Hundi ulg: Selle suve odöör Kui Marlene Dietrich kolmveerand sajandit tagasi endale meesteriided selga pani, lõppes inimeste sooline eristumine riiete järgi. Kosmeetikatööstus seevastu on siiani järginud puritaanlikku sugude eristamist. Igasugused pealemääritavad lõhnaained, isegi pesemiseks tarvitatavad seebid ja möksid on poelettidel järjekindlalt eraldatud meeste ja naiste omadeks.Sellel aastal on aga ühed pisikesed putukad teinud revolutsiooni taolise igandi murdmiseks. Käisin Avinurme tünnilaadal. Vahemärkusena olgu öeldud, et tünnilaadal nägin tervelt kolme tünni, eelmisel aastal sibulalaadal kolme sibulamüüjat jne. Just seal laadal ma adusingi, et lõpuks ometi on tekkinud lõhnade maailmas üks uniseks aroom - OFF. Seda odööri kasutavad ühiselt nii mehed kui naised, vanad ja noored. Eks ma isegi olin lõhnastatud selle, tegelikult imalalt vastiku haisuainega.Ega selline lõhnastamine eriti odav pole. Nagu oleksin vanakooli härrasmees, panen esimese (off)lõhnakorra peale pea koheselt ärgates, et terassil hommikukohvi juua. Enda arust haisen piisavalt kaua, kuid sääsed seda ei arva. Seepärast kestab taoline aroomiteraapia tavaliselt hiliste õhtutundideni. Kuid mitte ainult. Need vereimejad oskavad päeva jooksul ennast kuidagi ja ikkagi ka siseruumidesse peita, et siis öösel magava, teadvuseta inimese kallal oma jälke tegusid korda saata. Seepärast offitan ennast ka ööseks. Kogu see olukord on muutunud üpris tüütavaks ja ka rahakotti laastavaks.Seepärast proovisin meenutada aega, mis oli enne OFFi. Esimesena tuli koheselt meelde nõukogude "Taiga". Keegi kusagil tabavalt kirjutas, et selle vene tökati peale ei põgenenud ainult sääsed vaid kogu küla. Käepärasem vahend oli ka nelgilõhnaline odekolonn. Aga ometi oli elu ka enne igasugu sääsetõrjevahendeid ning ega seda odekolonni polnud ka alati käepärast võtta. Lapsepõlvest tuleb ähmaselt meelde metsaskäigud koos isaga. Kõigepealt sai laps kokku hõõrutud poolitatud küüslauguga. Metsas olles sai kindluse mõttes asi üle käidud kas raudrohu või sõnajala käkerdatud lehtedega. Mõnikord oli isal kaasas ka pisike pudelike puskarit, mis pealemäärimisel kõik putukad eemale peletas, kuid isa eelistas millegipärast pealemäärimisele sissevõtmist.Mina olen igatahes otsustanud, et mina enam ei aita OFFi maaletoojat rikaks saada. Mitte et ma kade oleksin kui kellelgi hästi läheb, lihtsalt ma olen nii vaene. Esimese asja olen igatahes juba teinud. Voodi peatsisse olen laotanud elupuu oksad. Laman juba mitmendat ööd voodis nagu ehitud koolnu, see eest magan igal ööl ka sügavat ja rahulikku laibaund, ükski sääsk tüütamata. Kui oma viimase OFFi tühjaks saan hakkan aga ennast küüslauguga määrima - oma peenra pealt eelmisel aastal võetud. Mis sest et haisen küüslaugu järgi nagu Kopli tramm, tuletangi meelde oma linnas elatud aastakümneid. Ning ega see küüslauk hullem ole kui see muu haisev, poodides müüdav putukakeemia. Pealegi olen siis veel ka trenditeadlik - öko ja selline värk. Mina pean nüüd küll ausalt üles tunnistama ,et pole OFF-i maaletoojat ühegi sendiga toetenud.Sääskede poolt olen aeg-ajalt küll natuke näritud ,aga ei midagi katastroofilist.Ainuke aroom ,mida kasutan on Arome Europic Decleorilt.See on ka kingitus healt sõbralt.Lapsepõlvest küll mäletan ,et olid mingid vedelikud ,millega ema kokku määris ,aga kasutegurit vist eriti ei olnudki.Pealegi oli minu suve veetmise koht soo ääres ,kus veel eriti palju sääski.Seal on neid siiani ja ega ma sinna väga ei kipugi. 28. juuni 2010 08:26 Ma soovitan küülauguga hõõrumise asemel alul natuke leebemat versiooni - sidruniõli. Selega määrimine peletab sääski samuti suurepäraselt ning tekitab odöörimaailmas ka pisut meeldivamaid elamusi kui OFF ja tema sugulased... 28. juuni 2010 09:39 OFFI tarbivad meiekandi sääsed nii-öelda praekastme asemel. Pole aastaid ostnud. Nõrgematest vahenditest aitab sidruni- või eukalüptiõli ja karmimatest Diffusil. Küüslauku pole proovinud. 28. juuni 2010 10:58 Minu lapsepõlv oli niikuinii ellujäämiskoolitus, mh õppisin ka sääski kylmalt võtma. Praegu aitab optimismi kõrget taset hoida vajadus akvaariumikaladele elustoitu anda, mistõttu meie majas pole sääsed talumatud kahjurid, vaid tarvilikud vidinad majapidamises, väärtuslik toidutooraine, tasuta ning otsalõppemise ohuta.Konserveerimine talveks muidugi on problemaatiline. 28. juuni 2010 19:27 Ma oleksin pidanud seda postitust lugema enne tänahommikust neljatunnilist rabaretke. Siis oleks ehk olnud meeles end sääskede vastu millegagi määrida. Neid oli ikka nii palju, et alailma sääsepilve sees ei saanud suudki lahti teha, ilma et mõni suhu poleks lennanud. Veretööd on saanud täna palju teha! 29. juuni 2010 16:15 Meeste-naiste toodete kategoriseerimine on suuresti klientide v6itmiseks. Nt t2nap2eva mehed kasutavad usinasti kosmeetikat (jumestuskreemi, peitevahendeid, puudreid jm ilutooteid). Selleks aga, et antud toodetest puutumata mehed ka julgeksid oma esimesi samme teha, on firmad v2lja t88tanud "meeste tooted". Puhas turundus...Mis aga s22skedesse puutub - mida rohkem on s22ski, seda magusam veri Sul siis on :) 12. juuli 2010 06:26 Proovisime sel suvel soovitatud lavendliõli - töötas :o) 18. november 2010 06:17


§ 1 Reguleerimisala ja eesmärk


17) korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt;


source: wikipedia

text: Aadam (heebrea keeles אָדָם Adam [ad'am]; vanakreeka keeles Ἀδάμ Adam, araabia keeles آدم Ādam) oli piibli (1. Moosese raamatu) ja koraani järgi esimene inimene, kelle Jumal lõi. "Aadam" tähendab 'inimene/inimkond`, kuid see sõna on suguluses sõnaga 'maa' (heebrea keeles אֲדָמָה adamah [adam'a]) ning ka sõnadega 'punane' (אדום edowm [ed-ome]) ja 'veri' (דם [dam]). Enamiku piiblitõlgenduste järgi olid Aadam ja Eeva kogu inimsoo esivanemad. Pärast Eedeni aiast väljaajamist sündis nende esiklaps Kain. Nimepidi on teada veel Aadama pojad Aabel ja Sett. Juubelite raamatu järgi olid tal ka vanem tütar ja Kaini naine Awan ning noorem tütar ja Seti naine Azura. "Kuldse legendi" järgi olid Aadamal tütred Calmana ja Delbora. Piibli järgi elas Aadam 930 aastat (1Ms 4:1, 2, 25; 1Ms 5:5). Aadama vapp oli üleni punane kilp. Aadam Piibli loomisloos Aadama loomine Esimese Moosese raamatu 1. peatükk (salmid 26–31) kirjeldab maailma loomise kuuendat päeva nii (Piibli kirjakohad järgivad 1997. aasta tõlget): Ja Jumal ütles: "Tehkem inimesed oma näo järgi, meie sarnaseks, et nad valitseksid kalade üle meres, lindude üle taeva all, loomade üle ja kogu maa üle ja kõigi roomajate üle, kes maa peal roomavad!" Ja Jumal lõi inimese oma näo järgi, Jumala näo järgi lõi ta tema, ta lõi tema meheks ja naiseks. Ja Jumal õnnistas neid, ja Jumal ütles neile: "Olge viljakad ja teid saagu palju, täitke maa ja alistage see enestele; ja valitsege kalade üle meres, lindude üle taeva all ja kõigi loomade üle, kes maa peal liiguvad!" Ja Jumal ütles: "Vaata, mina annan teile kõik seemet kandvad taimed kogu maal, ja kõik puud, mis kannavad vilja, milles nende seeme on; need olgu teile roaks! Ja kõigile loomadele maa peal ja kõikidele lindudele taeva all ja kõigile roomajaile maa peal, kelles on elav hing, annan ma kõiksugu haljast rohtu toiduks." Ja nõnda sündis. Ja Jumal vaatas kõike, mis Ta oli teinud, ja vaata, see oli väga hea. Siis sai õhtu ja sai hommik – kuues päev. Kirjeldust "ta lõi tema meheks ja naiseks" on tõlgendatud ka nii, et Jumal lõi Aadama kõigepealt hermafrodiitsena, nii mehe kui ka naise tunnustega. Teisalt on oletatud ka, et ainsuslikku vormi "tema" kasutati rääkimaks inimkonnast - et inimese kui liigi "kavand" nägi ette jagunemise meesteks ja naisteks. Jumala enese soo või sootuse üle vaieldakse. Ühed väidavad, et et Jumal on sootu vaimolend, teised, et hermafrodiitne, kolmandad, et meessoost või vähemalt ilmutab end läbi mehe karakteristika, kuna Piibel kasutab meessoost verbe, mõningad naisõiguslased koguni, et miks mitte naine viide?. 1. Moosese raamatu 2. peatüki 7. salm kirjeldab Aadama loomist nii: Ja Isand Jumal valmistas inimese, kes põrm on, mullast, ja puhus tema ninasse eluhinguse: nõnda sai inimene elavaks hingeks. (Teistes keeltes on sageli tõlgitud "valmistas inimese mulla põrmust") Selle salmi tõlgendamisel on muslimid läinud müütilist teed: mullana nähakse punakat savi, millest voolitakse inimkuju ja mis eluhinguse puhumisega transformeerub lihast ja luust inimeseks. Tänapäeva kristlik maalilmavaade näeb siin materjalina maa põrmu ehk maa väiksemaid osakesi ehk aatomeid (eraldi sõna aatom ei eksisteerinud vana-heebrea keeles). Seega ütleb 1Ms 2:7 sisuliselt, et inimene loodi samadest aatomitest, millest maa oli loodud / mis maa peal leidusid. Jumal lõi inimese, nii nagu kõik loomadki, taimetoitlasteks, määrates nad sööma kas taimede vilju, milles on nende seeme, või siis rohtu (1. Ms 1:29-30): Ja Jumal ütles: "Vaata, mina annan teile kõik seemet kandvad taimed kogu maal, ja kõik puud, mis kannavad vilja, milles on nende seeme; need olgu teile roaks! Ja kõigile loomadele maa peal ja kõigile lindudele taeva all ja kõigile roomajaile maa peal, kelles on elav hing, annan ma kõiksugu haljast rohtu toiduks." Ja nõnda sündis. Kuna inimene algselt loomi toiduks ei tapnud. siis loomad inimest ei kartnud. Liha söömise luba antakse Piiblis alles pärast veeuputust 1Ms 9:3, on võimalik, et seda tänu muutunud ökosüsteemile, kus inimene ei saanud enam taimedest kõiki vajalikke toitaineid kätte. Aadam Eedeni aias Jumal pani Aadama Eedeni aeda (sumeri keeles 'Edinu'): Ja Isand Jumal istutas Eedeni rohuaia päevatõusu poole ja pani sinna inimese, kelle Ta oli valmistanud. (...) Ja Issand Jumal võttis inimese ja pani ta Eedeni aeda harima ja hoidma. (1Ms 2:8, 15) Esimene Jumala käsk inimesele oli paljuneda ja täita Maa. Teine oli valitseda kõigi loomade üle ning harida ja hoida Eedeni aeda 1Ms1:28. Aia harimine ja hoidmine ei olnud tollal raske tööga seotud. Nõnda oli inimene määratud kogu muu loodu üle valitsejaks-hoolekandjaks. Keeldudest esimene oli keeld süüa hea ja kurja tundmise puust: Ja Jahve Jumal keelas inimest ja ütles: "Kõigist aia puudest sa võid küll süüa, aga hea ja kurja tundmise puust sa ei tohi süüa, sest päeval, mil sa sellest sööd, pead sa surma surema!" (1Ms 2:16, 17) Kristliku arusaama kohaselt oli keeld seotud inimese vaba tahtega, see oli valikuvõimaluse andmine. Ilma selle võimaluseta oleks inimene olnud Jumalaga seotud tahes tahtmata. Kuid Jumal, soovides anda inimesele vaba tahte, pidi jätma inimesele konkreetse võimaluse enesest ära pöörduda. Seda otsust on Piibli kriitikud sageli arvustanud. Juba Vana-Rooma keiser Julianus Apostata kirjutas: "Tundub, et Isand Jumal oleks vastupidi pidanud käskima tema poolt loodud inimesel süüa võimalikult palju hea ja kurja tundmise puu vilja, sest kui jumal kord juba andis talle mõtleva pea, siis oli ka vaja teda õpetada ja veel rohkem oleks olnud vaja sundida teda tunnetama head ja kurja, et ta hästi täidaks oma kohustusi. Keeld oli mõttetu ja julm...". Osad teoloogid nt. Rory Shiner ongi arvamusel, et puu loodi siiski eesmärgiga selle vilju süüa, aga seda veidi hiljem, kui Aadam ja Eeva oleksid juba omandanud algteadmised ümbritsevast maailmast. Aadama esimene tegu, millest Piibel räägib, oli loomadele ja lindudele nime andmine: Ja Isand Jumal valmistas mullast kõik loomad väljal ja kõik linnud taeva all ning tõi inimese juurde, et näha, kuidas tema neid nimetab. Ja kuidas inimene iga elavat olendit nimetas, nõnda pidi selle nimi olema. Ja inimene pani nimed kõigile kariloomadele ja lindudele taeva all ja kõigile metsloomadele ..." (1Ms 2:19, 20) Seda on peetud vastuolus olevaks Esimese Moosese raamatu 1. peatüki salmidega 20–25, mille järgi Jumal lõi linnud-loomad enne inimest. Üldise seisukoha järgi esimene peatükk annab loomisest ajalise ülevaate ning teine peatükk sisulise ülevaate, tuues justkui luubiga esile detaile, mida tuleb mõista esimese peatüki kronoloogilises valguses. Nime andmise protsess ise oli oluline. Piiblis tähistab nimi sageli ka olemust. Niisiis õppis Aadam esmalt tundma oma "alluvaid", kelle eest ta pidi hoolitsema ja keda valitsema. Lisaks näitab see ka inimese sarnasust ja erinevust Jumalast. Ka Jumal ise andis esimestel loomispäevadel enda poolt loodule nimed. Kuid Aadam annab nime Jumala loodule, olles tema partneriks. Lähemalt ei selgitata, kas nime andmine käis ka nende loomade kohta, kes Lähis-Idas ei ela, näiteks pingviinid, kängurud ja vaalad, samuti silmaga nähtamatute ainuraksete kohta. Kuid on selge, et samalaadne nime andmise protsess jätkub üha, inimene annab nime igale uuele nähtusele ja asjale, millega ta kokku puutub, ükski asi ei tule meie juurde valmis nimega. Kui nimeandmise protsess oli läbi, kõik loodu oli üle vaadatud, selgus, et Aadamale ei leidunud kohast kaaslast. Seejärel valmistas Jumal Aadama küljeluust naise: Ja Isand Jumal ütles: "Inimesel ei ole hea üksi olla; ma tahan teha temale abi, kes tema kohane on!" (...) aga inimesele ei leidunud abilist, kes tema kohane oleks. Siis Issand Jumal laskis tulla raske une inimese peale ja see jäi magama; siis ta võttis ühe tema küljeluudest ning sulges selle aseme taas lihaga. Ja Isand Jumal ehitas küljeluu, mille ta inimesest oli võtnud, naiseks ja tõi tema Aadama juurde. Ja Aadam ütles: "See on nüüd luu minu luust ja liha minu lihast! Teda peab hüütama mehe naiseks, sest ta on mehest võetud!" Seepärast jätab mees maha oma isa ja ema ning hoiab oma naise poole, ja nemad on üks liha! (1Ms 2:18, 20–24) See on kahtlejate arvates vastuolus Esimese Moosese raamatu 1. peatüki 27. salmiga, kus öeldakse ühes ja samas lauses, et inimene loodi meheks ja naiseks. Sellepärast on arvatud, et Eeva loodi pärast Aadamat, tema küljeluust. Vastuolu esimese ja teise Moosese raamatu peatükki vahel seletatakse nii, et üks annab kronoloogilise järjekorra ja räägib inimese geneetilisest kavandist, teine räägib loomise detailidest, nii et teist tuleb mõista esimese valguses. Dr.Ph Hugh Ross, viidates algkeelele, arvab, et Jumal võis naise valmistamiseks võtta ükskõik millise tüki Aadama küljest, sest iga rakk sisaldab geneetilist informatsiooni. Heebreakeelse sõna, mida tõlgitakse traditsiooniliselt küljeluuks võib tõlkida ka lihtsalt küljeks (aga ka koguni planguks, külgkambriteks vm). Mees loodi esimesena, sest mehel on olemas nii X kui Y kromosoom. Naisel aga Y kromosoomi ei ole, nii et temast mehe loomine oleks tähendanud märkimisväärset ümbertegemist. Kuid ribi kasutamine materjalina on traditsiooniline tõlge ja käsitlus. Ribi kasuks räägib mh asjaolu, et see on ainuke luu inimkehas, mis suudab iseennast päriselt taastada, mitte lihtsalt kokku kasvada. Nii ei jäänud ka Aadam ilma ribita. Teoloogid on sageli jutlustanud teemal, et naine pole võetud mehe jalast, olles temast madalam, või peast, olles temast kõrgem, vaid südame lähedalt, võrdse kaaslasena, kuigi loomisjärjekord (mh) annab erimeelsuste korral lõpliku otsustusõiguse pere asjades siiski mehele. Lisaks on märkimisväärne algkeelne detail, mis eestikeelsest tõlkest välja ei tule, et mehele ei tehtud lihtsalt abi, vaid tehti "vastu-abi". Loodi naine, kes on samamoodi inimene, ent siiski mehest erinev. Aare Kimmel oma PKK sarjas räägib pikalt vastuabi teemal ning jõuab järeldusele, et sellisest kaaslasest, kes mõtleb ja tegutseb meiega täpselt ühtemoodi ei olegi meil sageli kasu. Alles seal, kus meie mõtted ja kavatsused kohtuvad teise inimese arvamusega, katsutakse nad läbi, seal näeme ennast justkui peeglis. Et madu ahvatles naist sööma hea ja kurja tundmise puu viljast, toimus Aadama pattulangemine, millest kristliku õpetuse järgi sai alguse pärispatt: Ja nad olid mõlemad alasti, Aadam ja tema naine, ega häbenenud. Aga madu oli kavalam kõigist loomadest väljal, kelle Issand Jumal oli teinud, ja ta ütles naisele: "Kas Jumal on tõesti öelnud, et te ei tohi süüa mitte ühestki rohuaia puust?" Ja naine vastas maole: "Me sööme küll rohuaia puude vilja, aga selle puu viljast, mis on keset aeda, on Jumal öelnud: Te ei tohi sellest süüa ega selle külge puutuda, et te ei sureks!" Ja madu ütles naisele: "Te ei sure, kindlasti mitte, aga Jumal teab, et päeval, mil te sellest sööte, lähevad teie silmad lahti ja te saate Jumala sarnaseks, tundes head ja kurja." Ja naine nägi, et puust oli hea süüa, ja see tegi ta silmadele himu, ja et puu oli ihaldusväärne, sest see pidi targaks tegema. Siis ta võttis selle viljast ja sõi ning andis ka oma mehele, ja tema sõi. Siis nende mõlema silmad läksid lahti ja nad tundsid endid alasti olevat, ja nad õmblesid viigilehti kokku ning tegid enestele põlled. Ja nad kuulsid Issanda Jumala häält, kes rohuaias sinna ja tänna käis, kui päev viluks läks, ja Aadam ja tema naine peitsid endid Issanda Jumala palge eest rohuaia puude keskele. Ja Issand Jumal hüüdis Aadamat ning ütles temale: "Kus sa oled?" Ja tema vastas: "Ma kuulsin su häält rohuaias ja kartsin, sest ma olen alasti. Sellepärast ma peitsin enese ära!" Siis ta küsis: "Kes on sulle teada andnud, et sa alasti oled? Või oled sa söönud puust, millest ma sind keelasin söömast?" Ja Aadam vastas: "Naine, kelle Sa mulle kaasaks andsid, tema andis mulle puust ja ma sõin." Ja Issand Jumal küsis naiselt: "Miks sa seda tegid?" Ja naine vastas: "Madu pettis mind, ja ma sõin." Siis Issand Jumal ütles maole: "Et sa seda tegid, siis ole sa neetud kõigi koduloomade ja kõigi metsloomade seas! Sa pead roomama oma kõhu peal ja põrmu sööma kogu eluaja! Ja ma tõstan vihavaenu sinu ja naise vahele, sinu seemne ja tema seemne vahele, kes purustab su pea, aga kelle kanda sa salvad." Naisele ta ütles: "Sinule ma saadan väga palju valu, kui sa lapseootel oled: sa pead valuga lapsi ilmale tooma! Sa himustad küll oma meest, aga tema valitseb su üle." Aga Aadamale ta ütles: "Et sa kuulasid oma naise sõna ja sõid puust, millest mina olin sind keelanud, öeldes, et sa ei tohi sellest süüa, siis olgu maapind neetud sinu üleastumise pärast! Vaevaga pead sa sellest sööma kogu eluaja! Ta peab sulle kasvatama kibuvitsu ja ohakaid, ja põllutaimed olgu sulle toiduks! Oma palge higis pead sa leiba sööma, kuni sa jälle mullaks saad, sest sellest sa oled võetud! Tõesti, sa oled põrm ja pead jälle põrmuks saama!" Ja Aadam pani oma naisele nimeks Eeva, sest ta sai kõigi elavate emaks. Ja Issand Jumal tegi Aadamale ja ta naisele nahkriided ning pani neile selga. Ja Issand Jumal ütles: "Vaata, inimene on saanud nagu üheks meie hulgast, tundes head ja kurja. Aga nüüd, et ta oma kätt ei sirutaks ega võtaks ka elupuust ega sööks ega elaks igavesti!" Siis saatis Issand Jumal tema Eedeni rohuaiast välja, et ta hariks maad, millest ta oli võetud. Ja Ta ajas Aadama välja ja pani hommikupoole Eedeni rohuaeda keerubid ja tuleleegina sähviva mõõga, et need valvaksid elupuu teed. (1Ms 2:25, 3:1–24) Aadam pärast pattulangemist Pärast Aadama ja Eeva väljaajamist Eedeni aiast sündis neil poeg Kain, hiljem teine poeg Aabel. Pärast seda, kui Kain oli Aabeli tapnud, sündis Aadamale ja Eevale veel poeg Sett. Seti sünni ajal oli Aadam 130 aastat vana (1 Ms 5:3). Neil oli veel poegi ja tütreid (1Ms 5:4). Millal toimus inimeste esimene suguline vahekord, on teadmata. Lähtudes sellest, et 1Ms 1:28 järgi ütles Jumal inimestele: "Olge viljakad ja teid saagu palju, täitke maa ja alistage see enestele...", on võimalik, et see toimus juba Eedeni aias. Pole teada, kui kaua inimesed Eedeni aias viibisid. Õigeusu pärimuse järgi võeti Jeesuse sündimise ajast tuleleegina sähviv mõõk Eedeni aia eest ära, nii et inimestel on võimalik paradiisi tagasi pääseda. Judaismis saab pattulangemine erilise tähenduse. Nõnda on Philoni järgi kaks loomist: üks on taevase inimese loomine ja teine on maise (põrmust loodud) ja mööduvusele allutatud inimese loomine. Aadam tähendab mõistust, Eeva meelelisust, madu himu. Pattulangemine toimub seeläbi, et vaatlevat mõistust segatakse, kusjuures madu on kiusatuse vahendiks. See tõlgitsus on judaismis maksvusele pääsenud, kuigi mitte ainukehtivana. Kristlus arendab judaistlikust arusaamast pärispatu mõiste ning mõistab Aadamat inimese algkujuna, kellega ta intiimselt samastub. Nagu apostel Paulus Kirjas roomlastele (Ro. 5:12–21) kirjeldab, allub ta surmale ja mööduvusele. Sellele "vanale Aadamale" vastandub Kristus kui "uus Aadam", kelle samuti algkujuline, samastamist võimaldav lugu viib eluni väljaspool surma haardeulatust.1Kr 15:22 ütleb, et "nõnda nagu kõik inimesed surevad Aadamas, nõnda tehakse ka kõik elavaks Kristuses". Vahe on ainult selles, et Aadama pärand on meil sündides kaasas, aga Kristuse pärandi peab igaüks isiklikult vastu võtma, et sellest osa saada. Pärimuse järgi, mida Piiblis ei ole, oli keelatud viljaks õun, täpsemalt granaatõun. Mõne islami pärimuse järgi oli keelatud viljaks nisu. Eenoki raamatu ptk 32 järgi meenutas puu vili viinamarjakobarat. Sugupuu Aadam islamis Islamis on Aadam esimene inimene ja ka prohvet. Koraanis loob Allah (Jumal) Aadama savist. Koraanis ei ole öeldud, et Jumal oleks Aadama loonud oma näo järgi. Muslimid usuvad lihtsalt, et Jumal lõi Aadama mudast ja puhus oma vaimu talle sisse, andes neile elu. Kui Jumal käskis Iblīst (Saatanat) Aadama ees kummarduda, siis oma uhkuse tõttu ta ei tahtnud seda teha ning ta pagendati taevast. Iblīs lubas Jumalale, et viib nii palju inimesi eksiteele kui suudab, mispeale Jumal vastas, et kes tahab, järgib Saatanat, ja kes tahab, järgib Jumalat. Aadam saadeti Eedeni aeda ja peagi liitus temaga Eeva. Neil lubati seal elada, nagu tahavad, kuid nad ei tohtinud süüa teatavast puust ega maitsta selle vilja. Lõpuks aga andsid mõlemad järele Saatana kiusatusele ning nad saadeti Maa peale. See ei olnud karistus: Jumal tahtis levitada oma sõna kogu maa peal ning ta hoiatas neid Saatana järgimise eest. Ta tõotas neile, et kui nad elavad Jumala seaduste järgi, tulevad nad kord tema juurde tagasi. Et Aadamale anti ülesanne levitada Jumala sõna, siis teda peetaksegi islami esimeseks prohvetiks. Islami pärimuse kohaselt on Aadama mäel (Adam's Peak) Sri Lankal tohutu Aadama jalajälg. Sri Lanka ja India vahel olevat saareahelat nimetatakse Aadama Sillaks. Kunst Keskaegsed ja vararenessansi kunstnikud kasutasid Aadama ja Eeva motiivi alasti mehe ja naise kujutamiseks moraalselt aktsepteeritaval moel. Mõnikord kattis nende suguelundeid viigileht. Aadama kujutisi Jan van Eyck, Genti altar, 1425–1429 Masaccio, "Paradiisist väljaajamine", 1426–1427 Hugo van der Goes, "Pattulangemine", enne 1470 Albrecht Dürer, "Aadam ja Eeva", 1507 Gustav Klimt, "Aadam ja Eeva", 1917–1918 Vaata ka Aadam ja Eeva Loomislugu "Aadama mäng" Aadama sild Y-kromosoomi Aadam Viited Välislingid Jan van Eyck, Genti altar, detail Hugo van der Goes, Pattulangemine Vana testamendi inimesed Koraan


Kuidas lõpetada unustamine ja parandada oma mälu Mälukaotused on kaasaegse elu loomulik kõrvalprodukt, mis täidetakse meeletu tempoga ja näiliselt lõputute nõudmistega - teie abikaasa, ülemuse, teie laste ees - isegi perekoeril on ootused teie aja ja tähelepanu suhtes. Pole ime, et unustate keemilise puhastuse kätte saada või raamatukogu raamatud tagastada. Häirimine pole ainus probleem - kõik üle 45-aastased võivad korrapäraselt nimesid ja kohtumisi unustada. Naiste puhul seostatakse menopausi sageli mälukaotusega. Paljudele meist pakub märkmete koostamine ja nimekirja koostamine nii osalist heastamist kui ka leevendust. Ehkki kumbki tegevus ei tähenda ravi, võivad nad vastuse anda. Värske artikli TheDoctorWillSeeYouNow artikli kohaselt näitavad teadusuuringud, et unustamise parandamiseks võite võtta samme, mis võivad põhjustada tagajärgi, alates lihtsalt tüütust kuni kõrgete panustega spetsialistide puhul katastroofini. Kirjanik Neil Wagner soovitab mitmeid praktilisi soovitusi, mis on mõeldud mäletamise parandamiseks, alustades konkreetsusest - rohkem ebamääraseid kohustusi pole. Kui ülesande täitmiseks kindel aeg kõrvale jätta, kipub see paremini meie mäluarhiividesse jääma. Ta soovitab abistajatena kasutada väliseid abivahendeid - näiteks asjade kirja panemist või protseduurilise kontrollnimekirja pidamist - ning keskenduda ühele ülesandele korraga, mitte mitmele ettevõtmisele. Muidugi on unustamise tõeline hõlbustaja edasilükkamine. Kui te ei soovi riskida sellega, et ei mäleta, siis ärge viivitage. Te ei saa unustada seda, mis on juba edukalt jõustatud. Lõppkokkuvõttes peate ka tahtma meeles pidada, mis see on, mille te alati unustate. Kui teie abikaasa unustab nende balletipiletite korjamise, ilma et tema hokipiletite osas oleks nii palju mälu, siis võib-olla on aeg meenutada midagi olulist, mille olete võib-olla unustanud - mälu võib mõnikord olla mugavuse funktsioon. Hankige seitse näpunäidet oma mälu parandamiseks ja aju tervise parandamiseks.


text: A1 võib tähistada erinevaid asju. A1 on Suurbritannia poistebänd. A1 on sümbol laevanduses. A1 on ISO 216 standardi järgi paberiformaat (pindalalt 8 korda suurem kui A4). Teed A1 on teenumber mitmes riigis A1 on kiirtee Austrias. A1 on kiirtee Itaalias. A1 ehk Vilniuse–Klaipėda maantee on maantee Leedus. A1, maantee Prantsusmaal Pariisi ja Lille'i vahel A1, maantee Lätis, Riia-Ainaži-Salacgrīva ehk Tallinna maantee (osa maanteest E67) A1, maantee Šveitsis Autod Audi A1, Audi supermini, toodetakse alates 2010. aastast Audi Quattro A1, autoga võideti 1983. aastal Rootsi ja Portugali ralli Anadol A1, Türgi auto Arrows A1 Scania A1 Toyota A1


Superkangelase lood. Tõusud ja mõõnad. - Liisbett blogib Superkangelase lood. Tõusud ja mõõnad. See on neljateistkümnes postitus “Superkangelase lugude” seeriast. See on lugu minu noorema poja Kennethi võitlusest ellujäämise nimel, millest kõige pingelisem osa kestis kokku kolm kuud. Kõik lood on kirja pandud 7 aastat tagasi. Hingama! Täna jõudis kätte see, mida me oleme viimased pea kolm nädalat oodanud. Täna hommikul võeti poiss täielikult hingamisaparaadi alt ära, täna hommikul hakkas poiss ise hingama! Öeldi, et pisut aidatakse positiivse rõhuga, et tal lihtsam hingatõmbeid teha oleks. Aga pisike pidavat väga vapper olema ja kogu jõuga harjutama. See positiivne rõhk toimib siis nii: kui muidu hingab inimene väljahingates kopsu tühjaks, siis see rõhk ei lase tal kopsu täiesti tühjaks, et tal oleks kergem uuesti sisse hingata. Põletikunäitajad olid alla läinud..nii et arvatavasti tõusid need operatsiooni tõttu. Poisi söögikoguseid suurendati ja kuna maksanäitajad olid halvenenud, siis söödedakse suu kaudu, mis oli Kennethile täitsa sobinud. Kent küsis arstilt, et kas ta on vahel üleval ka olnud. Arst ütles, et hommikupoole oli ja oskavat päris kõva häält teha Ja mis kõige vahvam. Öeldi, et kui kõik läheb plaanipäraselt, siis järgmine nädal saan mina ka haiglasse minna Ehk siis kõik läheb paremuse poole. Kent sai poole kohaga tööle pluss esamspäevaks töövestluse!! Täna on väga õnnestunud päev!! Tibu, saa juba terveks! Mida kauem kõik venib, seda kärsitumaks ma muutun. Seda raskem on kuulda, et täna on olukord sama või jälle on pisut halvemini. Kui palju peab üks pisike beebi neid torusid ja kanüüle taluma? Hommikul helistades öeldi, et maksanäitajad on veel halvenenud. Et ehk ikka sellepärast, et pisike nii kaua veeni kaudu süüa sai. Ja et hapnikku on tõstetud ja et vasak kops on ikka kehvas seisus. Kui nüüd paremaks ei lähe, siis peab opi tegema..loodetavasti ikka ei pea! Ja kui nüüd ikka hingamine ei parane, siis peab aparaadi alla tagasi minema. Käisime kella 4 paiku vaatamas. Arst meiega rääkima ei tulnud, ju siis polnud midagi muutunud. Aga pisike nägi ikka palju ilusam välja ja polnud paistes. Läheks ainult paremaks!!


source: fineweb

text: Stabiilne isotoop Kuigi ühe ja sama elemendi isotoopidel on peaaegu ühesugused keemilised omadused, on eri isotoopide omadustel siiski suured erinevused. Aatomituum koosneb prootonitest ja neutronitest, mida hoiavad koos tugevad tuumajõud. Et prootonid on positiivse elektrilaenguga, tõukuvad nad omavahel. Neutronid, mis on elektrilaenguta, eraldavad mõningati prootoneid üksteisest, vähendades nendevahelist tõukejõudu ja stabiliseerides sellega tuuma. Sellepärast ei saa kaks või rohkem prootonit tuumaks ühinemist (ega tuum stabiilne olla) ilma neutroniteta. Ent kui aatomituumas on liiga palju neutroneid, muutub tuum ebastabiilseks.


text: Laadib Valige keel, mida eelistate. Veebileht on saadaval eesti keeles ja 41 teises keeles. Eestis olevad külastajad kasutavad enim neid keeli Kõik keeled Laadib 4 Chatsworth Road, Great Rowsley, DE4 2EJ, Suurbritannia – Näita kaarti Madalad hinnad Ei mingit broneeringutasu • Säästa raha! Parima hinna garantii – hindade nägemiseks sisestage kuupäevad! 14 majutusasutust sihtkohas Great Rowsley Sealhulgas hotellid, apartemendid, villad ja palju muud. Oma broneeringute haldamine internetis 48 ehtsat arvustust Seal räägitakse teie keelt Majutusasutuses The Old Station House B&B kõneldavad keeled: inglise Broneerimine on turvaline Broneeringu tegemise ajal kaitseme teie andmeid turvalist ühendust kasutades. Toit ja jook Eridieetide menüüd (taotluse alusel) Internet Parkimine Tasuta! Tasuta privaatne parkimine on võimalik kohapeal (eelnev broneerimine ei ole vajalik). Teenused Ühine puhke-/telekatuba, Igapäevane koristusteenus, Faks/Paljundusmasin Üldine Toad mittesuitsetajatele, Küte, Toad allergikutele, Kogu majutusasutus mõeldud mittesuitsetajatele Sisseregistreerimine kella 16.30 - 18.00 Väljaregistreerimine kella 08.00 - 10.00 Tühistamine/ ettemakse Tühistamise ja ettemaksu tingimused sõltuvad toa tüübist. Palun sisestage peatumise kuupäevad ja kontrollige valitud toale kehtivaid tingimusi. Lapsed ja lisavoodid Kõik lapsed on teretulnud. Vastavalt toa maksimaalsele mahutavusele on toas lubatud 0 lisavoodit. Toas ei ole ruumi lastevooditele. Lemmikloomad Lemmikloomad ei ole lubatud. Kaardid, mida see majutusasutus aktsepteerib Täpsema teabe saamiseks liikuge hiirega üle kaartide. Põhineb 48 arvustusel Puhtus 9,1 Hubasus 8,2 Asukoht 8,1 Mugavused 7,9 Personal 9,1 Hinna ja kvaliteedi suhe 7,8 Tasuta WiFi 8,4 Näita arvustusi: Sorteeri vastavalt: Located 10 km from Buxton, The Jug & Glass Inn is a 17th-century inn just beside the A515, It offers picturesque country views in the south of the Peak District. Keskmine hinne 158 arvustuse põhjal Väga hea The friendly barringtons is a Grade II listed building with free Wi-Fi, good breakfasts, and excellent food. Near the Peak District, Matlock is a 5-minute drive away. Keskmine hinne 212 arvustuse põhjal Väga hea Dating back to the 18th century, the Grouse and Claret by Marston’s Inns is situated in Rowsley. Keskmine hinne 241 arvustuse põhjal Hea Located in Matlock, the Chesterfield House offers free WiFi throughout and free parking. It is just 20 minutes’ drive from Bakewell and within 9 miles of Chatsworth House. Keskmine hinne 25 arvustuse põhjal Erakordne Oleme pidanud läbirääkimisi tuhandete hotellidega, et saada vaid nende parimaid pakkumisi. Me nimetame neid salapakkumisteks ning need on saadaval vaid piiratud aja jooksul. Saate neid pakkumisi tasuta, kui registreerute meie uudiskirja lugejaks. Saate isegi valida oma lemmiksihtkohad ning seejärel saada pakkumisi nendesse sihtkohtadesse. Sisestage oma e-posti aadress ning alustage kohe! Saadame teile otsekohe lingi meie pakkumisotsija juurde. Muretsemiseks pole põhjust! Teie e-posti aadress on meiega heades kätes. Me ei jaga teie isiklikke andmeid mitte kunagi kellegi teisega ning teil on võimalik iga hetk uudiskirjadest loobuda.


mets-seahernes - täiendav info Eestikeelne nimi mets-seahernes Ladinakeelne nimi Lathyrus sylvestris L. Rahvapärased nimed kureherne, metshernes Süstemaatiline kuuluvus Kuulub sugukonda liblikõielised, perekonda seahernes. Eluvorm Mitmeaastane ühekojaline suvehaljas rohttaim. Pikkus 601⁄4120 (150) cm. Eluiga üle 20 a. Õis Taimel on mõlemasugulised kaheli õiekattega õied. Tupp kellukjas, kuni 1 cm pikkune, liitlehine. Kroon punakas või tumeroosa, välisküljel rohekas. Puri on neerjas, umbes1,5 cm pikkune, tiibadest veidi pikem. Õied asuvad tupest veidi pikematel raagudel kaenlasisestes hõredates kobarates (2) 31⁄412 (15) kaupa. Õisikuraag pikk, 61⁄415 (22) cm, kitsaste tiibadega. Õitseb juunist augustini. Putuktolmleja. Vili Piklikud, tipul lühikeseks nokaks ahenenud kaunad, need on karedad, varrest eemale hoiduvad. Kaunade pikkus on 51⁄46 (7) cm ja laius 0,71⁄41 cm. Seemneid on kaunas 61⁄410 (12), need on enam-vähem kerajad, konarliku pinnaga, värvuselt pruunid, vahel täpilised. Paiskviljad - valmides kaunad kuivavad ja kiiresti spiraali keerdudes paiskavad seemned laiali. Seemned levivad ka lindude ja loomade abil, kes neid söövad. Valmivad augustis ja septembris. Leht Paarissulgjad liitlehed kahe lehekese ja harunenud köitraoga. Leheroots tiivuline, 11⁄43 (5) cm pikk. Sulglehekesed süstjad, 51⁄412 (15) cm pikad ja 0,51⁄42 (2,5) cm laiad, pikalt teritunud tipuga, ogaotsaga ja 11⁄43 selgesti eristatava soonega. Abilehed poolkuujad kuni süstjad, terveservalised. Vars Maapealne vars lamav või tõusev, ronib köitraagude abil. On karvadeta, peaaegu neljakandiline, kahe tiivaga, alusel vahel harunev. Maa-alune osa Risoom on roomav, harunenud. Juured on sügavale tungivad. Juurtel elavad mügarbakterid, kes seovad õhulämmastikku. Paljunemine Paljuneb seemnetega, need idanevad väga aeglaselt. Levik ja ohtrus Levinud peaaegu kogu Euroopas. Eestis sage, eriti Ida- ja Lõuna-Eestis. Kasvukoht Lammi-, lodu- ja salumetsas, metsasihtidel ja -servadel, raiesmikel, puisniitudel põõsastikes. Eelistab suhteliselt viljakat mulda. Talub hästi kuivust, kuid on tundlik kõrge põhjavee suhtes. Kasvab hästi nii varjus kui valges, varjus on kasv lopsakam, valguses aga õitsemine ja viljumine rikkalikumad. Koht ökosüsteemis Õisi tolmeldavad putukad. Kogu taim on söögiks paljudele taimtoidulistele loomadele. Seemneid söövad ja levitavad eelkõige mitmed linnud: rästad, kuldnokad. Kasutamine Kõrge toiteväärtusega söödataim looduslikel karjamaadel, kuid kibeda maitse tõttu söövad loomad teda vähe. Lehed sisaldavad suhteliselt rikkalikult vitamiin C-d. On proovitud kasvatada kultuuris. Sobib iluaedadesse kauaõitseva ronitaimena. Seemned on söödavad, veidi mõrkja maitse tõttu on neid kasutatud kohvi aseainena.


7) põlevjäätmed, sealhulgas puit ja plastid;


Eesti metsa- ja puidutööstuse mahud


Kommentaarid: TV3 VIDEO | Miks Dingo solistile teda näosaates parodeerinud Liina Vahtriku etteaste ei meeldinud? TV3 VIDEO | Miks Dingo solistile teda näosaates parodeerinud Liina Vahtriku etteaste ei meeldinud? (27) Ei ole Vahtriku fänn 11. november 2015 10:31 Liialt kiidetud proua Mulle ka ei meeldinud, labane karglemine ja kohtunike kiidujura oli ajupesust võltsmäng 11. november 2015 09:26 ogu senisesaate üks õnnetumaid etteasteid. vb 10. november 2015 16:55 Ega tal see esinemine ei õnnestunud küll... metsa ott Vaadake siis venkusid kui eesti esitus ei meeldi. Diego 10. november 2015 15:56 Perversne etteaste oli, aga rohkem piinlik veel kuis hiljem õhetas uhkusest Metalwoman 10. november 2015 13:55 Liina tegi väga halvasti järele! Lihtsalt kohutavalt! See laul Dingo esituses on ilus ja ta ei värista seal oma häält nagu tegi seda Liina. Ainu 10. november 2015 13:40 Vilets esitus, lausa piinlik jah! Ei saa aru, miks ta häält niimoodi väristas ja võbistas, originaali vaadates ei olnud mitte selline hääl!!! jjj 10. november 2015 12:45 vaataja 10. november 2015 12:16 Paroodia= vilets järeleaimamine, algkujust kaugele jääv järeletegemine. Seega Liina esitus priima! Julie 10. november 2015 11:47 Aga see oli tõesti kohutav esitus....ja meil ei ole paroodiat vaja ,lauljat tuleb täpselt jäljendada ,vähemalt püüda....ei anna võrrelda venemaa saatega. Inglismaalt ja sokkides 10. november 2015 11:43 Juhuslikult tulin vaatama, mis toimub.... Omal ajal Dingo väga meeldis ja nagu näen, on solist siiani sümpaatne. Aga.....sain selle Liina esitust vaadates rohkem sokke kui mul vaja on. Et siis sihukest asja pakutakse TVs ja inimesed veel vaatavad ka? Ma olen vist Eestist liiga kaua eemal olnud, ei saa paljudest asjadest enam aru.... Isegi paroodiana oli see purjus pubekate viinapeo tasemel. Õlakehitus 10. november 2015 11:40 Dingo? Pole kuulnudki sellisest. Võiks ikka olla tuntud esitajate parodeerimine 10. november 2015 17:46 pubekana sa muidugi ei tea dingost mitte halligi,kõlkusid sel ajal oma isa kellakotis. malakas 10. november 2015 11:39 Kui ta emmet ka nii nõrgalt ahvib, saab kodus malka... Jaan 10. november 2015 11:34 Tolle jama nimi on haltuura. Edu! Tom 10. november 2015 11:19 Meie saateautorite kontseptsioon sellest saatest on põhimõtteliselt vananenud võrreldes muu maailmaga (sealhulgas ka Venemaa). Zhüriiliikmed nimetavad etteasteid paroodiateks, kuid mujal maailmas nimetatakse neid samastumisteks. Samastuv etteaste on oma olemuselt sügavam ja kvaliteetsem kui seda on paroodia. Paroodia kuuluks nagu eelmisese sajandisse. Dingo solist ei saanud aru, miks peaks teda karikeerima ehk teisiti öeldes halvustama. Ta muidugi väljendas seda nii neutraalselt kui veel oskas. Liina oleks võinud ju proovida raskemat ja kvaliteetsemat varianti ehk siis samastumist (vrdl venelaste totsh v totsh). Ehk tuleb Liina sellega toime edaspidi. Aga 10. november 2015 13:37 meie saate pealkiri polegi totsh v totsh, vaid ainult ainult su nägu kõlab tuttavalt. Muide vene kanalitel on või oli ka teine saade, mis rohkem meie saate formaati ja ka seal pole vähemalt pealkiri, et täpselt teha vaja aholl 10. november 2015 11:15 Seda oli piinlik vaadata. arvaja 10. november 2015 11:07 Ei olnud jah ilus etteaste. Nõrk töö. Hääl polnud see ja ...ühes teises saates ta juba kõndis põlvi tõstes üle lava edasi-tagasi, arvab ehk, et kõik mehed aina kõnnivad mööda lava niimoodi.Saan aru Dingost. see saade 10. november 2015 11:05 tehakse eesti rahvale ja oli meie jaoks piisavalt mõnus vaatamine. Muu ei oma tähtsust. jep 10. november 2015 10:56 Loomulikult püüdis Vahtrik Dingot karikeerida, aga see ei olnud hea mõte. Väga hea lugu lihtsalt rikuti ära. eputrilla 10. november 2015 10:30 Liina mängib üle, teda nii kiidetakse ja siis arvab, et on tegija. See ei ole ei jäljendamine, ei paroodia, lihtsalt eputab SDH 10. november 2015 10:22 Muidugi ei teinud ta seda tõsimeeli. Aga tõestas jälle, et soomlased kaine peaga on igavesed kuivikud ja võtavad kõike liiga tõsiselt. Tundus nagu solvumist olevat, kuigi oleks võinud lihtsalt naerda selle asja üle. Tom 10. november 2015 11:27 Miks sa käsid kellegi naerda enda karikeerimise üle, kui ta seda ei soovi?! Paroodia on iganenud formaat, muu maailm kasutab samastumisformaati sh ka Venemaa. See on sügavam ja kvaliteetsem ning muidugi ka raskem etteastevorm. Paraku ka meie saate zhüriiliikmed on paroodia poolt, kuigi arusaamatu miks - peaksid nad ju hindama artistide psühholoogiliselt sügavuti liikumise oskust, mitte rahva naerutamise oskust... jäljendamine on mõttetu. parem kuula iga kell originaali. oli jah 10. november 2015 10:14 täielik rämps. Siiani absoluutne täppipanemine oli Sepol, kes Mägi tegi järele see suur et 10. november 2015 09:55 väga hea paroodia oli!


Ettevõtetesektor vajab tootlikkuse tõstmiseks rohkem investeeringuid - ärileht.ee Ettevõtete investeeringud on viimase viie aastaga vähenenud. Käesoleva aasta esimesel poolaastal langes ettevõtete investeeringute maht Eestis 17% ning viimase viie aastaga on see näitaja vähenenud keskmiselt 2%. Kui võrrelda Eestis ja meie lähiriikides (Lätis, Leedus, Soomes ja Rootsis) nii sel kui ka viimase nelja kvartali jooksul majanduses tehtud koguinvesteeringuid, siis on see pilt Eestis kõige viletsam (sel aastal on meil ainukesena langus ning viimase aasta jooksul nõrgim kasv). Osaliselt on käesoleva aasta investeeringute nii tugeva languse taga baasiefekt, kuna eelmise aasta esimesel poolel tehti suured investeeringud transpordi- ja kinnisvarasektoris ning puidutööstuses. Teisel poolaastal sellise baasiefekti mõju väheneb ning ettevõtetesektori investeeringud peaksid siis ka paremaid tulemusi näitama. Selline baasiefekti mõju tuleneb Eesti majanduse väiksusest, kus mõned üksikud suurtehingud mõjutavad ühel perioodil üldpilti väga tugevasti ning tekitavad siis nn. normaalolukorras järgmisel aastal languse. Investeeringute osakaalu langus on käinud käsikäes ettevõtete kasumlikkuse vähenemisega Ettevõtete investeeringute osakaal käibes on langenud Eesti taasiseseisvumisaja madalaimale tasemele. Investeeringute osakaalu langus on käinud käsikäes ettevõtete kasumlikkuse (kasumi osakaal käibes) vähenemisega. Ka ettevõtete kasumite osakaal käibes on langenud madalaimale tasemele - sellest madalaim oli see osakaal vaid 2009. majanduslanguse aastal. Kuigi tööjõukulude osakaalu tõus ettevõtete käibes on stabiliseerunud, on see jätkuvalt väga kõrge ning annab olulise negatiivse panuse sektori kasumlikkuse vähenemisse. Balti riikides on ettevõtete kasumlikkuse vähenemise oluliseks põhjuseks tööjõukulude kasv Kui ettevõtetesektori kasumlikkust võrrelda teiste riikidega SKP-s oleva tegevuse ülejäägi kaudu, siis on see näitaja viimase viie aasta jooksul teinud väga tugeva languse ka teistes Balti riikides. Eesti majanduses on tegevuse ülejääk Läti ja Leeduga võrreldes väikseim. Samas on kolme Balti riigi tegevuse ülejääk liikunud oma varasemalt väga kõrgelt tasemelt EL keskmisele lähemale - Eesti oma on juba sellest allpool. Kõikides Balti riikides paistab ettevõtete kasumlikkuse vähenemine olevat toimunud koos tööjõukulude kasvuga. EL riikide võrdluses on investeeringute tase Eestis jätkuvalt kõrge Samas tuleks tähele panna, et vaatamata koguinvesteeringute osakaalu langusele SKP-s, on need jätkuvalt suhteliselt suured (viimase nelja kvartali keskmisena 23% SKP-st) - suuremad kui Lätis ja Leedus ning EL riikide võrdluses oleme neljandal-viiendal kohal pärast Rootsit, Austriat, Tšehhi Vabariiki ja Belgiat. Kõige enam pidurdab investeerimist ebakindlus majanduskeskkonna suhtes Käesoleva aasta alguses uurisime tööstusettevõtetelt, mis võiks olla peamiseks põhjuseks investeeringute vähendamisel - kõige enam (42%) vastas, et selleks on ebakindlus majanduskeskkonna suhtes. Muuhulgas mainiti ka madalat kasumlikkust, ebastabiilset maksukeskkonda ning ka seda, et juba on tehtud piisavalt investeeringuid. Väiksemad investeeringud - madalam potentsiaalne majanduskasv Väiksemad investeeringud annavad pikemas ettevaates tulemuseks madalama potentsiaalse majanduskasvu. Kuna tööhõive kasv meie hinnangul lähiaastatel peatub, siis peab majanduskasvu panustama rohkem tootlikum kapital. Positiivne ongi see, et ettevõtete investeeringutes on masinate ja seadmete osakaal viimasel neljal aastal tõusnud. Ettevõtete tööjõu tootlikkuse nominaalkasv on viimasel ajal küll oluliselt paranenud, kuid tootlikkuse reaalkasv on pidurdunud - see kasvab tööjõukuludest aeglasemalt, mis tähendab omakorda ettevõtete hinnapõhise konkurentsivõime halvenemist. Kuigi Eesti eksportijate hinnapõhine konkurentsivõime jätkuvalt halveneb, kompenseerib seda osaliselt kaupade suurenenud lisandväärtus, mistõttu saavad ettevõtted välisturgudel ka kõrgemat hinda küsida. Nii ongi Eesti kaupade ekspordi osakaal meie suuremate kaubanduspartnerite turgudel (Soomes, Rootsis, Saksamaal ja Lätis) viimase kümne aasta jooksul tõusnud. Ettevõtetesektori investeeringute kasvuks on mitmed tingimused olemas Ettevõtetesektori investeeringute kasvuks on praegu tegelikult mitmed tingimused olemas - ettevõtete laenuportfelli kasv on paari aasta tagusega võrreldes küll aeglustunud, kuid see on jätkuvalt tugev, laenuintressid on madalad ning peaksid madalad püsima ka lähiajal. Ettevõtete laenuportfell kasvab küll kiiresti, kuid ligikaudu pool sellest (sel aastal 47%) on seotud erinevate kinnisvaraarenduste ja ehitamisega. Tööjõunappus koos tööjõukulude kasvuga ja koos vajadusega tootlikkust kasvatada peaks suurendama ettevõtete vajadust investeerida veelgi rohkem tootlikku kapitali. Kuigi ettevõtete kindlustunne on oma möödunudaastasest tipust allapoole liikunud, on see jätkuvalt tugev (üle pikaajalise keskmise). Nõudluse kasv on aeglustumas, kuid peaks ka lähiajal korralikku käibekasvu võimaldama. Samuti on hinnakasv mõõdukas. Swedbanki viimase majandusprognoosi järgi aeglustub majanduse reaalkasv sel aastal 3,5 ning järgmisel aastal 3,2 protsendini - mis iseenesest on ju võrdlemisi tugev näitaja. Hinnakasvu mõjul küündib nominaalkasv isegi vastavalt 7,7 ja 6,8 protsendini. Samas tuleks arvestada riskidega ... Samas tuleks arvestada riskidega (Eesti tööturu pinged ja liigkiire tööjõukulude kasvu mõju ettevõtetele, maailmamajanduses rahapoliitika normaliseerimise mõju aktsiaturgudele, intressimäärade mõju võlale, protektsionism ja välisnõudluse ootamatu langus, Brexit, geopoliitilised pinged). Kui USA-s püsib majanduskasv tugev veel kuni järgmise aasta keskpaigani, saab sellest viimase 170 aasta pikim kasvutsükkel. Maailmamajanduse kasvutsükkel hakkab aga tasapisi läbi saama ning juba paariaastases ettevaates prognoosime selle laiapõhjalisemat aeglustumist.


source: CulturaX

text: Privaatsuspõhimõtted - TENAPORS SIA TENAPORS kasutab oma veebisaitidel küpsiseid, et muuta veebisaidi kasutamist meeldivamaks, tagada selle toimimine ja funktsioonid jmt eesmärkidel. Soovitame tutvuda täpsema teabega meie veebisaitidel kasutatavate küpsiste kohta.


text: ATTAC (Association pour la Taxation des Transactions pour l' Aide aux Citoyens 'Kodanike Abiks Tehingute Maksustamise Assotsiatsioon') on aktivistide organisatsioon, mis taotleb börsitehingutele maksu kehtestamist. ATTAC, mis algselt oli valuutaspekulatsioonile niinimetatud Tobini maksu kehtestamist nõudev liikumine, pühendub nüüd globaliseerumisega seotud probleemide laiale ringile, seirates Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Majandusliku Koostöö- ja Arenguorganisatsiooni (OECD) otsuseid. ATTAC on kohal G8 kohtumispaikades, et mõjutada poliitikute otsuseid. Kuigi ATTAC kritiseerib majandusliku globaliseerumise valdavalt uusliberaalset ideoloogiat, ei ole ta globaliseerumisvastane. Ta toetab globaliseerumispoliitikaid, mis on jätkusuutlikud ja sotsiaalselt õiglased. Üks ATTAC-i juhtlauseid on "Maailm ei ole kaup": ATTAC on ühiskonna kaubastumise vastu. Välislingid Attac.org Rahvusvahelised organisatsioonid


text: 2013.04.01 09:01 autor: ReisiGuru.ee Ukrainat külastab aastas üle 20 miljonit välisturisti. Viimase kümne aasta parematel aastatel on välisturiste olnud Ukrainas peaaegu 25 miljonit ja siis on kuulutud maailma kümne kõige populaarsema turismimaa hulka. Sunflowers, Ukraine Ukraina on looduse poolest väga vaheldusrikas maa. Maa idaosas asuvad Ida-Karpaatide mäestikupiirkond, mis sobib hästi mäesuusatamiseks, mägironimiseks, aga ka jahipidamiseks ja kalastamiseks. Karpaadid ei ole väga kõrged mäed. Kõrgeim tipp Ukraina Karpaatides on Goverla (2061m). Rohkem kui oma kõrguse poolest, on Karpaadid tuntud oma ilu, puutumatu looduse ja eheda elulaadi poolest. Maa lõunaosa paikneb aga Musta mere ääres ja on sobiv kõikvõimalikeks merega seotud tegevusteks. Mitmel pool Ukraina sisemaal on suurel hulgal maalilisi maastikke. Lisaks huvitavale loodusele on Ukrainas suur hulk tähelepanuväärseid kultuuriobjekte. Seal on mitmeid laia tuntusega ajaloolisi vanalinnu, kindlusi, kirikuid, kloostreid, aga ka kuulsaid veiniistandusi. Lõuna-Ukrainas asuv Odessa, mis kunagi on olnud ukraina-, vene, armeenia-, juudi- saksa- ja kreeka kultuuride segunemise paigaks, suudab ka kaasajal pakkuda väga eriilmelisi ja kohati ootamatuid kultuurisündmusi. Nii võib täie kindlusega väita, et vaatamata Ukraina majanduslikule vaesusele, on see maa turistile pakutavate elamuste poolt äärmiselt rikas. UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad Ukrainast neli kultuurilist objekti ja üks looduslik objekt. Kultuurilised objektid on Põhja-Ukrainas asuvad Kiievi Sofia katedraal ja kloostrihooned selle juures ning Kiievi koobasklooster; Lääne-Ukrainas asuv Lvivi vanalinn; Struve geodeetilised kaared Ukraina lääneosas; Dalmaatsia ja Bukoviina metropoliitide palee Ukraina edelaosas. Loodusobjektidest kuulub nimistusse pöögi ürgmets Ukraina Lääneosas Karpaatides. Panorama of Kyiv from Saint Sophia Monastery Ukraina asub Ida-Euroopas, 44. ja 53. põhjalaiuse vahel. Parim külastusaeg on aprilli lõpust juuni alguseni, Musta mere äärseid kuurorte aga mai lõpust septembrini (Odessa). Kui olete Ukrainat külastanud ning soovite veel midagi huvitavat lisada, siis ootame Teie pajatusi arutelu alla. Täpsem info tegevuste kohta Ukrainas siit


text: Neoklassikaline koolkond ehk neoklassikaline majandusteadus on koolkondade rühm majandusteaduses. Termin "neoklassikaline süntees" sündis 1955. aastal Nobeli majanduslaureaadi Paul Samuelsoni sulest ja viitab teesidele majandusteoorias, millega enamik ökonoomikas teoreetilise ettevalmistuse (hariduse) saanud ökonomiste tänapäeval nõustuksid. Me saame rääkida neoklassikalisest majandusteooriast vaatamata sellele, et John Maynard Keynesi makroökonoomika teesid olnud jätkuvate intellektuaalsete debattide aluseks ökonoomikas alates 1970. aastatest. Seda tänu sellele, et enamik kaasaegseid majandusmõtte koolkondi (välja arvatud neomarksistid) põhineb sarnastel eeldustel. Neoklassikalise majandusteooria defineerivaks arusaamaks on tõdemus, et ressursid on piiratud samas kui inimeste vajadused on piiramatud. Seega püüab neoklassikaline majandusteooria leida vastust küsimusele, kuidas ühiskond jaotab oma piiratud ressursse inimvajaduste rahuldamiseks. Neoklassikaliste teooriate keskmes on sageli kasulikkuse ja kasumi maksimeerimine. Kasumi maksimeerimisest lähtuvad neoklassikaline firmateooria, tarbekaupade pakkumiskõverate tuletamine ja tootmistegurite nõudmistegurite tuletamine. Kasulikkuse maksimeerimisest lähtuvad neoklassikaline tarbimisteooria, tarbekaupade nõudmiskõverate tuletamine ning teguripakkumiskõverate tuletamine. Neoklassikalised majandusteadlased mõistavad majandusteaduse all nappide ressursside alternatiivsete eesmärkide vahel paigutamise uurimist. William Stanley Jevons esitas majandusülesannet järgmiselt: "Antud on teatud populatsioon teatavate vajadustega ja teatavate tootmisvõimsustega, kes omab teatavaid maid ja muid materjaliallikaid; küsitakse nende töö rakendamise viisi, mis maksimeeriks nende toodangu kasulikkuse." Neoklassikaline majandusteadus paneb rõhku tasakaaludele (individuaalsete maksimeerimisülesannete lahendustele). Majanduste seaduspärasusi seletatakse metodoloogilise individualismiga. See on õpetus, mille kohaselt kõiki majandusnähtusi saab lõppkokkuvõttes seletada indiviidide käitumiste summana. Rõhk on mikroökonoomikal. Rõhku ei panda institutsioonidele, mis võiksid olla individuaalse käitumise suhtes primaarsed ja seda tingida. Neoklassikalise majandusteooria printsiibid Kuidas inimesed otsuseid teevad? Inimesed seisavad valikute ees – tasuta lõunaid ei ole olemas. Kauba või teenuse maksumus on võrdne sellega, millest meil tuleb selle saamiseks (omandamiseks) loobuda. Alternatiivkulu – parimast alternatiivist loobumise hind. Ratsionaalsed inimesed mõtlevad piiripealselt (vt piirkasulikkus ja -tootlikkus). Inimesed vastavad ajenditele. Kuidas majandus tervikuna töötab? Riigi elatustase sõltub tema võimest toota kaupu ja teenuseid (st produktiivsusest). Hinnad tõusevad kui valitsus trükib ja laseb ringlusesse liiga palju (st katteta) raha. Ühiskonna ees seisab valik lühiajalise inflatsiooni ja tööpuuduse vahel. Kuidas inimesed omavahel suhestuvad? Kaubavahetus võib meid kõiki rikastada. Turud on tavalisel hea viis kuidas majanduselu korraldada (st efektiivne lahend koordinatsioonprobleemile). Turud vahetevahel hälbivad (ei suuda iseseisvalt optimaalseid lahendeid saavutada), mistõttu valitsused võivad vahetevahel turulahendeid parandada. Vaata ka marginalism Majandusteadus


Laadija vees: juhised, arvustused, hind - Maskid 2021 Lahustuv vesi - efektiivne ravim vaartele, juuste väljalangemine, alkoholism Keemiliselt vormitud vee omadused Peamine, kuid mitte ainus, Hiina vesi eesmärk on vabaneda parasiitide putukatest. Lahus sisaldab mürgiseid alkaloidse, millel on destruktiivne toime parasiitide seksuaal- ja seedetraktile (vaatid, kaelused). Nad kaotavad võimet korrutada ja süüa, mis viib nende surma. Teine oluline omadus Hiina vees - see mõjutab positiivselt juuste seisundit. Nende struktuur paraneb, nad omandavad pehmust, pehmust, mahtu, tervet sära ja sära, saavad kuulekad. Parandab nende välimust. Lõhustuvad otsad kaovad, naha kõrge rasvasisaldus, rabedad kõõmud. Peanaha verevarustuse paranemise tõttu saavad juuksefolliiklid vajaliku koguse mikroelemente. Juuksed kasvavad kiiremini. See on hea vahend alopeetsia ennetamiseks ja raviks. Peale selle tapab alkohol Tinktuura patogeenseid baktereid ja mikroorganisme. Chemeritsal on ka täiendavaid tervendavat omadust. Seda saab kasutada anesteetikumi ja rahustajatena. Vatsu vabanemine täidest Vatsu vabanemine on raske, eriti kui juuksed on piisavalt pikad. Eriti raske ravida põhjust eemaldamist nitti, kui traditsioonilise meditsiini on lihtne tappa täid üksikisikute, siis nende munad ei oska kõiki vahendeid: Nits on kindlalt kinnitatud karvanääpsude liimiga. Erinevalt tõruvabast seebist, petroolist, äädikatest, Hiina veest ei kahjustata juukseid, vastupidi, see muudab need ilusamaks. Tööriista kasutamise meetod on lihtsalt lihtne. Peate oma juukseid hoolikalt pesta kõikide šampoonide või seebiga. Valmistist sisaldav kolb loksutatakse ja asetatakse toode vatitikuga veidi kuivanud juustele, pöörates erilist tähelepanu juuksejuurtele. Tasub meeles pidada, et tiivad asuvad enamasti pea ja templite tagaküljel. Pärast töötlust kaetakse juuksed 40 minutiga rätikuga. Käte pestakse põhjalikult seebi abil. Siis tuleb juukseid mitu korda pesta. Esimest korda - soe vesi ilma šampooni lisamiseta. Pesemine peaks olema pikk. Teine kord - lisades tavalist šampooni ja niisutavat palsamit. Kahekordne pesemine aitab vabaneda surnudest täidest. Ravi ajal tuleb riideid ja voodipesu desinfitseerida. Tähelepanu palun! Kui pärast esimest puhastust ei kadunud kõik putukad, võib tinktuuri uuesti kasutada alles 24 tunni pärast. Kui teine ravi ei hävitanud täiteid täielikult, siis saab kolmandat korda kasutada ainult nädala jooksul. Sellisel juhul peate hoolikalt jälgima oma heaolu, kuna keha joobeseisundi oht on suurepärane. Nagu a vahend juuste kasvu parandamiseks ravimit manustatakse juustele väikestes kogustes üks kord nädalas. Võite kasutada süstalt ja kasutada vedelikku juuste pikendite vahel või kasutada plastpudelit, millel on aukud kaas. Pärast toote manustamist tuleb juuksed kammida. Neil inimestel soovitatakse sageli alkohoolset infusiooni kiilased plaastrid või alopeetsia pärast kiiritusravi. Sellisel juhul pühitakse karvkatte pinda igal teisel päeval. Mõnikord kasutatakse tööriista a vabanemast sääskede, lestade, köha lestade eest. Vedelik kantakse nahale õhukese kihina vatitikuga. Ühe välirakendusega võib ravimit kasutada kui nõrk valuvaigistav, antibakteriaalne ravim. See vigastab kohapeal kergelt hõõruda. Kandke nahale, vältige põletushaavu, haavu, ärritust. Potemkiini vett kasutatakse alkoholisõltuvuse ravi. Vaatamata sellele, et ravimeid on seesugune keelatud, segatakse see piiritusjooki ilma patsiendi teadmata. See põhjustab tõsist mürgitust ja pärsib soovi võtta alkoholi. Kuid see meetod võib viia surmaga lõppeda. Alkoholi Tinktuuris sisalduv suur hulk alkaloidide pärsib südametegevust ja põhjustab südame peatumist. Ravimi kasutamine isegi tervetel inimestel võib põhjustada kõrvaltoimeid kohalike allergiliste reaktsioonide kujul: Kui neid reaktsioone täheldatakse, võib kasutada tavapäraseid allergiavastaseid ravimeid. Kui allergia suureneb - peate nägema arsti. Selleks, et tuvastada, kas preparaadile on allergia, on see lihtne - piisav on katse teha enne kasutamist. Küünarnukis asetage 1 tilk vedelikku ja oodake 15 minutit. Kui allergiline reaktsioon puudub, võib seda ravimit ohutult kasutada. Ettevaatust: kasutamisel on vastunäidustusi Lahustuv vesi on väga toksiline vedelik, seetõttu on see vastunäidustatud: rase (kasutamine kahjustab loote arengut); rinnaga toitmine (rinnapiima kaudu imetamine, ravim kahjustab tema tervist); alla 3-aastased lapsed (kõrge alkaloidide mürgituse ohu tõttu); täiskasvanud, kellel on peanaha kahjustus (kahjustus suurendab ravimi sissehingamist keha, mis viib joobeseisundisse) ja südame-veresoonkonna haigused (tugevasti negatiivne mõju südamele). Seda ravimit on võimalik kasutada 3-12-aastastele lastele ainult pärast arsti määramist. Imetavad emad ja rasedad võivad seda ravimit kasutada ainult äärmuslikel juhtudel. Rasedad naised kasutavad ravimit ainult arsti järelevalve all. Imetavad naised ei tohiks raseduse ajal ravi lõpetada. Potemkini vesi müüakse apteegis ilma retseptita. Selle kasutamise kohta pole vaja arstiga nõu pidada. Enne kasutamist peate siiski hoolikalt läbi lugema juhendid ja rangelt jälgima annust, manustamisviisi - siis ravim ei kahjusta teie tervist. Ühtne väline rakendus, mis järgib kõiki reegleid, on kahjutu. Pikaajaline kasutamine ja aktiivne hõõrumine viib ravimi sisse sügavateks kudedeks, põhjustades mürgistust. Ravi ajal ei tohi vedelik siseneda maosse, silmadesse, limaskestesse, verd. Silma sattumisel vedelikega tuleb neid loputada rohke sooja veega. Kui toode satub mao-, vere-, limaskestale - konsulteerige koheselt arstiga. Vastasel korral võite saada mürgistuse, mida tunnustavad järgmised sümptomid: ravimi kasutamise kohas raske põletus, Mõnikord esineb mürgistuse tõsisemaid sümptomeid: Kui täheldatakse vähemalt üht sümptomit, tuleb arst niipea kui võimalik näha ja pesemine läbi viia. Mürgistus võib põhjustada surma. Jämeda vee kasutamine on näidanud, et see aitab probleemi kiiresti lahendada ilma komplikatsioonita. Aga selle tööriistaga peate olema väga ettevaatlik. Ravimi kasutamisel tuleb arvestada selle toksilisust ja jälgida väga hoolikalt. Kõik tüdrukud mõistavad täiesti, et ilusad ja tervislikud juuksed sõltuvad mitmes mõttes nende eest hoolitsemisest. Paljud kiiged lokid ei kasuta mitte ainult eeterlikke õlisid praktikas. Kõigil naistel võib ilmneda kuivad ahelad ja märgistatud näpunäited.Et ennast kaitsta, peate oma juukseid õliga korrapäraselt sööma. Dimeksiidiga mask juustele - näidustused kasutamiseks, retseptid ja reeglid, vastunäidustused


text: Vanhanen: rahutused on Eesti siseasi Soome peaminister Matti Vanhanen peab nõukogude mälestusmärgi teisaldamisest sündinud rahutusi Eesti siseasjaks. Vanhanen loodab, et Eesti ametivõimud hoiavad olukorra kontrolli all. „Meeleavaldused ja rahutused on loomulikult Eesti siseasi, ja ei Soomel ega teistel riikidel tule nendesse sekkuda. Kuna need juhtuvad Soome lähialadel, siis loomulikult jälgime me neid eriti hoolikalt,” ütles Vanhanen teleuudistele antud intervjuus. Vene parlament on esitanud soovi katkestada diplomaatilised suhted Eestiga. Vanhanen tahtis naabrite kuumi tundeid rahustada. „Kõik peavad nüüd talitsema oma väljaütlemisi. Tuleb aru saada, et välisvõimudel ei ole siia pistmist.”


Riietes Naine Paljaste Meestega (24367)


text: Allah (araabia keeles الله Allāh) on araabiakeelne sõna, mis tähendab 'Jumalat'. Sõna koosneb määravast artiklist al ja sõnast ilah 'jumal'. Seega tähendab Allah umbes sama, mis suure algustähega kirjutatud sõna Jumal eesti keeles. Seda sõna kasutavad nii muslimid kui ka araabiakeelsed aabrahamlike usundite järgijad (kristlased, juudid) kogu maailmas. Islami-eelselt võis Allah tähendada ühte Meka paljudest paganlikest jumalatest või olla ka ühe suure naisjumaluse Al-Uzza meesvorm (Al-Lah). Igal juhul peetakse ülimalt tõenäoliseks, et Allah ei tähendanud araablaste paganlikul perioodil jumala üldmõistet. Näiteid Islam Jumal


text: Õppija võimestamine ja õnnelik õpetaja - Tallinna Õpetajate Maja Õppija võimestamine ja õnnelik õpetaja 17. novembril 2018 kutsus Haridus- ja Teadusministeerium kokku ühiskonna sidususe ja heaolu ekspertrühma, kes asus koostama uut haridus- ja teadusstrateegiat aastateks 2021-2035, vahendas Õpetajate Leht (9. november 2018). Antud artiklist on alljärgnevalt välja toodud ülevaatlik loetelu mõningatest uutest lähenemistest ja ideedest, mis meie haridusmaastikku edaspidi kujundama hakkavad: kõik erinevad töörühmad tegelevad lisaks kitsamale ekspertvaldkonnale ühisosana väärtustega, tulevikuoskustega, õppimise muutumisega elukestvaks, õppija ja õpetaja rolli ümbermõtestamisega ning haridusmaastiku ümberkorraldamisega paindlike õpiteede loomiseks. uus strateegia on palju laiem kui veel kehtiv elukestva õppe strateegia, sest nüüd küsitakse, millised on seosed hariduse, majanduse, teaduse ja kultuuri vahel. üks tulevikuväljakutse on see, et inimesed hakkavad oma elu jooksul mitu korda ametit ja eriala vahetama, ning peavad selleks juba praegu valmistuma. Erilist rõhku tuleb panna inimese kriitilisele mõtlemisele, suhtlemisoskusele, loovusele, kultuuride tundmisele ja digipädevusele. uues strateegias räägitakse õmblusteta haridusest, kus barjäärid puuduvad ning rõhku pannakse erinevate haridusasutuste omavahelisele koostööle. Marju Lauristin rõhutas, et uue strateegia keskpunktis pole aineteadmised, vaid isiksuse võimestamine, ja see saab toimuda ka väljaspool kooli, näiteks huviringis, vabatahtlikus tegevuses. Igal õpilasel peaks olema oma individuaalne õpirada, mis vastab ta huvidele, õppimiskiirusele jne – selline on uue strateegia koostajate üks kandvaid mõtteid. Margit Sutrop ütles, et meie õpetajate järelkasv on eelkõige õnneliku õpetaja teema. Meie õpetajad teavad väga hästi, mis on nüüdisaegne õpikäsitus, kuid väga tihti ei saa nad seda rakendada, sest puuduvad oskused, õpivara või vajalik aeg. Nii õpetavad nad vanaviisi edasi ja kannatavad sellepärast stressi, ütles Sutrop. Marju Lauristin nentis, et aega tuleks kasutada nii, et arvesse oleks võetud nii õpetaja kui ka õpilase isikupära, huvid, võimed. Ajakasutuses peab olema paindlikkust, vaheldust, valikuvõimalusi. Näiteks ei pea kõike õppima koolimajas. Margit Sutrop lisas, et vaja on välja töötada ka õpetaja, koolijuhi ja tugispetsialisti karjäärimudel ning motivatsioonipakett. Rõõm on tõdeda, et Tallinna Õpetajate Majas toimuvad koolitused ja sündmused, mida pakume õpetajatele, lähtuvad juba samadest alustest. Nii need head mõtted kui veel mitmedki olulised haridusuuenduslikud ideed leiavad laiapõhjaldasemat kajastamist ühel lähiaja kaalukamatest suursündmustest, milleks on kultuuri- ja hariduskongress "Õppimine ja areng Eesti kultuuris", mis toimub kolmes kohas: 23. novembril teaduste akadeemias, 24. novembril Viljandi Ugala teatris ning 25. novembril Estonia kontserdisaalis (http://www.kultuurikoda.eu). Antud kongressil osalevad nii uue haridus- ja teadusstrateegia koostajad ja eksperdid kui ka mitmed haridus- ja kultuuritegelased üle Eesti.


2018. aasta huvihariduse ja huvitegevuse ideekavandite esitamise lisavoor Austatud koostööpartner, Anname teada, et 2018. aasta huvihariduse ja huvitegevuse ideekavandite esitamise lisavoor on välja kuulutatud. Ideekavandite kogumise eesmärgiks on Narva noorte huvihariduse ja huvitegevuse kava uuendamine ning täiendava riikliku finantseerimise jaotamine aastaks 2018 (vastavalt noorsootöö seaduse § 151 sätestatud tingimustele). Lisavoorus on oodatud osalema asutused ja organisatsioonid, mis soovivad pakkuda Narva linnas noortele (eelkõige vanuses 7-19 aastat) huvihariduse ja huvitegevuse teenust. Pöörame tähelepanu sellele, et lisavoor on mõeldud vaid uutele või esimeses voorus osalenud uuendatud/ muudetud ideekavanditele. Kutsume esitama ideid/kavandeid tegevustest, mis hakkavad pakkuma Narva noortele vanuses 7-19 aastat plaanipärase ja noorte vajadustele vastava huvihariduse või huvitegevuse teenust ning toetavad vähemalt üht alljärgmistest aspektidest: - tegevused soodustavad Narva linna huvihariduse/ huvitegevuse teenuste kättesaadavuse ja mitmekesisuse parendamist ja suurendavad seega Narva noorte huvihariduses või huvitegevuses osalemist; - tegevused on suunatud huvihariduses või huvitegevuses mitteosalevate noorte kaasamisele; - tegevused on suunatud raskendatud tingimustes olevate noorte huviharidusse/huvitegevusse kaasamisele (sh toimetulekuraskustega peredes elavad noored, puudega noored, regionaalsest paiknemisest tingitud erivajadustega noored jms). Tegevustel peab olema konkreetne eelarve 2018. aastaks, milles võivad olla ettenähtud erinevad kulud, nt: - transpordikulud, - palgad, - vahendite soetamise kulud, - osalustasude vähendamise/katmise kulud, - informeerimisega seotud kulud jms. Kuid vastavalt riigipoolse huvihariduse ja huvitegevuse täiendava finantseerimise tingimustele eelarves ei tohi olla esitatud: - kinnisvara ja sõiduvahendite omandamise või kasutusse võtmise kulud; - hoonete ja rajatiste ehitamise kulud; - kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulud. Ideede olemasolul palume Teid esitada Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonda tegevuste kavandeid (vastavalt lisatud vormile) e-posti aadressile anastassia.yakovleva@narva.ee hiljemalt 15.11.2017.a. Lisatud 25.10.2017, 13:02 Muudetud 25.10.2017, 13:19


text: Siia ei postita ostu-müügi kuulutusi! Esimene lugemata postitus • 4 postitust • 1. leht 1-st Kui palju võiks maksma minna ca 70 ruutmeetrise elamispinna täielik elektrijuhtmestiku vahetus (nii materjal kui tööraha kokku). Hetkel on juhtmed seina peal, sooviks, et nad oleksid seina sees, seega tuleks siis teha ka töö seoses sellega. Ja selline küsimus ka, et millises remondistaadiumis elektrik tulema peaks? Kui on plaanis maja täielik renoveerimine.. Kui on soovitada elektrikku, siis võiks ka seda teha. Asukoht Pärnu, vajadusel saaks siin ka ööbida. On jäänud märkimata, mis seinaga on tegu. Betoonseintesse sooni teha on märksa raskem, kui tuhaplokki vms. Sai just 2 nädalat tagasi oma majas Silbeti plokkidesse sooni tehtud. Kui tolm välja arvata, siis oli päris lõbus. Kui maja fibost siis hind umbes 50-80 oleneb paljust pistikute, lülitite arvust. Kindlasti ka soovidest. See siis koos töö ja materjaliga. Elektri hinnad on suht palju tõusnud kuna materjal on aastaga 3 korda kallinenud. Eriti vask kaablid. 4 postitust • 1. leht 1-st Kes on foorumil Kasutajad foorumit lugemas: Yahoo [Bot] ja 1 külaline


text: Ruslan Jakovlevi, Vitali Risovit ja Sergei Žumilovit süüdistatakse vägistamises ja peksmises, täpsemat informatsiooni prokuratuur veel ei jaga, vahendab Reporter.ee. 27-aastase ohvri sõnul oli ta mullu 15. septembril öösel kella 12 paiku Mustakivi teel kõndides kolmelt mehelt suitsu küsinud. Veidi hiljem võtsid mehed ta kinni ja vägistasid kortermajade vahel, hiljem jätkus sama juba naise korteris, kus kurjategijad peksid ka kaht seal viibinud meest. Lisaks laamendasid purjus mehed korteris, loopides rõdult alla mööblit ja esemeid, mis kukkusid maja ette pargitud autodele. Kurjategijad lahkusid alles pärast seda, kui naine mobiiltelefoni taas enda kätte sai, rõdule pääses ja ähvardas alla hüpata või politsei kutsuda. Mehed tunnistasid end täna kohtus süüdi. Prokurör nõudis kõigile meestele kuueaastast vangistust, millest lühimenetluse korras lahutataks üks kolmandik. Süüaluste kaitsjad olid prokuröri ettepanekuga nõus, kohus teeb otsuse homme pärastlõunal.


text: Vadja keel (vađđaa tšeeli, vanema nimega maa tšeeli või maatšeeli) on olnud üks väikseima kõnelejaskonnaga läänemeresoome keeli, vadjalaste emakeel. Vadja keele lähim sugulaskeel on põhjaeesti keel. Ajalugu Keeleteadlase Petri Kallio hinnangul on vadja keele lähim sugulane põhjaeesti keel, millega ta jagab ühist algkeelt (nn keskne läänemeresoome keel, inglise keeles Central Finnic), ehkki tegu oli pigem murdekontiinumi kui ühtse keelega. Vadja ja põhjaeesti keele lahknemise ajaks on Pekka Sammallahti hinnanud viikingiaega (800–1050 pKr) Tiit-Rein Viitso analüüsi kohaselt jagunes see algkeel, mida tema kutsub maa(keele)ks, kõigepealt (põhja)eesti ja vaia murdeks. Viimasest omakorda kujunesid vadja keel, kirde-eesti rannikumurre (Viitso kasutab nime alu) ja idaeesti murre (ehk vaiga). Arheoloog Valter Lang näeb vadja keele kujunemise algusena eelrooma rauaajal ja rooma rauaajal Põhja-Eestist Isuri platoo lääneossa liikunud rahvastiku (ja ühtlasi läänemeresoome keele) rännet, millest annab tunnistust vastavasuunaline tarandkalmete levik ja sarnane leiuaines. Isuri platoo senine rahvastik, kes Langi arvates kõneles lääneuurali seda keelevormi, millest tänapäevani on säilinud vaid saami keeled, assimileerus. Vadjalaste ja põhjaeestlaste kultuurilised ja keelelised erisused hakkasid Valter Langi hinnangul tekkima 2. aastatuhande algul (hilisrauaajal) ja süvenesid 13.–14. sajandil. Sellele aitas kaasa kummagi rühma sattumine erinevate riikide territooriumile. Vadja keelt hakkas mõjutama venelaste, isurite ja soomlaste kolonisatsioon. Ilma selleta oleks vadja keel Viitso arvates lihtsalt üks eesti keele murderühm. Seisund Vadja keel on hääbumas. Suvel 1998 kõneles seda emakeelena suuremal või vähemal määral umbes 30–40, suvel 2003 umbes kümme inimest kolmes Lauga jõe suudme lähedases külas. Vadjalasi on 70–80. Noorim vadja keelt kõnelev vadjalane sündis aastal 1935. 1989. aastal rääkis vadja keelt veel 62 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal vadja keelt 68 inimest. Samas on näiteks keeleteadlane Heinike Heinsoo hinnanud, et vadja keelt väga häid oskajaid on kõigest neli. Vadja keeles on tavaliselt eristatud nelja murret ja mitu erinevat murrakut: † idavadja läänevadja † Mäe vadja † Oru vadja Vaipoole vadja Kukkusi vadja † kreevini Kuigi Kukkusi vadja keelt on tavaliselt määratletud isuristunud vadja murdena, on Petri Kallio ja Tiit-Rein Viitso sellise klassifitseerimise vastu argumenteerinud. Kallio hinnangul on tegu, vastupidi, vadjastunud isuri murdega. Viitso peab seda isuri keelele lähedaseks, ent siiski eraldiseisvaks läänemeresoome murdeks. Tema arvates hakati kukkusilasi vadjalasteks pidama sellepärast, et nad ühest küljest polnud isurid ega soomlased, teisalt olid aga kunagise Vadja viiendiku asukad. Murretest on järel veel läänevadja Vaipoole murrak. Lätis Bauska ligidal räägitud kreevini murre on kadunud juba 1800. aastatel. Idavadja oli hääbumas juba 1900. aastate algusepoolel, aga see säilis Itšäpäivä külas veel 1960-ndate lõpuni, millal viimane rääkija suri. Läänevadja Mäe ja Oru murrakud hääbusid samuti 1960. aastatel. Vadja keelt esindas 2006. aastal Östersundis toimunud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte lauluvõistlusel Liet Lavlut lauluga "Kui miä kazvõlin kanaine" ansambel Raud-Ants. Õpetus Veel 21. sajandi esimestel aastatel õpetati lastele vadja keelt Luutsa küla koolis, kuid loobuti huvipuuduse tõttu. 2011. aasta alguses avati Kingissepa koduloomuuseumis vadjalastele ja isuritele pühapäevakool, kus õpetatakse ka vadja kultuuri ja keelt. Vadja keelt võib õppida mitmes ülikoolis: Helsingi Ülikool, Soome-ugri osakond: Läänemeresoome keeled Joensuu Ülikool, Soome keele ja kultuuriteaduse osakond: Läänemeresoome keeled Jyväskylä Ülikool, Keelte osakond: Läänemeresoome keeled Tartu Ülikool, Eesti ja üldkeeleteaduse instituut: Soome-ugri osakond. Keelenäited Mõned näited: Terve! Tere päivä! Tere oomnikkoa! Tere õhtagoa! Jäämm yvässi! --- Kuza piippu?—Ađđaa nalla. Kuza aita?—Tuli põlõtti. Kuza tuli?—Vesi sammutti. Kuza vesi?—Ärcä ryyppäzi. --- Tuli lumi, Lumi suli, Tuli vara cesä. Menin mettsää cävelemää, Leyzin linnuu pezää. Pezäz õli muna, Munaz õli poika, Poigall õli nokka Niku kaivokokka. --- Pyhä Iilia izäntä Pyhä Pedro armollin Tuõ meilee võõrazii Meill on kagradõ kassamatta Õzrad ovad veel kõik õkaa täynn Too tuucad tullõz Hattaraizõd harvukkaizõd Ja pilved suurõd paksud Too meilee vihmaa! Vaata ka Vadjamaa Vadjalased Viited Kirjandus Adler, Elna ja Merle Leppik: Vadja keele sõnaraamat. Tallinn: Signalet, 1990, 1994; Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Keele Instituut, 1996, 2000. Grünberg, Silja toim. Vadja keele sõnaraamat. Eesti Keele Instituut, Tallinn 2013: Eesti Keele Sihtasutus Ariste, Paul: Wotische Sprachproben. Eesti Keele Arhiivi Toimetised 4. Tartu, 1935. Ariste, Paul: A grammar of the Votic language. Bloomington: Indiana University, The Hague, The Netherlands: Mouton & Co., 1968 (Indiana University Publications. Uralic and Altaic Series 68). Ariste, Paul: Vadjalaste laule. Emakeele Seltsi toimetised 3. Tallinn, 1960. Ariste, Paul: Vadja muinasjutte. Emakeele Seltsi toimetised 4. Tallinn, 1962. Ariste, Paul: Vadja rahvakalender. Emakeele Seltsi toimetised 8. Tallinn: Valgus, 1969. Ariste, Paul: Vadjalane kätkist kalmuni. Emakeele Seltsi toimetised 10. Tallinn: Valgus, 1974. Ariste, Paul: Vadja mõistatusi. Emakeele Seltsi toimetised 13. Tallinn: Valgus, 1979. Ariste, Paul: Vadja keele lugemik eesti filoloogia üliõpilastele. Tartu, 1980. Ariste, Paul: Vadja rahvalaulud ja nende keel. Emakeele Seltsi toimetised 22. Tallinn: Valgus 1986. Heinsoo, Heinike: Vad'd'a sõnakopittõja. (Esimene vadja keele lugemik). 2015. Kettunen, Lauri: Vatjan kielen äännehistoria. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 185. Helsingi, 1930. Kettunen, Lauri: Vatjan kielen Mahun murteen sanasto. Castrenianumin toimitteita 27. Helsingi, 1986. Kettunen, Lauri ja Lauri Posti: Näytteitä vatjan kielestä. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 63. Helsingi: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1932. Laakso, Johanna: Vatjan käänteissanasto. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 49. Helsingi: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1989. Lauerma, Petri: Vatjan vokaalisointu. Helsingi: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1993. (Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 214) ISBN 951-9403-57-4. Mälk, Vaina: Vadja vanasõnad. Tallinn: Eesti Raamat, 1976. Posti, Lauri: Vatjan kielen Kukkosin murteen sanakirja. Helsingi: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1980 (Lexica Societatis Fenno-Ugricae XIX). Salminen, Väinö: Runonäytteitä Vatjan kielestä. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1928. Tsvetkov, Dmitri: Vatjan kielen Joenperän murteen sanasto. Helsingi: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1995 (Lexica Societatis Fenno-Ugricae XXV). Tsvetkov, Dmitri: Vadja keele grammatika. Tallinn, 2008. Viitso, Tiit-Rein: Vadja keele Luutsa-Liivtšülä murraku fonoloogia. Emakeele Seltsi aastaraamat VII. Tallinn, 1961. Välislingid Vadja keele sõnaraamat Virtual votic Vadja-inglise sõnaraamat Vad'd'a sõnakõpittõja Ämmese vanukassaa Läänemeresoome keeled Keel


text: Luup peale | Varakult ärganud Atalanta kiskus Unitedilt teki pealt ja see ei meeldinud Ronaldole - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Luup peale | Varakult ärganud Atalanta kiskus Unitedilt teki pealt ja see ei meeldinud Ronaldole (1) 21. OKTOOBER 2021, 02:09 MEISTRITE LIIGA Meistrite liiga alagrupiturniiri kolmanda vooru lõpplahendus oli kuningliku eurosarja vääriline. Bergamo Atalanta läks võõrsil Manchester Unitedi vastu avapoolajal 2:0 juhtima, ent sai lõpuks 2:3 kaotuse. Teist vooru järjest lõi Inglismaa klubi võiduvärava alles suvel Old Traffordile naasnud Cristiano Ronaldo. Pärast avavoorus Berni Young Boysilt saadud hilist šokk-kaotust mobiliseeris Manchester United end teises kohtumises, kui Ronaldo viienda üleminuti värava toel langetati Villarreal. Kolmapäeval võõrustati tabeliliidrit ja õhtu tundus minevat täielikult sohu. Lohakalt alustanud United jäi juba 15. minutil kaotusseisu, kui Davide Zappacosta paremalt äärelt antud madal tsenderdus leidis värava eest Mario Pasalici jala. VAR kontrollis küll võimalikku suluseisu, aga ei leidnud seda. 1:0 külalistele! Kohe Atalanta värava järel proovis Fred teisel pool vastu nõelata, aga ei suutnud Juan Mussot üle mängida. Manchesteri punane tiim proovis ka selle järel rünnakuid üles võtta, aga pidevalt nappis täpsusest. 29. minutil näitas hoopis Atalanta, kuidas asju lahendada. Teun Koopmeinersi nurgalöök leidis karistusalast keskkaitsja Merih Demirali pea, millelt pall kindlalt David de Gea kaitstavas võrgus maandus - 2:0 ja igati teenitult! Seejärel proovisid Ronaldo, Bruno Fernandes ja ka Marcus Rashford teravusi tekitada, ent hoopis Fred oli jälle see, kes muutus tõsiselt ohtlikuks. Keskpooliku võimas tribling viis ta kasti, kuid parema jala löök keerutas end posti kõrvalt mööda. Hea variant avanes veel ka Rashfordile, aga värskelt vigastuspausilt naasnud inglase sihik oli ebatäpne. Teisele poolajale tuli kodumeeskond peale isukamalt. 48. minutil vabastas Fernandesi sööt Ronaldo üks-üks olukorda, kust Meistrite liiga läbi aegade suurim väravakütt tabas Mussot. 53. minutil andis aga Fernandes selg ees värava poole oivalise välisküljesöödu kaitsjate vahelt liini taha, kuhu oli spurtinud Rashford, kes sedapuhku ei eksinud ja veeretas palli parema posti kõrvale - 1:2! Manchester Unitedi avavärava järel kõlksutas veel Scott McTominay posti ja Ronaldo ise sundis Musso suurepärase tõrjeni, ent üha enam tundus, et võõrustajad ei saagi viigiväravat kätte. 71. minutil hiilgas teisel pool väljakut hoopis de Gea, kes tõrjus esmalt efektselt Duvan Zapata ning seejärel kohe ka Ruslan Malinovski soorituse. Aga viigivärav tuli. 75. minutil võttis Fernandesi tsenderdus Atalanta kaitsjast väikese rikošeti ja maandus karistusalas standardolukorrast ette jäänud Harry Maguire'i ees. Unitedi keskkaitsja ja kapten lajatas palli ühe puutega madalalt vasaku posti kõrvale - 2:2 tablool! See seis andis kodumeeskonnale juba täiesti uue energia ja eneseusu, mis konverteerus kiirelt ka kolmandaks väravaks. 81. minutil tsenderdas Luke Shaw sedapuhku vasakult äärelt, Cristiano Ronaldo kerkis karistusalas kõige kõrgemale ja pall maandus Atalanta väravavõrgus. Just täpselt nii vähe ongi vaja, et tabloole kirjutada Unitedi kolmas värav ja et Ronaldo saaks võiduka ilme saatel põlvedel nurgalipust mööda tuhiseda. Kuigi matši täiesti lõpus otsis veel ka Atalanta oma viigiväravat, siis seda ei sündinud. United sai teise võidu järjest, mis tõstis nad kuue punktiga F-alagrupi tippu. Atalanta jätkab nelja silmaga kolmandana. Soccernet.ee tegi mängust järgmised tähelepanekud: 1. Kuue äratusega üles aetud Atalanta kiskus põõnavalt Unitedilt teki Itaalia klubi mängijate ja personali mängueelne öö Manchesteris möödus raskelt. The Edwardian Manchesteri hotellis, kus Atalanta peatus, helises keset magusaimat und tuletõrje alarm ... kuuel korral. Kõik algas kohaliku aja järgi kell 4.51 ja lõppes kell 7.13. Sellised asjad ei kipu üldiselt juhused olema. Kõige selle mõju oli aga see, et Atalanta oli ka õhtuseks Meistrite liiga lahinguks kohe algusest peale kenasti ärkvel. Samal ajal, kui Manchester United veel põõnas, lõi Atalanta väravaid. Aga sellega koos kiskusid Bergamo mehed magava võõrustaja pealt teki, mis pahandas ja ajas torisema nende pallurid. Külma kätte jäänud United ärkas seepeale ka üles ning kallutas teisel poolajal mängu enda kasuks. 2. Kangelase igatsus Kui United ei oleks mängu võitnud, oleks mängu parima aunimetuse teeninud Merih Demiral. 23-aastane Juventuse laenumees oli Atalanta esimese poolaja mängu ankur, mis hoidis kaitset ja moraali paigas. Demiral lõi ise nurgalöögist 2:0 värava, mille järel asus ta kaitses ässama. Ronaldo kukkus vastu teda joostes lihtsalt pikali, Rashford mõtles juba üks-üks olukorras, kuidas ta tähistama hakkab, kui selja tagant hüppas võimsa spaagega välja Demiral. Ja nii edasi! Türklane oli see liim, mis sulatas kogu Atalanta mängu ühtseks tervikuks. Ta oli liider, kes juhtis vägesid ja kangelane, kelle olemasolu sütitas turvatunnet ja eneseusku. Kuid juba avapoolaja teise osa mängis Demiral vigastust trotsides ja teiseks poolajaks türklane enam reievigastuse tõttu ei naasnudki. Koos Demirali lahkumisega kadus Atalanta esitusest kindlus, mida tema asemel sekkunud 21-aastane Matteo Lovato pakkuda ei suutnud. 3. Rooste aktiivne mahanühkimine Manchester Unitedi vasakäär Marcus Rashford oli enne kolmapäeva mänginud sel hooajal 25 minutit võistlusjalgpalli, kuna oli pikalt hädas õlavigastusega. Keskkaitsja ja kapten Harry Maguire oli septembri lõpus ja oktoobri alguses väljas säärevigastusega, naastes nädalavahetuse kaotusmängus Leicesteri vastu. Kohtumises Atalantaga oli mõlema esitus esmalt üpris konarlik. Rashfordil avanes mitu võimalust, ent otsustamiskiirus oli madal ja sihik ebatäpne. Maguire'i tegutsemine kaitses lihtsalt ebakindel. Aga siis lõi Rashford perfektse värava, mille järel Maguire viigistas samuti tehniliselt briljantse sooritusega. Kuigi mehed olid roostes, nühkisid nad selle maha ühe kohtumisega, sillutades oma koduklubi oluliste punktideni. Love this, boss 🤩👏#MUFC | #UCL pic.twitter.com/Its2aOermI 4. Peame rääkima Ole Gunnar Solskjaerist! No lihtsalt peame, noh. Inglismaa meedia kirjutas enne kohtumist, et norrakale on antud kahe mängu jagu krediiti - kui ta põrub, ootab hundipass (mitte PÖFF-i oma). Põhjus peitus neljamängulise seerias: 22. septembril kaotati karikavõistlustel West Hamile. Seejärel liigas Aston Villale. 2. oktoobril tehti liigas Evertoniga viik, millele järgnes möödunud nädalavahetusel sahmakas Leicester Citylt. Liidame sellele veel juurde Meistrite liigas Young Boysile allajäämise ning järsku ongi õhus väga palju probleeme. Aga Manchester Unitedi juhtkond on seni näidanud rahulikku meelt. Nad tunnevad, et meeskond on kunagise ründelegendi selja taga. Nad usuvad, et kehvad tulemused on mitme halva asja koosmõju ja Solskjaer suudab satsi raskustest välja tirida. Kui Solskjaer 0:2 kaotusseisuga lõppenud avapoolaja järel riietusruumi poole tormas, kaikus Old Traffordi tribüünidelt "Ole! Ole! Ole!", millele treener vastas ergutava aplausiga. Riietusruumis pidi ta midagi tegema. Ja mida iganes ta tegi, tegi ta seda hästi. Teiseks poolajaks tuli platsile juba päriselt jalgpalli mänginud Manchester United. Et nüüd saadi kätte raske võit, näitab, et treeneris mingisugune sisu ikka on. See tähendab, et tulemused võivad nüüd positiivse emotsionaalse fooni pealt paremaks muutuda ja sellega koos kaovad ilmselt kiirelt ka kuulujutud, mis räägivad norraka vallandamisest. 5. Cristiano Ronaldo on endiselt ... Cristiano Ronaldo Kui mitu hooaega on juba räägitud, et küll see Ronaldo on ikka viletsaks ja vanaks jäänud ja ega ta ei löö ikka üldse väravaid jne? No päris mitu. Ja siis saab hooaeg läbi, Ronaldo on jälle suurim väravakütt, võitnud jälle mõned karikad ja teinud jälle mitu rekordit. Ja nii see tsükkel käib. Cristiano Ronaldo on tänaseks 36-aastane lugupeetud härrasmees. Ta on endiselt Meistrite liiga suurim väravakütt (137 tabamust) ja enim matše (179) pidanud pallur. Ta on skoorinud Meistrite liigas 38 eri võistkonna vastu, samal ajal kui vaid 17 mängijat on löönud vähemalt 38 Meistrite liiga väravat. Cristiano Ronaldo on nüüd skoorinud kolmes järjestikuses Meistrite liiga mängus Manchester Unitedi eest. Viimati tegi ta sama 2007. aasta novembris. Järgnenud kevadel võitis ta oma esimese Meistrite liiga karika. Muidugi Ronaldo võib üht meeskonda tassida ja ta tassibki, aga United peab midagi tegema eelkõige oma kaitsetööga. 12 järjestikuses kodumängus on lastud omale värav lüüa. See on nende pikim seeria alates 1964. aasta veebruarist, mil enda võrgud olid sahisenud lõpuks 13 järjestikuses kodumatšis. Samas saadi kolmapäeval Meistrite liigas oma ajaloo kolmas võit kaheväravalisest kaotusseisust. Samaga on varem hakkama saanud vaid Arsenal, mis mõjub tänasel päeval juba veidi kummalise faktina. Aga kokkuvõttes võib-olla tõesti ei olegi see kaitse nii oluline, kui sul on Ronaldo. Sest Ronaldo on ka 2021. aastal endiselt ... Ronaldo, kes teeb asju, mida teeb Ronaldo. ⭐ STAR MAN ⭐ Two assists for @B_Fernandes8 tonight! 🎖#MUFC | #UCL pic.twitter.com/8V2cv7C74R 6. Mängu parim - Bruno Fernandes Sisuliselt kõik, mis Unitedi rünnakutel toimus, sündis Bruno Fernandesi abil. Kaks väravasöötu - millest esimene oli lihtsalt fantastiline, imeline, maagiline, suursugune, meisterlik jne - räägivad mõistagi enda eest, ent kogu kohtumise jooksul oli just tema see, kes võimalusi lõi. Liine läbistavad püstsöödud, kavalad välisküljelükked, kerged puuted tühjadesse taskutesse, möödetud pallid kaitsjate taha, täpselt kerivad tsenderdused - seda kõike nägi. Ja mitte vähe! Ta tekitas kokku kaheksa väravavõimalust. Fernandes on Unitedi ründemängu aju ja ilma temata ei oleks Manchesteri punane võistkond pooltki seda, mis nad on. Vaatame kasvõi statistikat. Bruno Fernandes on oma karjääri jooksul pidanud 50 eurosarja kohtumist, millega on löönud 24 väravat ja andnud 22 resultatiivset söötu - see on omaette klass! Manchester United - Bergamo Atalanta 3:2 (0:2) 53. Marcus Rashford, 75. Harry Maguire, 81. Cristiano Ronaldo - 15. Mario Pasalic, 29. Merih Demiral Bayern ja Juventus jätkavad täiseduga, Sevilla ainult viigistab (0) Henri Kikerpill • 22. okt Ole on ikka sitt ja mängu võitis Atalanta rohkem. Viik oleks aus olnud. LIVE: Suur finaal lumesajus! Sappinenita Flora vajab Levadia üle võitu (Ojamaa viigistas!) Cosmos jäi kaotusseisu, kuid kõmmutas seejärel kümme vastuseta väravat (Wolves ja Alexela avasid punktiarve!) (0) 2 h


http://www.polarnopyret.ee/es_ee/shelljacket-60364183-640-4 55166 LASTE SHELL JOPE http://www.polarnopyret.ee/media/catalog/product/6/0/60364183-640_1.jpg 37.45 EUR OutOfStock /Kõik tooted /6-12 aastat /Kõik tooted/Kõik riided /6-12 aastat/Kõik riided 6-12 aastat /6-12 aastat/Kõik riided 6-12 aastat/Joped /Kõik tooted/Kõik riided/Joped /Õueriided /6-12 aastat/Kõik riided 6-12 aastat/Uus! /KAMPAANIAD/Jopede/tuuletõkkefliiside pakkumine /KAMPAANIAD/Allahindlus /outerwear Ümbertöödeldud polüestrist valmistatud pehme Shell jope. Jope on vastupidavast ja hästi hingavast materjalist. Osaliselt teibitud õmblused tagavad suurepärase veekindluse. Luku taga olev kaitseklapp aitab eemalde hoida tuult ja külma. Tuule- ja veekindel, veekindlus 5000 mm, PFC-vaba veekindla töötlusega. Nii jope esi- kui tagaküljel on helkurid. Reguleeritava ning äravõetava kapuutsiga. Kahe esitaskuga. Jope on 3. ehk välimise kihi riietusese. Ümbertöödeldud polüestrist valmistatud pehme Shell jope. Jope on vastupidavast ja hästi hingavast materjalist. Osaliselt teibitud õmblused tagavad suurepärase veekindluse. Luku taga olev kaitseklapp aitab eemalde hoida tuult ja külma. Tuule- ja veekindel, veekindlus 5000 mm, PFC-vaba veekindla töötlusega. Nii jope esi- kui tagaküljel on helkurid. Reguleeritava ning äravõetava kapuutsiga. Kahe esitaskuga. Jope on 3. ehk välimise kihi riietusese. 74.90 Ümbertöödeldud polüestrist valmistatud pehme Shell jope. Jope on vastupidavast ja hästi hingavast materjalist. Osaliselt teibitud õmblused tagavad suurepärase veekindluse. Luku taga olev kaitseklapp aitab eemalde hoida tuult ja külma. Tuule- ja veekindel, veekindlus 5000 mm, PFC-vaba veekindla töötlusega. Nii jope esi- kui tagaküljel on helkurid. Reguleeritava ning äravõetava kapuutsiga. Kahe esitaskuga. Jope on 3. ehk välimise kihi riietusese.


Kuidas Wordis lehekülgi nummerdada Seekord räägib BCS Koolituse koolitaja Merje Vaide lehekülgede nummerdamisest Wordis. Kuna see ei kuulu igapäevaste tegevuste hulka, siis kipub sageli meelest minema, kuidas seda just tehhti. Lühike ja asjalik õpetus aitab taas järje peale. Lugege peatükist: 11.4.4.1. Leheküljenumbrite lisamine Wordis. Juhiabi teabevara 67. täienduse kokkuvõte Juhiabi teabevara uues täienduses keskendume nippidele, mis muudavad MS Office’i programmide igapäevase kasutamise oluliselt tõhusamaks. Peatükis 11.4.3.4 selgitab BCS-i koolitaja Merje Vaide erinevate jooniste abil, kuidas Excelis ümardada ning millised on ümardamisfunktsioonid. Tallinna Arvutikooli asutaja ja tegevjuht ning Äripäeva Akadeemia tuntud koolitaja Arvo Saat kirjutab peatükis 11.5, kuidas juhtida enda aega Outlookis ning mida on oluline silmas pidada enda ja teiste aega planeerides. Peatükis 4.1.7 jagab nõuandeid keeletoimetaja ja Päevakera tekstibüroo blogija Helika Mäekivi, kuidas vormistada e-kirja teemarida. Lisaks jätkame ka töökeskkonna teemadel. Tööpsühholoog ja lektor Taimi Elenurm selgitab, milline töökeskkond hoiab töövõimet ja motiveerib töötama. Peatükis 3.6.4 annab nõu Äripäeva Konverentsikeskuse juht Reelika Andresson-Kesa, millistele küsimustele pöörata tähelepanu ruumide valikul, korraldades koolitust või seminare. Tule konverentsile "Muutumise kunst"! Kutsume Teid 5.oktoobril Tallinna Loomaaia keskkonnahariduskeskusesse, kus toimub selle sügise kõige inspireerivam juhiabide konverents „Muutumise kunst“. Teie ette astuvad eksperdid, kel on palju huvitavat jagada ja olulist öelda. Konverentsi kava sai inspiratsiooni elust enesest, mis muutub pööraselt kiiresti. Ettevõtted unistavad kasvada, olles paremaks partneriks klientidele ja heaks tööandjaks oma töötajatele. Juhiabidel ja sekretäridel on selles oluline roll kanda. Inimestena unistame pidevalt areneda, tahame tunda elust rõõmu ja samas jääda kogu selle sagina keskel iseendaks. Ruumi valik koolituseks või seminariks Mida silmas pidada koolituse- või seminariruumi valikul? Vastus tuleb leida paljudele küsimustele, et mõni asi kahe silma vahele ei jääks, tuleks läbi käis kontrollnimekiri. Ühe võimaliku loetelu toob teieni Äripäeva konverentsikeskuse juht Reelika Andresson-Kesa peatükis 3.6.3. Kuigi sõna matemaatika toob mõnelegi külmavärindad ja matemaatikafunktsioonidest püütakse hoiduda, siiski on just ümardamisfunktsioonid need, mida reaalses elus ikka tarvis läheb ja mida funktsioonidest kasutatakse kõige sagedamini. Seega eelarvete ja kalkulatsioonide koostajatel tasub need funktsioonid endale selgeks teha. Ümardamisest Excelis kirjutab Merje Vaide. Ärireisi broneerimisest Exceli finantsfunktsioonideni Juhiabi käsiraamatu uues täienduses jätkame reisikorralduse teemaga. Ärireisi majutust broneerides võib otsuse langetamine olla üsna keeruline. Valikus on väga erineva kvaliteedi ja hinnatasemega hotelle, millele lisaks pakutakse ka rendikortereid ja kodumajutust. Estraveli turundusdirektor Airi Ilisson-Cruz selgitab peatükis 11.1.2, millised aspektid tuleks ärireisi majutust broneerides läbi mõelda, et tööreis hästi õnnestuks. Peatükis 11.4.3.3 jätkab Exceli tutvustamist BCS-i koolitaja Merja Vaide, kes seletab lahti kolm praktilist finantsfunktsiooni, millega võiks hakkama saada iga Exceli kasutaja. Suvepäevad pole enam mägede taga – Äripäeva konverentsikeskuse juht Reelika Andresson-Kesa jagab nõuandeid, mida pidada silmas suvepäevade toitlustuse korraldamisel, ptk 3.6.2.2. Evi Kikas Tallinna Majanduskoolist on värskendanud ja täiendanud peatükki töötaja töötasu arvestamise alustest (9.5) vastavalt muutnud maksumääradele.


text: Albaanlased (endanimetus shqiptarë 'kotkaste pojad') on rahvas Balkani poolsaare lääneosas, kelle üldarv on umbes 8 miljonit. Intensiivse migratsiooni tõttu alates 1980. aastatest on täpseid arve raske öelda. Albaanlaste (ajalooliselt Euroopa valgete moslemite) päralt on kaks vabariiki: Albaania ja Kosovo. Albaanias elas 2001. aasta rahvaloenduse esialgsetel andmetel 2 312 159 albaanlast; hinnang 2011. aasta kohta on 2 873 782. Kosovos elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 616 869 Kosovo albaanlast ehk 92,9% riigi elanikest. 1981. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kosovos 1 303 034 albaanlast; see arv ei arvesta põgenike voolu välismaale Kosovo sõja ajal 1998–1999; nende arv võis ulatuda 1 900 000-ni. Albaania diasporaa Põhja-Makedoonia albaanlased 509 000 inimest Põhja-Makedoonias 2002. aasta rahvaloenduse järgi (1994. aasta rahvaloenduse järgi 440 000); Kreeka albaanlased üle 500 000 inimese Kreekas mitteametlikel andmetel (õigeusulised albaanlased arvaniidid, Põhja-Kreeka albaanlased Çamerias (çam), Albaania kodanikud); enamik neist on illegaalsed; ametlikel andmetel on albaanlasi umbes 150 000; Itaalia albaanlased 482 000 Albaania kodanikku ja 22 778 Kosovo kodanikku Itaalias. 100 000 inimest (teistel andmetel 130 000) inimest Lõuna-Itaalias, peamiselt Calabrias; osa on endiste väljarändajate järglased (Itaalia albaanlased), enamik on saabunud pärast 1991. aastat. Serbia albaanlased umbes 50 000 inimest. Ameerika albaanlased 115 000 inimest USA-s; Montenegro albaanlased 30 439 inimest Montenegros 2011. aasta rahvaloenduse järgi (40 415 inimest 1991. aasta rahvaloenduse järgi; hinnanguliselt 50 000 (2003); Horvaatia albaanlased 17 513 inimest Horvaatias 2011. aasta rahvaloenduse järgi; Türgi albaanlased 15 000 inimest Türgis; Kanada albaanlased 5000 inimest Kanadas. Egiptuse albaanlased 18 000 inimest Eesti albaanlased Eestis elas 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 1 albaanlane, 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 2 albaanlast ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 albaanlast. 2022. aastal oli Eestis 177 albaanlast. Päritolu Arvatakse, et albaanlased põlvnevad illüürlastest, kes elasid Albaania territooriumil antiikajal (alates pronksiaja lõpust). Teatav osa albaanlaste etnogeneesis võis olla ka traaklastel ja Balkani poolsaare romaniseeritud elanikel. Türgi võimu ajal (15. sajand – 1912) sai peamiseks usundiks kristluse asemel islam, kuigi on ka õigeusulisi kristlasi (Lõuna-Albaanias) ja katoliiklasi (Põhja-Albaanias). Albaanlased on üks vaesemaid rahvaid Euroopas. 20. sajandi esimesel poolel oli albaanlastel suurim loomulik iive Euroopa suuremate kohalike rahvaste seas. Rahvaarv tõusis 1,5 miljonilt 1900. aasta paiku alla 2,5 miljonile 1950. Albaanlased räägivad albaania keelt. Albaanlased jagunevad kaheks rühmaks: geegideks põhjas ja toskideks lõunas. Albaania natsionalism Nii Kosovos (mis on formaalselt Serbia provints, kuid on alates juunist 1999 rahvusvaheliste vägede kontrolli all) kui ka Lääne-Makedoonias on viimastel aastatel tegutsenud relvastatud liikumised, mille eesmärgiks on iseseisva albaania riigi loomine või ühinemine Albaaniaga. Kosovo albaanlaste enamik ei ole nõus Serbia võimu taastamisega, aga ÜRO ja NATO ei soovi Kosovot lõplikult Serbiast eraldada. Makedoonias anti sealsetele albaanlastele suurem autonoomia ning õigus kasutada albaania keelt hariduses ja halduses. Sellega paistab probleem olevat lahendatud. Albaanlaste identiteet Albaanlased on kogu ajaloo vältel elanud suhtelises isolatsioonis, mida on soodustanud mägine maastik. Albaanlased pärinevad tõenäoliselt illüürlastest, kes elasid Balkani poolsaare kesk- ja idaosas. Kreeka ja rooma kultuur ja hiljem Bütsantsi impeerium tõrjusid illüüria tsivilisatsiooni välja. Kui Rooma riigi ajal läbis Albaaniat Ida ja Läänt ühendav tee Via Egnatia, siis hiljem muutus Albaania ääremaaks, olles kordamööda Bütsantsi, Serbia ja Bulgaaria võimu all. Esimesed keskaegsed albaania vürstiriigid olid sõltuvad Veneetsiast, Napolist või Serbiast. Ühtset albaania riiki ei tekkinud. Alles Türgi vallutuse vastu võitleval Skanderbegil (1405–1468) õnnestus Lezhë liiga (1444) näol moodustada albaania vürstide lõtv liit, mis aga lagunes juba tema eluajal. Järgnes pikk Türgi võimu aeg. Kui Osmanite riik hakkas lagunema, tekkis rahvuslik liikumine Rilindja Kombetarë. Selleks ajaks olid teised Balkani maad juba iseseisvuse saavutanud (Kreeka 1829, Serbia, Montenegro, Bulgaaria ja Rumeenia 1878). Albaanlased olid uhked selle üle, et nad on üks Balkani poolsaare vanemaid rahvaid, kuid pikaajaline võõrvõim, eriti Türgi võim, oli kultuurilise järjepidevuse hävitanud. Albaanlased on pidanud valima mõne Euroopa suurriigi eestkoste või naabritepoolse allaneelamise vahel. Kultuurilisi võõrmõjusid ei võetud kuigi suurel määral vastu, sest need tulid vaenlastelt. Albaanlased kui nõrgemad pidid laveerima eri riikide huvide ja pretensioonide vahel. Oma olukorda ise parandada tundus lootusetu; lootusetusemeeleolule aitas kaasa islami fatalism. See pidurdas rahvuslikku võitlust. Esiplaanil olid individuaalsed ja kohalikud huvid. Albaania koosnes stagneerunud isoleeritud kogukondadest. Poliitilise teadvuse kujunemist takistas kodanliku eliidi puudumine. Albaania rahvustunne kujunes välja saatuseühtsuse tundena. Usk ühistesse juurtesse sidus albaanlasi eeskätt minevikuga. Albaanlaste identiteeti on mõjutanud sotsiaalne, majanduslik ja rahvuskultuuriline mahajäämus ja iseseisvuse puudumine ning ühiskondliku arengu moonutused (kodanluse arengu lühiajalisus ja pealesunnitud kommunism). Ajaloopildid on olnud erinevad. Tavaliselt on domineerinud ühekülgsed kujutlused, mis ei võta arvesse koostööd kreeklaste ja slaavlastega türklaste vastu ega albaanlaste valmidust olla türklaste liitlased teiste Balkani rahvaste vastu. Müüdid ja legendid albaanlaste päritolust on suunatud eelkõige naabrite eelarvamuste vastu. Rilindja kombetarë ajal kasutati identiteedi kujundamisel müüte kangelaslaulude (Kënget kreshnike) kujul. Müüt, mille kohaselt albaanlased on "Kagu-Euroopa vanim tõug", mis põlvneb otseselt pelasgidest, lasti käiku Rilindja teerajajate poolt. Hilisemad autorid on koguni väitnud, et Philippos, tema poeg Aleksander Suur ja teised makedoonlased ei olnud kreeklased, vaid albaanlaste esivanemad. Teise müüdi järgi on albaanlased pidevalt võõrvõimude vastu võidelnud, olles 3000 aasta jooksul suutnud ellu jääda. Enver Hoxha on öelnud: "Albaania rahvas on endale, mõõk käes, läbi ajaloo teed rajanud." Jäetakse tähelepanuta, et on olnud pikki perioode, mil rahvusteadvus on puudunud, ning et albaanlased on ka kuulekalt Türgi sõjaväes teeninud. Ka müüdil albaanlaste rahvuslikust puhtusest puudub alus. Kõikide albaanlaste keskne kangelane on Skanderbeg, kellega on seotud ka albaania rahvuslik sümboolika – punane lipp kahe peaga musta kotkaga ning kitsepeaga kiiver. Skanderbeg on olnud rahvuslik juhtkuju nii Rilindja tegelastele, 1930. aastate kuningavõimule kui Teise maailmasõja aegsele SS-diviisile Skanderbeg. Kommunistlik propaganda kasutas Skanderbegi albaanlaste võitlejanatuuri tõendusena. Albaania olevat olnud kindlus, mis pani vastu "lääne imperialistlikule ja ida revisionistlikule vaenlasele", nagu kunagi Skanderbeg Türgi sultani vägedele. Siiski peeti Enver Hoxhat suurimaks meheks, kes albaania pinnasest on kasvanud. Teda peeti eksimatuks kõigeteadjaks. Fatos Nano laskis 1997 käiku vormeli "555 kaotatud aastat": 500 aastat Türgi võimu all, 50 aastat kommunismi ja 5 aastat Sali Berisha võimu all. Radikaalset muutust ei ole siiski toimunud. Berisha loosung oli: "Meie valitseme – maailm aitab meid" (Ne qeverisin – bota na ndihmon). See tähendas tegelikult omapoolsetest pingutustest loobumist. Albaania keelt on peetud teistest keeltest paremaks, sest see olevat üks maailma vanemaid keeli. Näiteks Ismail Kadare leiab, et albaanlased tunnevad alaväärsust Albaania väiksuse pärast, kuigi albaanlased on "inimkonna ühe peamise keele loojad ja kandjad" ning lõid "ühena esimestest kristluse kantsidest Euroopas toitepinnase Lääne-Euroopa tsivilisatsioonile". Pärast kommunismi kukutamist ei ole albaanlased horvaatide ja serblaste kombel rahvuslikest müütidest kinni hakanud. Nad on tundnud pidetust. Rahvuslikku ühtsust näib raske saavutada. Tuleb ette sedagi, et albaanlased oma päritolu salgavad. Siin mängivad oma osa poliitilised ja majanduslikud raskused. Rahvuslik iseloom 1875. aasta Briti entsüklopeedia ütleb albaanlaste kohta, et nad on "raevukas ja suureline rahvas", kelle hoiak on "sedavõrd sirge ja majesteetlik, et rabab alati rändajat." ... "Albaanias on vähe tööstureid ja need on tähtsusetud, piirdudes peaaegu ainult tikitud mantlite, vähesel määral noakaupade ning laskeriistade, püsso- ja püstolilaadide valmistamisele vaid kodumaiseks tarbimiseks (...) Albaanlane on alati relvastatud (...) ning kogu tema rõõm koosneb relvadest ja röövimistest." Eriti iseloomustab mägilaslik uhkus geege. Toskid on alati olnud välismõjudele avatumad. Traditsioonid Kuigi enamik albaanlasi tänapäeval ramadaani ei pea, tähistatakse küll selle lõppu. Allikas Geoffrey Hindley. Euroopa kuninglikud perekonnad, Tallinn 2002. Viited Rahvad Albaania


Integreeritav ahi Samsung / ahju maht: 70 L, NV70K1340BB Tootekood: NV70K1340BB Sissemakse 0 % (0 €) 5 % (12 €) 10 % (23 €) 15 % (35 €) 20 % (46 €) 25 % (58 €) 30 % (69 €) 35 % (81 €) 40 % (92 €) 45 % (104 €) 50 % (115 €) 55 % (126 €) 60 % (138 €) 65 % (149 €) 70 % (161 €) 75 % (172 €) 80 % (184 €) 85 % (195 €) Norm hind 289.99 € 229 € -61 € taimer, küpsetusplaat, rest