulsate maalikunstnike, näiteks Henri Matisse'i teoseid. Pärast kunstniku surma oli paljude Picasso maalide saatus üpris lahtine. Paljud suurteosed läksid oksjonile, osa kunstimuuseumidesse jne. Tema teoste hinnad oksjonil olid hiiglaslikud, näiteks teos "Pierrette'ide abielu" müüdi 51 miljoni dollari eest. 1996. aastal tehti kunstniku eluloofilm "Looja ja hävitaja Picasso" ("Surviving Picasso"). Telesarja "Geenius" 2018. aastal 2. hooajal mängis Picassot Antonio Banderas. Vaata ka "Suzanne Blochi portree" Viited Kirjandus Françoise Gilot, Carlton Lake. Elu Picassoga. Kümme aastat armastust. Tõlkinud Salme Lehiste, Kalju Uibo, Tõnu Õnnepalu. Kunst 1993, Tallinn Anne Girard. Madame Picasso. Tõlkinud Mirt Väli. [Tallinn]: Kunst, 2016. – lk 383, ISBN 9789949573028 Välislingid Art Gallery - Pablo Picasso Pablo Picasso: A Virtual Art Gallery Pablo Picasso: Paintings and Biography Ants Juske. Picasso Helsingis – meile lähemal kui kunagi varem EPL.ee, 19. september 2009 Picasso masterpieces fetch nearly $110m at Las Vegas auction. BBC News, 24. oktoober 2021 Hispaania skulptorid Hispaania maalikunstnikud Keraamikud Disainerid Sündinud 1881 Surnud 1973


märts 5, 2019 – Tasuta Eesti Raamatukogu Päev: 5. märts 2019 Page 1 of 3 Esimesest viimase sõnani Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta On märts 5, 2019 >Ta ei tea, kas see on tõde või vale – esimesest kuni viimase sõnani. Ta ei tea, kuidas edasi elada. See-eest aga teab ta, et teda ei aita keegi – kõik sammud, esimesest kuni viimaseni, peab ta tegema ise, aga ta on ju kõigest arst, kirurg!.. Kõik muutus tol hetkel, kui Dmitri Dolgovi juures haiglas suri skandaalne kirjanik Jevgeni Gritsuk. Dolgov pole harjunud end õigustama, kriminaalseid mõistatusi lahendada ta aga ei oska. Ta peab uurima korraga kaht kuritegu, mis esmapilgul pole kuidagi teineteisega seotud... Ta toob tagasi okkalisel teel kaotatud armastuse ja uurib välja tõe – tõe esimesest kuni viimase sõnani! Esimesest viimase sõnani.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Esimesest viimase sõnani.audio raamat – EUR(0.00€) Lihtne kaloriraamat 2 mini Lae alla PDF Mobi kindle tasuta Angelika+Erin >Kõike võib süüa, vahe on vaid kogustes ja valikutes! See on raamatu „Lihtne kaloriraamat 2“ väiksem formaat, mida saab vajadusel kotis kaasas kanda. Kui palju ja mida süüa, et paari nädalaga vabaneda kahest-kolmest kilost? Millised toiduained võiks aja jooksul välja vahetada? Millised oleksid sobivad toidukogused? Kas oskad teha vahet taimsel ja loomsel toidul? Milliseid tooteid poest osta? Kust leida oomega-3, -6, -9? Kas kraanivett võib juua? Kui palju on pudelivees mineraale? Milliseid E-aineid vältida? Lihtne kaloriraamat 2 mini.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Lihtne kaloriraamat 2 mini.audio raamat – EUR(0.00€) Lihtsate asjade võlu Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Niina+Freiberg >Rikkaliku pildimaterjaliga sisustatud raamat on mõeldud neile, kel huvi loodusliku materjaliga meisterdamise vastu.Tööprotsessi selgitatakse fotode ja tekstiga.Erilist tähelepanu on pööratud leidlikkusele, fantaasiale, oma “mina” avastamisele endavalmistatud ehete ja kostüümide kaudu. Raamatust ei puudu kingituste valmistamise ega ka tähtpäevade kaunistamise võtted. Raamat sobib õppematerjaliks algklassidest kuni põhikooli lõpuni. Lihtsate asjade võlu.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Lihtsate asjade võlu.audio raamat – EUR(0.00€) Teejuht traadita ühiskonda mobiil Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Teejuht traadita ühiskonda mobiil >Käesolev teaberaamat avab sarja uue rubriigi – Kommunikatsioon. Raamat ei ole mõeldud mitte ainult spetsialistidele, vaid ka laiale lugejateringile, kes soovivad valida uut mobiiltelefoni, võrguoperaatorit ja teenusepaketti. Teejuht traadita ühiskonda mobiil.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Teejuht traadita ühiskonda mobiil.audio raamat – EUR(0.00€) Mööda maailma Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta John+Man >Raamat annab ülevaate maailma põnevaimatest paikadest, olles niimoodi abiks reisisihi valimisel. Mandrilt mandrile liikudes tutvustatakse lugejale iga paiga kõige vaatamisväärsemaid kohti. Reisileasujale jagatakse ka kasulikke nõuandeid ilma, liikumisvõimaluste, tervise, toidu ja kohalike kommete kohta. Mööda maailma.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Mööda maailma.audio raamat – EUR(0.00€) Parimad loomalood metsast ja mujalt Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta Parimad loomalood metsast ja mujalt >Elevandid, puumad, hülged, lõvid, ahvid ja teised metsloomad – nad võivad olla sõbrad või vaenlased, nuhtluseks või äärmiseks ohuks, kaitsjaks või isegi elupäästjaks. Parimad loomalood metsast ja mujalt.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Parimad loomalood metsast ja mujalt.audio raamat – EUR(0.00€) Kuninglik salamõrtsukas Lae alla PDF ePub Internetis tasuta Kuninglik salamõrtsukas >Jätkub Fitzi lugu Kuues Hertsogkonnas, kus möllavad intriigid, reedetakse üksteist ning elatakse aina sagenevate Punaste Laevade rünnakute varjus. Fitz, kes valdab sünnipäraselt oskust loomadega sõnatult suhelda, on leidnud endale kaaslase hundis. Samal ajal suudab ta mingil määral toime tulla ka valitsevatele klassidele mõeldud kunstiga, mille nimi on taid ja mis tähendab inimestevahelist telepaatilist suhtlemist. Nimetatud oskused ja see, et Fitz on pühendatud mitmetesse kuningapere saladustesse, teevad ta väga ohtlikuks neile, kes püüavad kuningriigis edasist segadust külvata. Kuninglik salamõrtsukas.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Kuninglik salamõrtsukas.audio raamat – EUR(0.00€) Päriselu Proletariaadi puiesteel Lae alla PDF Mobi kindle tasuta >See on mõttereis minevikku, täis tundmusi ja meenutusi elatud elust Proletariaadi puiestee kurjuse kolmnurgas, kus peremehetsesid kolm kanget joomameest: äi Albert koos kahe kiusliku naabrimehe Jahimehe ja Viinamehega; kus haige ämma hädade, marutaudis kasside ja majavammi kõrval nähti ka naabermajas toimivat tõukoerte luksushotelli ning Permi maffia salapäraseid öiseid äritsemisi; tollel kummalisel tänaval ei teretatud ega osatud öelda “Privet!”, küll aga kostus lühikest aega Roomast pärit rõõmsameelsete üleaedsete suust itaaliakeelne tervitus “Chiao!”. Aastaid kurjuse keskel elamine viis viimaks abipalvetega nõia juurde – ikka selleks, et ebausk ja ime annaksid kümnele küünele lisajõudu hoida kinni äiale kuuluvast kuningriigist, Proletariaadi puiesteel asuvast individuaalmajast. 30 aasta tagune kurjuse kolmnurk väsis lõpuks, selle teravad tipud vajusid ükshaaval kokku, kuid loodus, teadagi, ei salli tühja kohta. Sestap sigines tollele tereta tänavale uus elu, tuues enesega ühes tänapäevase ennast täis pankrotipoisi ja umbkeelse rikkurist venelanna. Õnneliku pereelu võimalikkusest kahe uustulnuka vahel pajatabki käesolevale raamatule ilmuv järg – “Uus elu Proletariaadi puiesteel”. Päriselu Proletariaadi puiesteel.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Päriselu Proletariaadi puiesteel.audio raamat – EUR(0.00€) Komplekt Keelepildid 46 Lae alla PDF [Mobi . ePub] tasuta Komplekt Keelepildid 46 >KEELEPILDID 4-6 4. SÖÖGID. JOOGID 6. PUU- JA JUURVILJAD 7. IGAPÄEVASED ASJAD Keelepildid on asendamatu abimees igas keeletunnis: sõnade ja käänete õppimiseks, äraarvamismänguks või pildi järgi jutustamiseks/kirjutamiseks. Meelidvad igas eas õppuritele ja panevad silmad särama. Komplekt Keelepildid 46.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) Komplekt Keelepildid 46.audio raamat – EUR(0.00€) BBC inglise keele õppekomplekti video Kunst ja meelelahutus Lae alla PDF ePub Internetis tasuta BBC inglise keele õppekomplekti video Kunst ja meelelahutus BBC inglise keele õppekomplekti video Kunst ja meelelahutus.raamat {e-raamat} – EUR(0.00€) BBC inglise keele õppekomplekti video Kunst ja meelelahutus.audio raamat – EUR(0.00€)


Sammalhabemega looduses: mets pole vaenlane ega jahimehed mõrtsukad(8) Elupõline Jõgevamaa mees Vahur Sepp ütleb, et looduses on omavahel kõik nähtamatu niidiga seotud. Kui midagi lõhud, saad nahutada. Seda oskab loodusemees imehästi rääkida nii väikestele kui ka suurtele metsaavastajatele. Loodusemees Vahur Sepp kõnnib inimestega mööda metsa, jälgib metsisemängu, leiab üles haavatud looma ja aitab rästikupojal teed ületada. Mets on selle mehe kasukas, toidulaud ja kabinet. Linnainimene tuleb metsa hea meelega, hingab värsket õhku ja kuulab linnulaulu. Mets on eestlasel ju geenides, mis siin kartagi? Paanika tuleb alles siis, kui loodusretke juhi heledat mütsi enam näha pole. “Tead, mis võtab meestel ära pohmelli, naistel peavalu ja uimase pea selgeks lööb?” Seisame Vahur Sepaga piraka sipelgapesa juures. “Vaata seda!” Vahur pistab nina peaaegu pesa juurde ja sülitab korra. Näkku lööb pilv sipelghapet. “Mõjub nagu nuuskpiiritus! Korrapealt on selgem olemine!” Seda katset võib loodusretkede ajal inimestele näidata enamasti ainult kaugelt – rahvas kardab paaniliselt putukaid, satikaid ja madusid. “Inimesed on hakanud üldse metsa kartma, ja kõige suurem hirm tuleb siis, kui pimedaks läheb ja võiks rahulikult magama jääda. Mul on sellest väga kahju, kardetakse ju vaenlast!” Mida need meie inimesed siis kardavad? “Eksida, hirmsaid loomi, putukaid, pimedust... Kõige rohkem aga loomi. Ehkki kuskil maailmas pole karud nii heasüdamlikud kui meil.” Kuhu rebane peab minema? Loodusretkede alguses küsib Sepp tavaliselt inimeste käest, kes neist on jahi vastu. Enamasti tõuseb päris palju käsi. Muidugi on need inimesed ka karusnahkade kandmise vastu. Neid ootab ees päris mitu üllatavat mõttekäiku. “Kõik, kes kannavad Eesti metsadest kütitud karuslooma nahka, teevad meie loodusele suure heateo,” teatab Sepp alustuseks. Ta meenutab, et nõukogude ajal sai ühe karusnaha eest kaks miinimumpalka ja jahimehed olid küttimisel väga innukad. Kui iseseisvuse tulles karusnahaturg kadus, jäi ka väikeloomade küttimine soiku ning nende arvukus tõusis. “Öeldakse, et loodus saab ise hakkama, ja saigi – nelja kuni kuue aasta järel tuli metsades marutaudipuhang, tavaliselt jaanuaris ja veebruaris, kui rebastel ja kährikutel on pulmad ning loomadel palju suhtlemist,” räägib Sepp. Kevadeks hävis tema sõnul ligi 80 protsenti populatsioonist ning hinge said tõmmata need, keda söödi – jänesed ja maaspesitsevad linnud, ning nende arvukus tõusis. “Tasapisi hakkas taas kerkima rebaste ja kährikute arvukus kuni uue haiguspuhanguni. Siis aga vaktsineeris inimene metsad ära ja võttis looduselt võimaluse tasakaalu hoida. See on sigadus!” Sigaduseks nimetatu tagajärg on Sepa sõnul see, et loomade arvukus on laes, vanad löövad noored oma territooriumilt minema, neil aga pole kuhugi minna. “Noored rebased lähevadki siis linna, kährikud aga peidavad end maanteekraavis ja sooritavad teedel suitsiide. Ka linnulaulu on metsas varasemaga võrreldes tunduvalt vähem.” Ühelt poolt on inimene looduses toimuvasse jõulisemalt sekkunud, teisalt sellest kaugemale jäänud. Poisikesest peale oja ääres kõhutanud, metsas ringi lipanud ja jahil käinud Vahur Sepp ei oleks kunagi arvanud, et tuleb aeg, kus tema loodushuvi hakatakse rahasse konverteerima ja ollakse nõus maksma selle eest, et temaga koos metsas mägrauru juures istumas käia. Ajad mägra ära, jääd metsata Mägraurg, muide, on väga huvitav. “Näed, siin on värskelt välja visatud pinnas, vagu sees. Vahel kasutavad neid urge ka rebased ja kährikud, aga siin on kindlasti mäger tegutsenud!” Kui Sepp veel algaja metsanõustaja oli, tuli tema juurde nõu saama Tallinna noormees, kes oli päranduseks saanud tüki üleküpsenud kuusemetsa. Sepp soovitas, et võtku mets maha, aga see küngas, kus mägrad elavad, jätku puutumata. Et see on ikkagi ju mäkrade mets ka. “No võeti sealtki lagedaks, mägrad jäid koduta. Kuuskede asemele pandi arukased, mis aga ära kuivasid, juuri nagu polnudki! Metsaomanik oli väga kuri, et talle on halba nõu antud. Hakkasime asja uurima ja leidsime, et seal elab palju maipõrnikavastseid, kes ongi taimedel juured ära söönud. Neid armastavad mägrad aga väga... eks nad seepärast olidki sinna kolinud. Noormees tahtis muidugi kohe teada, kust nüüd uued mägrad saaks osta!” Looduses on oma tasakaal, ja kui inimene sinna sekkudes seda rikub, annab kuskilt tunda − see on Vahur Sepa kindel veendumus, mis põhineb rohkem kui poole sajandi pikkustel tähelepanekutel. Ajame vaikselt juttu õitseva kuuse all ja vaatame, kuidas tuul isaskäbidelt õietolmu lendu viib. Ühtäkki käib kõva rabin ja pirakas hiireviu tõuseb naaberpuult lendu. Metsatarkus on midagi sellist, mis tuleb kogemusest, teadmistest ja intuitsioonist. Seal on koos palju kihte, mida ei saa paberil ära seletada. Jahil juhtub teinekord, et loom saab lasust pihta, kuid pageb metsa ja jahimehed ei suuda teda leida. Haavatuna looma metsa jätta ei tohi. “Ma ise enam karu ei küti, aga pakun teenust, et leian sellise looma metsast üles. Enamasti leiangi. Aga see, kuidas seda teha, on paljude aastate kogemus – metsa tundmine, teadmised... Kokku selline hulk asju, mida teab metsamees, kes on terve elu metsas käinud.” Haavatud loomadega seostub inimestel tavaliselt jutte jahimeeste ründamisest. Seda paneb Sepp pisut pahaks – mida see loom siis peab tegema? Jahimehel tuleb selle võimalusega arvestada. Aga ikkagi. On sul tulnud looma eest metsas joosta? “Metsas jookseb ainult toit!” Looduskauged jahivihkajad Inimeste pahameele jahijuttude üle paneb Sepp loodusest võõrandumise arvele. “Pärast Põhjasõda ja sealt edasi murdsid hundid igal aastal inimesi. See lõppes alles siis, kui kütitud huntide eest hakati maksma ja hundid õppisid ära, et inimene on püramiidi tipp, kes nende menüüsse ei kuulu. Jaht hoiab selle tasakaalu paigas ja annab meile võimaluse julgelt metsas käia. Karud saavad selle teadmise emapiimaga, ja võib tõesti öelda, et nad on heasüdamlikud loomad!” Üks heasüdamlik loom on jätnud endast teeserva suure musta hunniku. “Paar päeva vana ja vihma saanud,” märgib Sepp. Ta soovitab meelde jätta, et ainult taimetoiduliste loomade ekskremente võib julgelt uurida, segatoiduliste omadest tuleks eemale hoida. Seal on ka selliseid parasiite, kes võivad inimest heaks peremeesorganismiks pidada. “Tundub, et see karu on söönud noori haavalehti, neid armastab ta väga,” märgib Sepp veel juurde. Inimesele nood lehed suurem asi toit pole, mõrud teised. Haarame kraaviservalt paar põdrakanepi võrset ja mugime neid. Mahedad ja krõmpsuvad. “Need on meestele head. Rääkisin seda siin ühele grupile, naised sõid ise ja võtsid ka meestele suured sületäied koju kaasa!” Muide, veel parem oleks meestele teha teed väikeseõielisest pajulillest, siis ei tule eesnäärmehädad kimbutama ja ka muidu on meestel tugevam tunne. Kevadine aeg on üldse selline, kus metsas leidub palju niisugust, mida suhu pista. Kogu Seppade pere on sõna otseses mõttes metsa poole hoidnud – kui Vahuri vanaema Siberist asumiselt tagasi tuli, elas ta kõrge vanuseni oma metsamajas, korjas taimi ja ravis nendega hädalisi. Pensioni sai riigilt viis rubla, aga ei kurtnud ja elas ära. Ehk on just metsaelu see, tänu millele Sepp ise veel pika sammuga metsaradu mõõdab? Ka tema oli üks neist meestest, kelle uksele ühel 1986. aasta kevade varahommikul koputati. Järgnes pool aastat Tšernobõli. “Mina olin kokk, tegin seal pool aastat süüa, enne kui sügisel koju lasti. Raske öelda, kuidas oleks tervis siis, kui seda kogemust poleks olnud, aga praegu tundub, et pole hullu midagi. Eks see on ka mõtlemises kinni.” Selle peale sööme ära mõned C-vitamiinist pungil kuusekasvud ja vaatame koprasaba jälge niiskel ojakaldal. Teadmine, et mets pakub varju ja toitu, on sees ka Vahur Sepa kahel pojal ja tütrel. “Vanaema kunagises kodukohas on meil väike maja ja seal metsas oleme valmis igasugustele katastroofidele vastu minema. Plaanid on paigas, et kui midagi äkilist juhtub, siis saame seal kokku. Tuleb siis kes kuidas mööda metsi kohale!” Aeg-ajalt jagab Vahur Sepp kogunenud tarkust ka Scoutspataljoni võitlejatele. “Inimeste teadmised ja kogemused on erinevad, hakkame ikka üsna algusest peale ja õpime, kuidas metsas varju leida ja süüa saada. Mida aeg edasi, seda vähem sellist teavet inimestel endil elu jooksul koguneb.” Metsavaimu tembud Igal seenesügisel eksib metsa inimesi, keda siis suure hulga rahvaga taga otsitakse. Eksiti ka sel ajal, kui inimesed metsaga rohkem sinasõbrad olid, ning midagi hullu selles iseenesest pole. “Endalgi juhtub, et täitsa tuttavas kohas läheb mõte uitama ja ei saa ühel hetkel aru, kus oled, või imestad, et kuidas ma küll siia välja jõudsin,” muheleb Sepp. “Arvan, et metsavaim teeb vahel natuke nalja, vaatab, et mis see inimene nüüd siis teeb ka!” Tal endal on sellisteks olukordadeks üks nõks – istub kännule ja seob korra jalarätid ümber. Just jalarätid, sest need olevat jalale kummikus ja saapas paremad kui sokid. Ja kui jalarätid on ümber seotud, siis on ka mõtted selginud ja lahendus kergem tulema. “Pealegi on Eesti nii väike, et lõpuks jõuad ikka suure veekoguni välja ning siis on juba lihtne: kui on soolane, siis oled mere ääres; kui mage, siis on Peipsi,” juhendab Sepp veel lahkelt juurde. Tõetera on aga selles, et kui paanikat väldid ja hoiad meeles, et mingit ohtu varitsemas pole, on lihtsam ka tagasitee leida. Mets muudab mõtteid Ta ise magab igal aastal paar nädalat metsas, jälgib metsisemängu, uurib, palju linde kohal on ja kes platsi veel külastavad. Kui metsale on vaja vaheldust, läheb kalale. Ainuke asi, mis vaheldust ei paku ja mõtteid mujale ei vii, on linnaskäimine. Metsal on omadus inimesi muuta. “Kunagi pidin lühikest aega tegelema jahiturismiga, mida ma tegelikult õigeks ei pea. Jahi eesmärk pole küttida suuri ja uhkeid loomi, aga turistid tulid voldikuga, et vaat, tahan seda looma! Üks miljonär oli aga pähe võtnud, et tahab niimoodi karu lasta, et vastamisi on ainult tema ja karu. Kripeldas küll, aga ta ikka rääkis mu ära. Vedasin kohale lavatsi, kus peal pikutada, panin palgi, kuhu püssi toetada ja viisin ta öösel varitsema kohta, kuhu oli lehmakorjuseid viidud, mida karud söömas käisid.” Ise jäi Vahur eemale autosse passima ja pauku ootama. Aeg läks, vaikus kestis. Lõpuks helistas miljonär varitsuspaigast ja ütles, et võib järele tulla. “Ta oli seal lamanud ja karu tuligi. Suur selline. Kuu paistis, öö oli selge. Mees vaatas optikasse ja valmistus laskma, kui karu tõstis pea ja vaatas talle otsa. Vähemalt mehele tundus nii. Iga kord, kui tulistama hakkas, vaatas karu talle otsa. Mees kartis algul, et kui midagi viltu läheb, võib karu teda rünnata, aga siis hakkas mõtlema, et kui erakordne see olukord on – selline öö, mees ja karu! Ja otsustas, et ei tulistagi! Et seda pole talle ju vaja!” Sõidame aeglaselt mööda merikotka pesast, mis algul oli kalakotka oma. Merikotkad ajasid kalakotkad ära ja võtsid pesa endale. Tänavu aga läks suurtel ja tugevatel kehvasti – varesel õnnestus üks muna ära varastada ja pesas sirgub praegu vaid üks poeg. “Looduses on kõik omavahel õrna, justkui nähtamatu niidiga seotud. Kui side lõhkuda, tuleb see karistusena ühel või teisel moel tagasi. Need looduseringid on huvitavad, väga huvitavad!” Inimene peaks ennast loodusesse nii sobitama, et ta end seal hästi tunneks ja midagi segi ei pööraks. “Oot! Peame korraks kinni!” Auto tõmmatakse tee äärde, loodusemees hüppab välja ja ruttab tee äärde. “Näe, väike rästik on tulnud tee peale ennast soojendama, seda nad armastavad teha. Täna sõidavad siin kruusaautod, jääb veel alla!” Loodusemees haarab kaika ja suunab sellega rästikupoisi metsa suunas. “Ta isegi ei sisise,” rõõmustab Sepp ja vaatab, et loomake metsa varju saaks. No muidugi, see on ju rästiku kodu ka. Elukäik Vahur Sepp - Sündinud 1957 Siberis, tulnud koos vanematega kuuekuuselt Eestisse. - Täiskasvanud pojad Jaak ja Mati ning tütar Kati. Haridus - Õppinud Luual metsnikuks ja samas kaugõppes loodusretkejuhiks. Töö - Jäägrina, metsnikuna, metsanõustajana, kutselise kalurina Peipsil ja loodusretkede juhina. Peab loenguid loodusest, loomadest ja looduses toime tulekust nii lastele kui täiskasvanutele.


text: Disainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Casa Vagator Hotel ideaalselt Anjuna's; ühes linna populaarseimas paigas. Linna keskus on vaid 18.0 kmKm kaugusel ja lennujaama jõuab 90 minutiga. Hotelli külalised võivad nautida linna tipp-vaatamisväärsuste ringreisi: Ozran rand, Vagator rand, Chapora Fort. Võimalused ja teenused, mida pakub Casa Vagator Hotel, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas restoran, ekskursioonid, pesuteenus, seifid, WiFi . Külalised võivad valida 20 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotelli aed, saun, massaaž, välibassein, aurusaun on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Casa Vagator Hotel on tark valik Põhja-Goa reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


text: Gangneung on linn Lõuna-Korea idarannikul Gangwoni provintsis. Linnas on 2003. aasta andmete järgi 230 000 elanikku. Viited Välislingid Gangneungi linna koduleht (inglise, korea, jaapani ja hiina keeles) Lõuna-Korea linnad Gangwoni provints


Unistus arukus, soodustama looduse, Oskusi idee - 1680 x 1050 Tagapõhi 1680x1050 1680*1050 Taustapildid # Online Lilled - Oskusi mulje, kasu looduse - Taustapildiks suurus 1680x1050 Suurepärane loovus on üllatav võime imelik deformatsioon põuane pildid, toimetab tuntud taju - Oskusi Lõbus, Haihtub Täiuslikkus, Unistus pädevus. Online Lilled: loomingulise j�u harjutused · imelised lilled, nagu teised erakordne olendid, siis tuleb k�igepealt armastama ja ainult siis helistada · muljetavaldav · annetus looduse · meie Superb s�damed, et me hoiame avatud, liigub kummaline jumal Uskumatu tiivad jalad · haihtub võlu · �is nägemine · idee · oskusi leidlikkus · Persikanpehmeä Inspiratsioon on �llatav v�ime Segane väänutus tavaline pildid, toimetab harilik taju · unistus täitmine · reisida maailma unistus · pilt · 1680 x 1050 · 1680*1050 · 1680x1050 · taustapildid · 1680-1050 · 1680 * 1050 · 1680 - 1050 · 1680/1050


Orissaare tamme kampaania eestvedaja: tamm tegi häälte arvuga Eesti poliitikutele pika puuga ära - kommentaare 1-20 - Laimjala eeslid on üleöö popiks saanud (1) - Tartu legendaarne rokibaar asub mudilasi peletama (1) - Purjus politseinik alaealist pekstes: saadan motomehed peale (30) - FOTOD: Tartus märgati Tondipüüdjaid! (5) - Facebookis otsitakse abi pesuvarga tabamiseks (1) - Õunasaak tõotab tulla korralik (9) - Kas kiired ja vihased ESTfieldid tulevad taas rajale? (3) - Petturid on leidnud võimaluse heausksetelt inimestelt raha saamiseks üürikorterite abil (2) - Keskkonnaministeerium tunneb muret Narva-Jõesuu muuli pärast


text: Paiknedes armsas Mitte's, naudib Nordic Hotel Berlin-Mitte juhtivat positsiooni Berliin vaatamisväärsused, poodlemine, kultuur südames. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Museum der Naturkunde, Brecht-Weigel Gedenkstatte muuseum, Literaturforum im Brechthaus muuseum vahetu lähedusega. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Nordic Hotel Berlin-Mitte kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: toateenindus, jalgrattarent, baar, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, lemmikloomad lubatud. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi föön, dušš, laud, Mittesuitsetajate toad, traadita internetiühendus (tasuta), et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Nordic Hotel Berlin-Mitte on tark valik Berliin reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


Poola lennufirma LOT kõigub pankroti äärel - Logistikauudised Autor: Rainer Saad • 22. märts 2013 LOTi uus juhtkond esitas sel nädalal valitsusele uued ettepanekud, millega loodetakse sel aastal kokku hoida 150 miljonit zlotti (35,5 miljonit eurot) ning järgmisel aastal kasumisse jõuda. Kesk-Euroopa suurim riigi omanduses olev lennufirma pole alates 2007. aastast kasumisse jõudnud. Eelmisel aastal müüs firma varasid ning sai Poola valitsuselt 400 miljoni zloti suuruse abipaketi. „Meil ei ole plaanis ettevõttesse rohkem raha süstida, kui LOT ei suuda jätkusuutliku kasumini jõuda,“ ütles Budzanowski. „Ümberkorraldamine saab olema valus, kuid ilma selleta lakkaks ettevõte tegutsemast.“ Poola kohaliku ajalehe Dziennik Gazeta Prawna teatel plaanib LOT lisaks 360 koondatud töötajale veel 320 koondada. Poola valitsus omab LOTis 93protsendilist osalust, kuid Budzanowski sõnul plaanitakse kasumisse jõudmisel müüa osalus erainvestoritele.


2. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised ning teised konventsiooni II lisas nimetatud arenenud osalised võtavad endale konventsiooni artikli 4 lõike 1 järgimiseks kohustuse konventsiooni artikli 4 lõike 3 ja artikli 11 alusel ning konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonna juhtimiseks volitatud üksuse või üksuste kaudu:


text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools EL viib Venemaa sealiha impordikeelu WTO ette European Commission - IP/14/389 08/04/2014 Euroopa Komisjon Pressiteade Brüssel, 8. aprill 2014 EL viib Venemaa sealiha impordikeelu WTO ette EL algatas täna Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) menetluse, et lahendada vaidlus, mis käsitleb Venemaa kehtestatud impordikeeldu EList pärit sigadele, värskele sealihale ja teatavatele sealihatoodetele. Venemaa sulges oma turu ELile 2014. aasta jaanuaris, lõigates sellega ära ligikaudu 25% ELi ekspordist. Venemaa otsus põhines neljal üksikul sigade aafrika katku juhtumil, mis avastati metssigadel Leedus ja Poolas Valgevene piiri läheduses asuvatel aladel. See kaubanduspiirang on tekitanud ELi põllumajandussektorile olulist kahju. Moskvaga peetud kahepoolsed kõnelused ei ole siiani mingeid tulemusi andnud. Kuna näib, et lahendust ei tule, on EL otsustanud kasutada WTO vaidluste lahendamise menetlust ja taotlenud Venemaaga ametlike konsultatsioonide pidamist. „Venemaa otsus kehtestada Euroopast pärit sealihale üldine keeld on selgelt ebaproportsionaalne ja vastuolus WTO reeglistikuga. Avastatud juhtumid olid väikese ulatusega ja need hõlmasid üksikuid nakatunud metssigasid Valgevene piiri läheduses. Euroopa vastavad ametiasutused võtsid olukorra kohe kontrolli alla. Olukorra lahendamiseks peetud kõnelused Venemaa kolleegidega on kestnud nädalaid, kuid mingit edasiminekut ei ole me näinud. Euroopa kaitseb oma seakasvatajaid ja praegu ei ole jäänud selleks muud võimalust, kui viia vaidlus lahendamiseks WTOsse,” lausus ELi kaubandusvolinik Karel De Gucht. Tervishoiu volinik Tonio Borgi sõnul on Venemaa partnerid hoolimata intensiivsetest läbirääkimistest tagasi lükanud ELi piirkonnapõhise ettepaneku, mille järgi oleks eksport lubatud haigusvabadest piirkondadest. „Komisjon on kasutanud mitmeid vahendeid, et saada kontrolli alla sigade aafrika katku viirus, mis suure tõenäosusega pärineb Venemaalt endalt. Need meetmed on kooskõlas WTO põhimõtetega. Kuid sellest hoolimata kehtib Venemaa-poolne keeld jätkuvalt kogu EList eksporditavale sealihale. Sellisel ebaproportsionaalsel keelul on Euroopa sealihatöötusele oluline majanduslik mõju ja seda ei saa niimoodi jätta,” lisas volinik. WTOga ühinemisel 2012. aastal kohustus Venemaa tagama, et meetmed, mis ta võtab loomade elu ja tervise kaitseks, põhinevad teadusel, ei piira kaubandust rohkem, kui see on vajalik, ning et neid kohaldatakse Venemaa eri partnerite ja omamaiste tootjate suhtes ühtemoodi. Ometi lubab Venemaa importida neid tooteid Valgevenest ja veel hiljuti Ukrainast, kuigi nendes riikides on teatatud sigade aafrika katku juhtumitest. Venemaa ei ole ka sulgenud kogu oma siseturgu omamaistele tootjatele, hoolimata asjaolust, et tema enda territooriumil on esinenud mitmeid haiguspuhanguid. Impordi keelustamine haigusvabadest ELi piirkondadest näib osutavat, et Venemaa kohaldab ELi toodete suhtes võrreldes teiste kaubanduspartnerite ja omamaiste tootjatega eri nõudeid. Konsultatsioonide taotlemisega algatab EL ametlikult WTO vaidluste lahendamise menetluse. Konsultatsioonid annavad ELile ja Venemaale võimaluse küsimust arutada ning jõuda rahuldava lahenduseni kohtusse minemata. Kui nende käigus ei jõuta 60 päeva jooksul rahuldava lahenduseni, võib EL taotleda, et WTO moodustaks vaekogu, kes otsustab Venemaa võetud meetmete õiguspärasuse üle. Taustteave Kaubandusalased faktid ja statistika 2013. aastal eksportis EL Venemaale sealiha 1,4 miljardi euro eest. See moodustab umbes 25% ELi koguekspordist. Keeld annab ELi seatööstusele ränga löögi, sest hind langeb ja ELi turul tekib sealiha ülepakkumine. Venemaa on suuruselt kolmas ELi kaubanduspartner ning EL on Venemaa suurim eksporditurg. 2013. aastal eksportis EL Venemaale kaupu 123 miljardi euro eest ja importis sealt kaupu 232 miljardi euro eest. Venemaa ekspordib ELi peaasjalikult toorainet (80%), EL peamisteks ekspordiartikliteks Venemaale on aga sõidukid, ravimid, masinad ja transpordivahendid, kuid ka põllumajandustooted. Sigade aafrika katk Sigade aafrika katku põhjustav viirus on sigadel esinev surmav nakkushaigus, mis on teistele loomadele ja inimestele ohutu. Neljalt metssealt leitud viirustüvi langeb kokku Venemaal esineva viirustüvega. Venemaa kehtestatud impordikeeld haigusvabadele ELi piirkondadele on teravas vastuolus riigis endas valitseva olukorraga. Alates 2007. aastast on Venemaa teatanud umbes 600 sigade aafrika katku juhtumist metssigadel ja ligikaudu 400 juhtumist kodusigadel. Selle taustal ei ole kahtlust, et haigus levis Venemaalt Valgevenesse ja Valgevenest ELi. EL kutsub Venemaad viivitamata tõhustama riigisiseseid vahendeid sigade aafrika katku likvideerimiseks ja tõrjeks ning tühistama haigusvabade ELi piirkondade suhtes kehtestatud põhjendamatu kaubanduskeelu. Lisateave WTO vaidluste lahendamine: Suhted Venemaaga: ELi sealiha turg: Sigade aafrika katku tõrjeks võetud ELi meetmed:


Rate.ee :: Seltskond :: folk 014 folk 014 Asud siin: Albumid › KuldTorm › Seltskond › folk 014 üldine hinne: 0 | vaatamisi: 374 Pilt on lisatud: 27.07.2009


a) saab I lisas nimetamata osaline kasu heitkoguste vähendamise projektidest; ja


text: Mont Blanc (itaalia keeles Monte Bianco 'valge mägi') on Euroopa, Euroopa Liidu ja Alpide kõrgeim, 4810 m kõrgune mägi. Kui Elbrus arvata Euroopa ja Aasia piirile, siis ei ole Mont Blanc Euroopa kõrgeim tipp. Mont Blanc asub Alpides Prantsusmaa, Itaalia ja Šveitsi piiril. Kõrgeim tipp (4808 m) on Prantsusmaa väitel Prantsusmaal, Itaalia väitel Prantsusmaa ja Itaalia piiril. Mäetippu katab igilumi ja sellest tuleb ka mäe nimi. Suurim mäelt langev liustik Mer de Glace ('jäämeri') on 14 km pikk. Mont Blanci kõrgus muutub ajas. See oli 2007. aastal 4810,9 meetrit, 2004. aastal 4807,5 m, 2001. aastal 4810,4 m ja 1984. aastal 4807 m. Kaljupind kerkib seal 4792 meetri kõrgusele ja see on enam-vähem muutumatu, kuid seda katva lumekihi paksus muutub rohkem. Alates Prantsuse revolutsioonist on mäe riikliku kuuluvuse üle vaieldud. Enne kuulus mägi Sardiinia kuningriiki, kuni 15. mail 1796 sõlmiti uus piirileping, millega Sardiinia pidi Prantsusmaale loovutama Savoia ja Nizza. Sõlmiti uus piirileping, mille artiklis 4 oli kirjas: "Piiriks Sardiinia kuningriigi ja Prantsusmaa vabariigi vahel määratakse joon, mis kulgeb mööda kõige kõrgemaid punkte Piemontes mööda mäetippe ja teisi järgnevalt loetletud kohti, samuti nende vahele jäävaid tippe ...". Sätestati, et piir peab olema kogu ulatuses nähtav nii Prantsusmaa linnast Grenoble'ist kui Itaalia linnast Courmayeurist. Mont Blanc ei ole Courmayeurist nähtav, sest madalamad tipud varjavad selle ära, ja see andis Prantsusmaale alust väita, et Mont Blanc kuulub üksipäini neile. Piirileping oli vastuoluline, sest Alpidesse pole üldse võimalik teha sellist Prantsusmaa–Itaalia piiri, mis oleks täies ulatuses nii Grenoble'ist kui Courmayeurist nähtav. Pealegi ei kuulu Alpid nende mäestike hulka, kus väljend "mööda kõige kõrgemaid punkte" oleks üheselt mõistetav. 1796. aasta leping on tänapäeval õigustühine, sest on asendatud hilisemate lepingutega. Viimased piirilepingud sõlmiti 1947. ja 1963. aastal ning piirikomisjoni kuulusid nii itaallased kui prantslased, kuid Mont Blanci kuuluvusest läksid ka need komisjonid mööda. Esimesena tõusid Mont Blanci tippu 1786 Michel Gabriel Paccard ja Jacques Balmat ning seda peetakse alpinismi alguseks. Esimese naisena käis tipus Marie Paradis 1808. 1886 ronis mäe otsa Theodore Roosevelt, 1890 Achille Ratti, pärastine paavst Pius XI. 1960 maandus mäetipuplatoole lendur Henri Giraud, kuigi mäetipuplatoo on kõigest 30 meetrit pikk. 1990 tõusis mäetippu šveitslane Pierre-André Gobet, alustades Chamonix'st ning jõudes sinna tagasi 5 tunni, 10 minuti ja 14 sekundi pärast – see püsib tänini maailmarekordina. Tänapäeval käib mäe otsas 20 tuhat inimest aastas. Treenitud ja kõrgusega harjunud inimesele peetakse tõusu Mont Blanci otsa lihtsaks, kuigi aeganõudvaks. Sellegipoolest saab igal aastal mäel surma hulk inimesi. Kõige rohkem, tosinajao väljakutseid, saab kohalik päästeamet augusti nädalavahetustel, sest siis ronib mäel kõige rohkem inimesi. Aklimatiseerumiseks on vaja vähemalt üks päev mäe jalamil veeta, muidu võib inimest mäe otsas tabada mägihaigus. Mäe tähtsuse tõttu on sellel vahel korraldatud veidraid üritusi. 6. juunil 2007 vahistati taani kunstnik Marco Evaristti katse eest Mont Blanc punaseks värvida. Ta lasti vabaks ning 8. juunil kattis ta mäetipu punase kangaga ja heiskas 6,1 meetri kõrguse lipu kirjaga "Roosa osariik". 13. septembril 2007 viis 20 inimesest koosnev rühm mäetippu tünnisauna. 1891. aastal tahtis akadeemik Pierre Janssen lasta Mont Blanci tippu observatooriumi rajada. Gustave Eiffel nõustus projektiga tingimusel, et ta leiab kindla pinnase, mille külge hoone kinnitada. Ta kaevas 15 meetrit, kuid ei jõudnud jääkihist läbi ja loobus. Sellegipoolest laskis Janssen observatooriumi ehitada. See valmis 1893 ja oli kinnitatud sügavale jäässe. Kohe sama aasta jaanuaris mõõdeti temperatuur –43 °C, millest külmemat pole Mont Blanci tipus mõõdetud. 1906 hakkas mäe tipus jää liikuma ja observatoorium vajus järjest enam kaldu. 1907. aastal Janssen suri. 1909 muutus kalle nii suureks, et observatoorium tuli maha jätta. Lõpuks varises see ümber. Aeg-ajalt on mäe otsas mõõdetud ka plusskraade, kuid jääpinna temperatuur jääb alati miinuspoolele, nii et sula seal ei esine. Mäge läbib 11,6 km pikkune maanteetunnel. Kahel korral, 1950. ja 1966. aastal, on Mont Blancil toimunud lennuõnnetus. Mõlemal juhul sõitis mäe otsa Air India lennuk, mille piloot oli lähenemas Genfi lennuväljale, kuid hindas lennuki kõrgust ja asukohta valesti, ehkki lennujaama radarid teatasid piloodile lennuki õige asukoha. Mõlemal juhul hukkusid kõik lennukis viibinud, vastavalt 48 ja 117 inimest. Mont Blanc on turismi-, alpinismi- ja talispordipiirkond. Euroopa mäed Itaalia mäed Prantsusmaa mäed Šveitsi mäed Riikide kõrgeimad tipud Neljatuhandelised


Toompeal algasid telelavastuse "Oma Maapäev" võtted - www.virumaa.ee Toompeal algasid telelavastuse “Oma Maapäev” võtted Telelavastuse “Oma Maapäev” võtted Toompea lossis. ETV alustab uue telelavastuse võtetega 26.10.2007 Tallinnas Toompea lossis ja lossi ees algasid dokumentaalse telelavastuse “Oma Maapäev” võtted, mille tegevus viib ajas 90 aastat tagasi. Telelavastus jõuab Eesti Televisiooni eetrisse kuu aja pärast, 28. novembri pidulikul õhtul, mil Estonias tähistatakse 90 aasta möödumist Maapäevast, mis pani aluse Eesti omariikluse tekkele. Tegu on avalöögiga Eesti riigi 90. aastapäeva tähistamise sarjas, vahendas Aktuaalne kaamera. 30 kuni 40 minuti pikkune lavastus aitab vaatajale selgitada Maapäeva otsuste tähtsust Eesti riikluse sünnis. 28.novembril 1917. aastal kogunesid Maanõukogu liikmed, et kuulutada end kõrgeimaks seadusandlikuks võimuks Eestimaa pinnal – seega keelduti tunnistamast oktoobrirevolutsiooniga võimu haaranud Nõukogude Venemaa valitsust. Dokumentaallavastuse üks stsenariste ja režissöör Hardi Volmer ütles, et kuna loo peategelane on poliitik Jüri Vilms, siis on see ühtlasi ka tema lugu. Lavastus, mis algab Maapäeva deklaratsiooniga, lõpeb Jüri Vilmsi mahalaskmisega Soomes. “Tänapäeva inimene pigemini teab, et meil on Vilmsi-nimeline tänav. Sellega tema teadmised piirduvadki,” arvas Volmer. “Ja ma arvan, et see film nüüd natukene avab tegelikult seda suurepärast poliitikut, kes juba oli nagu tõusmas täielikuks täheks juba tsaaririigi lõpuperioodil Eesti poliitikataevas.” Kuna Vilms ei jõudnud saada 30aastasekski, siis on tema isikuomadustest ja käitumismaneeridest poliitiku osatäitjal Tiit Sukal suhteliselt vähe aimu. “Fotosid ma olen vaadanud, aga ega rohkem,” ütles näitleja. “Seetõttu see osatäitmine siin filmis jääb siiski selliseks ettekirjutatud rolliks. Ega ma rohkem midagi vürtsi juurde anda ei oska.” Dokumentaallavastuse eelarve on 600 000 krooni. Kokku on Eesti vabariigi juubeli tähistamiseks valitsus eraldanud aga 100 miljonit krooni. Kuna Eesti riigi ühe rajaja Jüri Vilmsi mälestus on jäädvustatud vaid tahvliga tema kodukohas Pilistvere lähistel, on viimasel ajal hakatud üha enam rääkima talle mälestussamba püstitamisest. Sotsiaaldemokraadid on pakkunud sobivaks kohaks Komandandi aia Toompeal.


text: Keeleteadus ehk lingvistika on humanitaarteadus ja filoloogia üks põhiharusid, mis tegeleb inimkeele teadusliku uurimise ja analüüsiga. Mõnikord kasutatakse ka mitmuse vormi "keeleteadused", mille all mõeldakse kõiki keelt lingvistilisest küljest uurivaid teadusharusid (näiteks foneetika, semantika, jne). Keeleteadus on palju enamat kui koolis õpetatavad keeled ja grammatika. Keeleteadus uurib inimkõne süsteeme ja nende kirjalikke vasteid. Keeleteadlane ehk lingvist on inimene, kes tegeleb keeleteadusega. Lingvistid tegelevad keelte sarnasuste ja erinevustega. Loomulik keel – ühemõtteliselt inimeste keel, imik õpib ilma õpetamata, peaks tulema loomulikult. Keeleuniversaalid on üldkeeleteaduse uurimisobjektid. Absoluutne universaal on omadus, mis esinevad kõigil või peaaegu kõigil maailma keeltel (nt väljendada oleviku ja mineviku vastandust, jaatuse ja eituse vastandust jne). Universaalse tendentsi ehk statistilise universaali puhul on omaduste esinemine tõenäosem kui nende puudumine. Keeleteadusest lähemalt Keeleteadlased ehk lingvistid analüüsivad inimkeelt, jälgides heli ja tähenduse koosmõju. Foneetika on kõnelise ja mittekõneliste helide teadus. Samuti uurib see akustikalisi ja artikulatsioonilisi omadusi. Keele tähenduse uurijad tegelevad aga seda, kuidas keeled kodeerivad isendite, omaduste ja teiste aspektide omavahelisi suhteid, et edastada, töödelda ja anda tähendust ning mõista ja lahendada keelelist ebaselgust. Semantika tegeleb tõeste väidetega, kuid pragmaatika tegeleb sellega, kuidas olukorra kontekst tähenduse loomist mõjutab. Grammatika on reeglite süsteem, mis reguleerib häälikute loomist ja kasutamist keeles. Need reeglid kehtivad nii kõnele kui tähendusele ning sisaldavad alareegleid, mis reguleerivad fonoloogiat, morfoloogiat ja süntaksit. Stilistika hõlmab kirjutatud, viidatud või kõneldud diskursust erinevate kõnekommuunide, žanrite ja massimeedia toimetuslike või narratiivsete formaatide abil. Paleograafia on kirjutatud tekstide uurimine keelekontekstis. Keeleteadus on viinud ka selliste teadusharudeni nagu psühholingvistika, neurolingvistika, biolingvistika ja keele omandamine. Lisaks tegeleb keeleteadus ühiskondlike, kultuuriliste ja poliitiliste teguritega, mis mõjutavad keelt ning mille abil määratletakse keelepõhist konteksti. Uurimused ajaloolise lingvistika ja lingvistika arengu kohta keskenduvad sellele, kuidas keeled arenevad ja muutuvad, eriti pikema aja jooksul. Keeleteadusega seotud alad hõlmavad semiootikat (uurib otsest või kaudset keelt läbi sümbolite ja märkide), kirjanduskriitikat (kirjanduse, kino, kunsti või avaldatud allikate ajalooline ja ideoloogiline analüüs), tõlkimine (kõneldud või kirjutatud teksti tähenduse üleviimine ühest keelest teise) ja logopeedia (metoodika, mis parandab foneetilisi puudeid ja häireid). Sissejuhatus Mis on lingvistika? Kõige lihtsam vastus on, et see on keeleteadus. Teaduslik lähenemine keeleteadusele sisaldab kriitilist suhtumist ja keeldumist kõigest sellest, mis ei ole kriitiline, selline mõtlemine püüdleb objektiivsusele. Keeleteadlased toetuvad keelest tulenevalt tegelikele andmetele. Kuid samas on lingvistide peamine eesmärk kirjeldada seda, kuidas keelt räägitakse. Mitte nii väga seda, kuidas "peab" rääkima, vaid seda, kuidas inimesed tegelikult keelt kõnelevad. Teaduslik lähenemine ei ole seotud ainult andmete kogumisega. Lingvistide tööks on ka hüpoteeside paikapidavuse testimine, üldistuste tegemine, teooriate välja töötamine. Nende huvi on välja töötada teooriaid, mis seletavad keele fenomene ja keelekasutust. Erandid on seejuures määrava tähtsusega – need esitavad justkui väljakutse üldistusele ning sunnivad uurija üle ja ümber mõtlema asjasse puutuva. Sellised eesmärgid tähendavad täpset ja selgesõnalist ideede väljendust ja sama täpset ja kriitilist mõtete testimist. Millised on lingvistide peamised uurimisvaldkonnad? Mõned näited: foneetika, morfoloogia, süntaks, semantika, psühholingvistika ja neurolingvistika (psühholingvistika kasutab meetodeid psühholoogiast, neurolingvistika kasutab arstiteaduslikke meetodeid), keele omandamine, ajalooline lingvistika, sotsiolingvistika, diskursuse analüüs, korpuseanalüüs, etümoloogia. Üheks oluliseks ideeks nüüdisaegses lingvistikas on märgi mõiste. Märgi puhul kõrvutatakse tähendus ja kuju/vorm (ingl form). Viis kuidas seda kujutatakse ja tähendust. Mõned näited: märk € tähistab eurot, pöial püsti märk tähendab heakskiitu, jah vms. Märgid võivad sisaldada ka heli, mida pigem kuuldakse kui nähakse – suuliselt välja öeldud. Ühe tuntuma struktualisti Ferdinand Saussure erilisus seisnes sellest, et ta käsitles keelt kui märkide keelt. See tähendab esmalt seda, et keel koosneb märkidest ning teisalt seda, et märgid on vastastikuses seoses ja moodustavad süsteemi; märgid ei eksisteeri isolatsioonis üksteisest. Märk ise on justkui arbitraarne, aga vastastikuses seoses teiste märkidega omandab tähenduse nagu malendid malelaual. Öeldakse, et kõlal ja ortograafilisel kirjutusviisil ei ole loomulikku seost (seos on arbitraarne). Iga kuju on sama hea kui mistahes kuju väljendamaks tähendust "puu", ükski ei viita tähendusele (kui sa ei oska keelt, siis ei oskaks tähendust arvata, kui kuuled seda vormi) ja samatähenduslikke sõnakujude kuju osas on vähe sarnasusi, kui just ei ole tegemist sugulaskeeltega. Mis on ikooniline märk keeles? Tiiu Erelt ütleb ajakirjas Oma Keel, et ikoon on üks märgiliike, mis kujutab oma objekti sarnasuse alusel – lühidalt piltkujutis. Ikooniline märk keeles. Mitmes keelest võib leida näiteid, kus on sõnu, mis on sarnased selle looma onomatopoeetilise häälitsusega. Need sõnad ei ole enam onomatopöa, kuna sõna viitab loomale või linnule, mitte helile. Selliseid sõnu nimetatakse ikoonilisteks. Veel keerulisem näide ikoonilisusest keeles on seotud häälduse kirjutamisega: pikk või pikkkk. Pikenenud sõna tähistab suuruse muutust – asi on väga pikk või suur. Gooniyandi keeles võib pikendada girabingarri "pikk" ja giraaabingarri tähendades "väga pikk". Tähendus on seotud sõna kujuga pikk ja griabingarri iseendaga. Keele süntagmaatilisus ja paradigmaatilisus Süntagmaatilised seosed on lineaarsed seosed. Keel on esitatud seostatult, seosed on sõnade vahel, vormide vahel ja lausestus on seostatud. Keelemärgid ei ole kokku sobitatud suvaliselt, vaid on seostatud üksteisega kindlal viisil. Paradigmaatilisuse mõiste tähistab hierarhilisi suhteid keeles. Ajalugu Keeleteaduse alged tekkisid Vana-Indias. Vana-Kreekas tunti juba sõnaliike ja käändeid. Keskaja Lääne-Euroopas tegeldi peamiselt ladina, araabia ja heebrea keelega. Laialdasem huvi maailma keelte vastu tärkas 17. ja 18. sajandil. Iseseisvaks teaduseks arenes keeleteadus alles 19. sajandil, kui keelte ajalugu hakati selgitama sugulaskeelte võrdlemise alusel. Tekkis võrdlev-ajalooline keeleteadus. Selle rajajate seas olid taani keeleteadlane Rasmus Kristian Rask ning sakslased Franz Bopp ja Jacob Grimm. Lähenemine keeleteadusele Teoreetiline lähenemine seisneb mõnede keeleteadlaste hüpoteesil, et inimese ajus on osa, mis võimaldab inimestel võtta üle lingvistilist käitumist. See "universaalne grammatika" aitab hinnanguliselt lapsi, kes õpivad keelt, ning seab piirid, millised laused on ükskõik millises keeles grammatilised. Selle vaate pooldajad arvavad, et keel ei ole arenenud peamiselt suhtlemiseks, vaid leiavad, et keel on tekkinud inimmõtete struktureerimiseks ja töötlemiseks. Funktsionaalne lähenemine seisneb – vastukaaluks teoreetilisele lähenemisele – teoorial, et keel on suhtlussüsteem, mis on arenenud koostöiste tegevuste ja koostöövõrgustike jaoks. Sellised teooriad näevad keelt kui tööriista, mis tekib ja kohaneb vastavalt kasutaja suhtlemisvajadusele. Samuti väidavad funktsionaalsed teooriad, et keele arengus on kultuuriline areng olulisem faktor kui bioloogiline areng. Lingvistikaolümpiaad Igal aastal peetakse õpilaste lingvistikaolümpiaadi, mis toimub kahes voorus. Eelvoorus saavad osaleda kõikide koolide õpilased, ühest koolist üldjuhul kuni 10 õpilast. Kuni 40 parimat kutsutakse edasi lõppvooru. Olümpiaadi eesmärk on anda võimalus tutvuda keeleteadusega, mida koolis ainena ei õpetata ning maailma keelelist mitmekesisust tutvustada. Olümpiaadil tuleb lahendada keeleteemalisi ülesandeid, näiteks morfoloogia, fonoloogia, keeleajaloo, tehiskeelte vms vallast. Eesti lingvistikaolümpiaade on korraldatud juba 16 aastat, esimene toimus mais 2003.aastal Tartus. Algmõte on pärit Tartu Ülikooli üldkeeletaduse professorilt Renate Pajusalult, kes korraldas ürituse, selgitamaks välja Eesti esinduse rahvusvaheliseks lingvistikaolümpiaadiks. Esimesel rahvusvahelisel olümpiaadil (2003. aasta septembris Bulgaarias) osales 33 õpilast kuuest riigist, Eestist 4 õpilast. Seni on Eesti saanud 20 medalit: 1 kuld-, 3 hõbe- ja 13 pronksmedalit, lisaks 10 diplomit, 7 parima lahenduse auhinda ja ühe korra on võidetud ka meeskonnavõistlus. Igal aastal on Eesti õpilaste saatmist olümpiaadile toetanud Tartu Ülikooli teaduskool. Harud Keele põhitasandeid uurivad Foneetika – uurib kõnehääle omadusi ja kõne tajumist, samuti loodusteaduste kombel empiiriliselt kõne kõiki füüsikalisi omadusi, kasutades selleks erilisi tehnilisi seadmeid, mille abil saab kõnelainet analüüsida või sünteesid artikulatoorne – hääldamist uuriv auditiivne – kuulmist uuriv akustiline – kõnelemisel tekkiva helilaine omadusi uuriv Fonoloogia Keelefilosoofia – sõnade vormi ja tähendust uurides antiikfilosoofias üritati jõuda järeldusele, miks igale olendile ja asjale oli omal ajal just see nimetus pandud. Morfoloogia Süntaks Semantika Pragmaatika Muud Komparatiivne ehk võrdlev-ajalooline keeleteadus – uurib keeltevahelisi sugulussuhteid ja võrdleb omavahel sugulaskeeli. Näiteks eesti keele ja selle sugulaskeelte ühiseks lähtepunktiks on taasloodud uurali algkeel. Algaegadel oli selle haru ülesandeks eesmärgiks teha kindlaks, mis keeled üldse on suguluses ning millised keelepered või keelkonnad maailmas olemas on. Sugulaskeelte võrdlemise eesmärk on selgitada ühisomadused, mis lähtuvad ühisest algkeelest. Samas uurida, kuidas ja mis tegurite mõjul iga tütarkeel on aja jooksul muutunud. Üldiselt on võimalik kontrollida vaid selliseid keelelemente või -omadusi, millest on säilinud mingeidki jälgi tänapäeva elavates keeltes või kirjalikes keelemuististes. Arvutilingvistika – tegeldakse keele aromaatse kirjeldamise ja analüüsi juures esinevate probleemide lahendamisega. Uurib võimalusi, kuidas esitada keeles sisalduvat teavet masinal töödeldavas vormis. Näiteks Ülle Viksi raamat "Väike vormisõnastik" (1992) valmis programmi abil, mis tuvastab eesti keele sõnade kõik muutevormid üksnes vormis endas sisalduvate struktuuritunnuste alusel. Dialektoloogia Diskursusanalüüs Etümoloogia Geolingvistika Keeletehnoloogia Kognitiivne lingvistika Kontrastiivlingvistika (kontrastiivne keeleuurimine) – keeli saab võrrelda ka ainult struktuuriti. Pole tähtis, kas tegemist on sugulaskeeltega. Keeli kirjeldatakse ühesuguste põhimõtete järgi, kirjeldused pannakse kõrvuti ja saadakse teada keelte struktuurierinevused ja -sarnasused. Praktikas uuritakse keeli tavaliselt kahe kaupa. Korpuslingvistika Onomastika Rakenduslingvistika – iseloomulik on eesmärk lahendada teaduslikul alusel konkreetseid keelt või keelekasutust puudutavaid probleeme. Seda eriti õppimise ja õpetamisega seoses. Püütakse välja selgitada, kuidas keelesüsteemi ja keelekasutuse kohta saadud teaduslikke tulemusi saab rakendada nt emakeele või võõrkeelte õppekava ja õppematerjalide koostamisel jne. Rakenduslingvistika pole ühtne teadusala, kuna keel ja keeleprobleemid kerkivad esile kõige erinevamates seostes. Psühholingvistika – käsitleb keelt osana üksikisiku mõtlemisest ja käitumisest ning uurib, kuidas inimene õpib keelt ja moodustab oma mõistesüsteemi. Püüab välja selgitada mõtlemisprotsessi ja keele vahelisi seoseid ning mis toimub keele kasutamisel inimese ajus. Kõige tähtsam uurimisobjekt on lapse keelelise arengu uurimine, kuna aste-astmelt keele arenemise ja toimimise jälgimine annab kõige rohkem informatsiooni. Sotsiolingvistika – uurib keele ja ühiskonna vahelisi mõju- ja sõltuvussuhteid. Keel või teatav keelevariant on mingis mõttes ühtne. Peamine uurimisobjekt on keele variatiivsus. Näiteks nii mõnegi inimese puhul saab tema kõne põhjal aimu tema sünni- või kodukohast. Kontaktlingvistika – sõnade ja muude laenamine ei kuulu enam päriselt sotsiolingvistika valdkonda Etnolingvistika – keele ja rahvuse vaheliste seoste uurimine Stilistika Tüpoloogiline keeleteadus Ökolingvistika Üldkeeleteadus Keeled Maailma keelte loend Maailma keelkonnad Tehiskeelte loend Keeleteaduslikud väljaanded Emakeele Seltsi aastaraamat Keel ja Kirjandus Oma Keel Vaata ka keeleteadlaste loend keeleteaduse mõisteid biolingvistika rakenduslingvistika filoloogia semiootika Viited


Ülemiste keskuse taasavamine 2014 aasta oktoobris Foto: Raul Mee Suure kaubanduskeskuse käivitamine ei lähe kergelt ja omal ajal tuli Ülemiste Center juhil Guido Pärnitsal mitmeidki kaupmehi veenda, et ostjad tulevad. Kaupmeeste meeleheite leevendamiseks tuli tal sõlmida üüri tasumiseks erikokkuleppeid ja teha maksegraafikuid. Pärnits märgib, et ajal, mil Ülemiste keskus laienemist kavandas, olid kaubanduskeskustes kasutusel veel boksid, mida ühest poest teise liikumiseks eraldasid kitsad koridorid. Sellist lähenemist, nagu Ülemiste keskus kasutusele võttis ja kus laiadesse koridoridesse toodi meelelahutust ja elu, ei olnud veel nähtud. “Mida iganes me keskusele lisame, kas head disaini või istekohti, peab olema ka võimalikult hea kaupluste koosseis. Oleme täiesti tasemel ja meil on selgelt parim kaupluste koosseis Tallinnas,” lisab ta. Ühtlasi võttis Ülemiste keskus pärast laienduse avamist 2014. aastal kasutusse rahustava muusika, et konkreetseid kiireid oste tegema tulnud inimesi maha rahustada. Üldiselt võib Pärnitsa sõnul loota, et kiirustamise unustanud ja hetkeks pingil või kohvikus istet võtnud inimene ostab rohkem, kuigi otsest statistikat selle kohta ei ole. Kauplused klastritesse Sageli heidetakse suurtele kaubanduskeskustele ette, et ostjad ei jaksa keskuse ühes otsas asuvast poest teises servas paiknevasse poodi käia. Aga ei peagi, sest kui inimene tuleb ostma näiteks laste mänguasju, on mänguasjapoed koondatud lähestikku. Ka kingapoed ja muud spetsiifilist kaupa müüvad poed on teineteise läheduses, räägib Pärnits. “Meil on ühes koridoris 23 jalatsipoodi, mis on keskus suure keskuse sees,” on ta uhke. 1. Ülemiste Center OÜ 2. Compakt Kinnisvara OÜ 3. Bonava Eesti OÜ 8. Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS 9. Rocca Al Mare Kaubanduskeskuse AS 10. Capfield OÜ Kogu topi koos kõikide firmade majandusnäitajatega ja kontaktidega saate osta SIIT. Ülemiste City areng on büroolinnaku ja Tallinna lennujaama vahele jäävale Ülemiste keskusele mõjunud hästi. Pärnits räägib, et kui Ülemiste Citysse ehitatakse kortermajad ning Tallinna lennujaama liiklus suureneb, kajastub see kohe ka nende äris. Lisaks on lähiaastatel oodata Rail Balticu terminali. Ühistranspordi ühendus Tallinna kesklinnaga on juba olemas – liiguvad nii bussid kui ka tramm. “Midagi erilist ja üldhuvitavat siin ei ole, kõik lepingupartnerid on meil samad,” selgitab Pärnits majandusaasta aruandest nähtuva halduskulude kahekordse vähenemise kohta. Kuna Ülemiste keskuse laiendamisel arvestati BREEAM sertifikaadi nõuetega, vahetati kogu valgustus LEDide vastu, ventilatsioon, küte ja jahutus integreeriti. Aasta jooksul pärast ehitustööde lõppemist toimus betooni “kuivatamine” ja tarkade süsteemide häälestamine, mille tõttu tuli temperatuuri tavapärasest pisut kõrgemal hoida. Nüüd on lisaküte välja lülitatud. Pidev töö võlglastega “Töö võlglastega ei ole meie jaoks väga koormav, kuna keskusel läheb hästi. Keskuse kaupluste maksedistsipliin on üldiselt väga hea,” ütles Pärnits. Kui kauplus hilineb üürimaksega, võtab ta telefonitoru ja helistab, uurib, mis on põhjuseks. “Kas see on siis teiste maksete eelistamine, ükskõiksus või unustamine, tegeleme iganädalaselt ja ise. Inkassofirmade kasutamine pigem halvendab üürisuhteid,” teab ta kogemust jagada. Küll aga on maksjatele mõjunud motiveerivalt võlgu oleva kaupluse elektri väljalülitamine üheks-kaheks päevaks. Ehkki nõuded üürnike vastu on vähenenud, löövad need vahel siiski üles. “Näiteks Seppälä oli meil väga suure pinnaga sees. Osa rahast saime kätte, kuid midagi tuli ka maha kanda. Kui keegi läheb ikka pankrotti, ei ole midagi teha,” lausub Pärnits. Ka suure kaubanduskeskuse käivitamine ei lähe kergelt ja omal ajal tuli Pärnitsal mitmeidki kaupmehi veenda, et ostjad tulevad. Kaupmeeste meeleheite leevendamiseks tuli tal sõlmida üüri tasumiseks erikokkuleppeid ja teha maksegraafikuid. Ostjad lõpuks kohal Kuigi muljet avaldavate numbriteni jõudmiseks kulus tervelt kolm aastat, on ostjad nüüd kohal. Tänavuseks Ülemiste kaubanduskeskuse külastajate arvuks kujuneb 7,2 miljonit ehk ligikaudu 20 000 inimest lahtioleku päeva kohta. Haldab Ülemistel asuvat samanimelist kaubanduskeskust Tallinnas Omanik Norra firma AS Linstow Käive 2016. aastal 12,5 mln eurot, kasv aastaga 4,5% Ärikasum mullu 17,5 mln eurot, kasv aastaga 35% Töötajaid 9 Võrreldes eelmise aasta käibega prognoosib Pärnits üürnikele 8%-list käibe kasvu. Keskusel endal mingit suurt üleshüpet enam ei tule, üürilepingud on pikaajalised ja seetõttu lisandub Ülemiste Centerile käivet vaid 5%. Osa käibekasvust tuleneb sellest, et üürimaksed on seotud kaupluste läbimüügiga ning kui poodidel läheb hästi, kajastub see ka kinnisvaraomaniku majandustulemustes. Praeguse kaubanduspinna mahu kohta arvab Pärnits, et seda on, kuid mitte liiga palju. Isegi kui üüripinda tuleb juurde, on 2018. aasta kaubandusele hea aasta. Isegi T1 avamine aasta lõpus ei mõju konkurentidele kohe. “Kui aga 2019 avatakse veel mõni keskus, võib tulla kaupluste ja väiksemate kaubanduskeskuste pankrotte,” selgitab ta. Pärnits märgib, et ei saa nende keskuste nimesid välja öelda, millel on juba praegu nõrgad külastatavuse ja käibe tulemused. Küll aga võib tema hinnangul hapralt minna seal, kus 50% keskuse pinnast on kehva käibega toidukaupluse all. Riias elasid suured kaubakeskused Prisma kinnipaneku üle, kuid väike kaubanduskeskus on pärast suurpoe lahkumist sama hästi kui tühi. “Võideldakse aga kindlasti lõpuni,” on Pärnits veendunud. Autor: Anne Oja, Kinnisvarauudised.ee JaekaubandusKaubandusKaubanduskinnisvaraKeskusedKinnisvaraKohvikMeelelahutusNõudedStatistikaTulemusedÜlemiste City Ülemiste keskus on teist aastat järjest Tallinna hinnatuim keskus


text: Vahetuspere VAP koolitus 21.07.201221.07.2012 Kindlasti on paljudel peredel küsimusi, kuidas olla vahetuspere nende perre saabuvale vahetusõpilasele. Selle koolituse eesmärk on anda kogu vajalik informatsioon peredele ning vastata nende küsimustele. Kõik saab selgemast selgemaks. Uutele vahetusperedele toimub sel suvel esimene koolitus 21. juulil algusega kell 12:00 ning orienteeruv lõppaeg on 17:00. Teine võimalik kuupäev on 04.08.2012.