Paljastatud grupeering võib jätkata kupeldamist(17) Soome jõustruktuuride töötajad ei ole suutnud kinni võtta venelaste kupeldamisgrupeeringu peategijaid, sest nad asuvad kodumaal. Vene värske kriminaalseadustik ei luba välismaal uuritavate kuritegude kahtlusaluseid Venemaal üle kuulata.„Muutus toimus suvel 2006, millal Venemaa hakkas meie õigusabipalveid, mis puudutasid ülekuulamisi, tagasi lükkama,“ ütles keskkriminaalpolitsei peakomissar Lars Henriksson Helsingin Sanomatele. Olukord üllatas Soome ametiasutusi. Varem tegutseti kahe erineva lepingu alusel, aga Vene värske seadus muutis olukorda täielikult. „Nemad tõlgendavad olukorda nii, et kahtlusaluse ülekuulamine on võimalik ainult Venemaal toimuva uurimise käigus. See tähendab seda, et uurimine peaks olema teostatud ja süüdistus esitatud kogu mahus Venemaal,“ rääkis Henriksson. Vene arusaam on põhimõtteliselt vastupidine kui Euroopa Nõukogu pea viiskümmend aastat vana kuritegevuse vastase võitluse lepingule, mis kohustab õigusorganeid rahvusvahelisele koostööle. Venemaa liitus lepinguga 2000. aastal. „Venemaale ei ole tema rahvusvahelised kohustused tõenäoliselt nii olulised kui Soomele,“ teatas Soome politsei esindaja Peterburi peakonsulaadis Timo Virtanen. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17201557


008000 Brexiti: Ühendkuningriik on praegu endiselt Euroopa Liidu täieõiguslik liige ning Ühendkuningriigi siseselt ja tema suhtes kohaldatakse jätkuvalt täies ulatuses samu õigusi ja kohustusi. EL ei ole alati olnud nii suur kui tänapäeval. Kui Euroopa riigid hakkasid 1951. aastal tegema majandusalast koostööd, osalesid selles üksnes Belgia, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa. Aja jooksul otsustas sellega ühineda üha rohkem riike.Praegu kuulub Euroopa Liitu 28 riiki. Kõigi ELi liikmesriikide lühikirjeldus Euro (€) on ametlik maksevahend 28st ELi liikmesriigist 19s. Neid riike üheskoos nimetatakse euroalaks. Millistes riikides on käibel euro? Schengeni ala on üks ELi suurimaid saavutusi. See on sisepiirideta ala, kus kodanikud, paljud kolmandate riikide kodanikud, äriinimesed ja turistid saavad ilma piirikontrolli läbimata vabalt liikuda. Alates 1985. aastast on see ala järk-järgult suurenenud ning hõlmab praegu peaaegu kõiki ELi liikmesriike ja mõnda väljaspool ELi asuvat assotsieerunud riiki. Olles kaotanud kontrollid oma sisepiiridel, on Schengeni ala riigid vastavalt Schengeni eeskirjadele karmistanud kontrolle oma ühistel välispiiridel, et tagada Schengeni alal elavate või seal reisivate inimeste turvalisus. Schengeni ala riikide loetelu ELi liikmesriigiks saamine on keerukas menetlus ning see ei juhtu üleöö. Kui taotlejariik täidab liikmeks saamiseks vajalikud tingimused, peab ta kõigis valdkondades hakkama rakendama ELi eeskirju ja määrusi. Taotluse võib esitada iga riik, kes täidab liikmeks saamise tingimused. Kõnealuseid tingimusi teatakse kui Kopenhaageni kriteeriume ning nende hulka kuuluvad vaba turumajandus, stabiilne demokraatia ning õigusriigi põhimõte, samuti kõigi ELi õigusaktide, sealhulgas eurot puudutavate aktide heakskiitmine. ELi liikmeks saada sooviv riik esitab liikmeks saamise taotluse Euroopa Liidu Nõukogule, kes palub komisjonil hinnata, kas taotleja on suuteline täitma Kopenhaageni kriteeriume. Kui komisjoni arvamus on positiivne, siis peab nõukogu tegema otsuse läbirääkimisvolituste kohta. Siis avatakse ametlikult valdkonnapõhised läbirääkimised. Läbirääkimised on aeganõudvad, sest iga kandidaatriik peab siseriiklikku õigusesse üle võtma väga palju ELi eeskirju ja määrusi. Kandidaatriike toetatakse rahaliselt, halduslikult ja tehniliselt kõnealuse ühinemiseelse perioodi jooksul. Need riigid on ELi õigusakte siseriiklikku õigusesse üle võtmas ehk integreerimas. Potentsiaalsed kandidaatriigid ei vasta veel ELi liikmeks saamiseks vajalikele nõudmistele.


(5) Valikumeetoditena võib kasutada kirjalikku kodutööd (ülesande koostab struktuurüksuse juht), töövestlust, taustauuringut ja muid personalivaliku meetodeid.


source: CulturaX

text: Valik muusikapedagoogilisi ja muusikapsühholoogilisi artikleid 2019 -- Raamatukoi raamatupood Valik muusikapedagoogilisi ja muusikapsühholoogilisi artikleid 338-leheküljeline pehmes köites raamat sarjast Gigantum Humeris Kogumikku on valitud nelikümmend artiklit, milles kajastuvad professor Riho Pätsi ligi viiekümneaastase pedagoogilise tegevuse põhimõtted ja seisukohad, mis on aktuaalsed tänapäevaseski Eesti üldhariduskooli muusikakasvatuses. Autor sünteesib muusikapedagoogika parimaid tulemusi kogu maailmas, annab metoodilisi juhtnööre kooli muusikatöö korraldamiseks ning otsib vastuseid muusikapedagoogika võtmeküsimustele: kuidas arendada õpilaste kognitiivseid ja muusikalisi võimeid, kuidas aktiviseerida muusikalist mõtlemist, kuidas siduda kooli muusikakasvatust koolivälise muusikakultuuriga ning mis alustel saavutada muusikahariduses efektiivseid tulemusi. Pätsi pedagoogitöö juhtmõte – muusikakasvatus peaks oma iseloomult olema mitte niivõrd õpetav kui emotsionaalne, et lastes tekiks huvi ja armastus muusika vastu – on olulisim eesmärk ka praeguses muusikakasvatuses.


19.2.2. Infotehnoloogia kasutusvõimaluste pideva laienemise tõttu peavad alati olema päevakorras indiviidi privaatsus ja andmete turvalisus. Nende tagamiseks tuleb välja arendada pidevalt täiustuv tegus õiguslik mehhanism.


Saksa tippeksperdid nõuavad Venemaad NATOsse(101) Saksa endine kaitseminister Volker Rühe kutsus koos kaaslastega üles võtma Venemaad Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO), et tagada sel moel vajalik geostrateegiline balanss. Rühe arvates aitaks Venemaa kuulumine Põhja-Atlandi Lepingu organisatsiooni võrdsustada Aasia riikide majanduslikku, poliitilist ja sõjalist võimuse kaalukaussi tagasi läänemaailma poole. Koos NATO endise sõjalise komitee esimehe kindral Klaus Naumanni, endise mõjuka diplomaadi Frank Elbe ja Saksa kaitseministeeriumi endise planeerimise staabi ülema Ulrich Weisseriga Der Spiegelile kirjutatud ühisartiklis märgitakse, et allians ei ole praegusel kujul enam võimeline lahendama püstitatud ülesandeid. Selleks, et NATO suudaks vastata edukalt kaasaegse maailma väljakutsetele peab ta autorite arvates saama kolme võimukeskuse - Põhja-Ameerika, Euroopa ja Venemaa strateegiliseks ühenduseks. Selleks on vaja viia läbi bloki mastaapne restruktureerimine ja „avada Venemaale uks Põhja-Atlandi allianssi". Rühe sõnul peab Venemaa olema võimeline täitma NATO suhtes võrdselt teiste liikmetega oma kohustusi alliansi ees. Artikli autorid lähtuvad sealjuures sellest, et Venemaa integratsiooniprotsess NATOsse ja vajalikud institutsioonilised muutused blokis saavad olema üsna pikaajalised. Volker Rühe oli aastatel 1989 kuni 1992 kristlike-demokraatide CDU peasekretär ning 1992 kuni 1998 täitis ta Saksamaa liidukantsleri Helmut Kohli valitsuses kaitseministri kohustusi.


source: fineweb

text: Ugala teatri avalike suhete juht Kairi Leivo sõnul tuleneb teatri finantsaasta kahjum peamiselt ühekordsetest varadega seotud tehingutest. Teatri sihtasutuse 2011. aasta kahjum oli 329 813 eurot, sealjuures tõid tehingud varadega kahju 243 343 eurot, ehk peaaegu 74 protsenti. Ugala pansionaadihoone müük tõi teatri sihtasutusele 72 488 eurot kahju. Leivo tõi põhjuseks vara ümberhindamise: «Pansionaadi hoone bilansiline väärtus oli tunduvalt suurem tänasest turuväärtusest.» 2011. aastal toimus ka teatri elektritoite alajaama võrkude ümberehitus lõplik vormistamine, mille bilansiline maksumus oli 170 855 eurot. Alajaam ehitati Ugala teatri investeeringutoetuste arvelt, kuid üle tuli see anda jaotusvõrgule. Leivo sõnul laekus 2011. aastal Ugalale piletitulu oodatust rohkem, mis võimaldas teatril teha lisaeelarve. «Lõppkokkuvõttes ületasime tulupoolelt ka lisaeelarve,» kinnitab Leivo, et majandusaruandest hoolimata läheb Ugalal hästi. Lisaks riigitoetustele laekub tulu teatrile peamiselt piletite müügist, vähemal määral ka ruumide rendist ning reklaamimüügist. «Tulude suurendamise põhiline võimalus on piletihinna tõstmine, ent tänastes majandustingimustes on publik hinnatundlik, » ütles Leivo. Ugala avalike suhete juhi sõnul näitab sihtasutuse majandusaruanne miinust, kuid peegeldab peamiselt varade müügi ja amortisatsiooni kulusid ja on seega pigem raamatupidamislik. Kuna käesoleval aastal ei ole Ugalal suuremahulisi varadega tehinguid ette näha, loodab Leivo, et nii suur miinus teatri sihtasutuse majandusaruandes ei kordu. «Püüame teha head teatrit, mis pakuks võimalikult paljudele inimestele häid elamusi,» ütleb Leivo.


Varas jäi varguskatse ajal magama, viinapudelid põues(14) USS Security turvatöötajad pidasid möödunud reedel ühes Pärnu kaubanduskeskuses kinni mehe, kes oli kaupluses riiulite vahele magama jäänud ning kes oli oma jope põue ära peitnud poest võetud kaupa. USS Security turvatöötajateni saabus möödunud reedel ühest Pärnu kaubanduskeskuse toidukauplusest paanikahäire, mida suundusid kontrollima keskuse turvatöötajad. Poe müüjad andsid teada, et nad olid märganud kahtlase olekuga vanemat meest, kes riiulite vahele pikali vajus. Meesterahvani jõudes tuvastasid turvatöötajad, et isik oli magama jäänud ning oli põhjust arvata, meesterahvas oli tugevas alkoholijoobes. Turvatöötajad toimetasid ta seejärel turvaruumi, kus talle teostati ka rutiinne turvakontroll. Kontrolli käigus leiti meesterahva jope põuest kaks 0,5 liitrist viinapudelit, mille eest ta tasunud ei olnud. Kohale kutsuti politsei, kes isikuga tegelemise üle võttis. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71310233


source: wikipedia

text: Chonnami Riiklik Ülikool (korea keeles 천남대학교; Cheon-nam daehak-gyeo) on ülikool Lõuna-Koreas Gwangjus. Õppeasutus rajati 1909. aasta juunis Gwangju põllumajanduskoolina. 1952. aastal sai sellest ülikool. Tänapäevaks on koolist kasvanud üks suuremaid ülikoole Koreas. Ülikoolil on 14 kolledžit ja 6 kraadiõppekooli, mis annavad haridust mitmes eluvaldkonnas. Kolledžid Inimökoloogia kolledž elava teaduse teaduskond: kodunduse osakond; toidu osakond; rõivaste ja tekstiili osakond Ärijuhtimise kolledž ärijuhtimise osakond; ärijuhtimise eriala; rahvusvahelise kaubanduse eriala; raamatupidamise eriala majandusteaduse osakond; majandusteaduse eriala; regionaalse arengu eriala; Tehnikakolledž arhitektuuri osakond; tsiviilehituse, mäenduse ja keskkonnatehnika osakond; tsiviilehituse eriala mäenduse ja energeetika eriala keskkonnatehnika eriala autode osakond; masinaehituse eriala autode eriala materjaliõpetuse osakond; metallurgia eriala keraamika eriala elektroonika ja arvutite osakond; elektroonika eriala arvutite eriala keemiatehnika osakond; keemiatehnika süsteemi eriala materjalikeemia eriala biokeemiatehnika eriala rakenduskeemia osakond; polümeeride eriala tekstiili eriala peenkeemia eriala keemiatehnoloogia eriala tööstuse ja elektrotehnika teaduskond; tööstuse osakond elektrotehnika osakond Põllumajanduse ja eluteaduste kolledž rakendusbotaanika osakond; agronoomia eriala aianduse eriala põllumajandusbioloogia eriala metsanduse ja maastikuarhitektuuri osakond; metsanduse eriala maastikuarhitektuuri eriala metsasaaduste ja metsandustehnoloogia eriala rakendusbioloogia ja biotehnoloogia osakond; põllumajanduskeemia eriala toiduainete ja toitlustamise tehnoloogia eriala geenitehnoloogia eriala zooloogia osakond; põllumajandustebnika osakond; põllumajandusehituse eriala põllumajandusmasinate ja -tehnoloogia eriala põllumajandusökonoomia osakond; Õiguskolledž õigusteaduskond õigusteaduse osakond; haldusjuhtimise osakond Pedagoogikakolledž korea keele didaktika osakond; inglise keele didaktika osakond; prantsuse keele didaktika osakond; pedagoogika osakond; eelkoolipedagoogika osakond; sotsiaalteaduste didaktika osakond; geograafiaõpetaja eriala ajalooõpetaja eriala ühiskonnaõpetuse eriala eetika didaktika osakond; äriõpetuse didaktika osakond; matemaatika didaktika osakond; loodusteaduste didaktika osakond; füüsikaõpetaja eriala keemiaõpetaja eriala bioloogiaõpetaja eriala geoloogiaõpetaja eriala looduaõpetuse õpetaja eriala kodunduse didaktika osakond; muusikaõpetuse didaktika osakond; kunstiõpetuse didaktika osakond; kehalise kasvatuse didaktika osakond; Sotsiaalteaduste kolledž politoloogia ja rahvusvaheliste suhete osakond; sotsioloogia osakond; psühholoogia osakond; raamatukogunduse ja infoteaduse osakond; kommunikatsiooni osakond; geograafia osakond; antropoloogia osakond; Veterinaarmeditsiini kolledž veterinaarmeditsiini osakond Farmaatsia kolledz farmaatsia osakond farmaatsia osakond farmaatsiatööstuse osakond Kunstide kolledž kunsti osakond; korea maali eriala lääne maali eriala skulptuuri eriala disaini eriala käsitöö eriala muusika osakond; laulu eriala klaveri eriala orkestrimuusika eriala kompositsiooni eriala korea traditsioonilise muusika osakond; korea traditsioonilise laulu eriala korea traditsioonilise instrumentaalmuusika eriala korea traditsioonilise muusika teooria ja kompositsiooni eriala Meditsiinikolledž meditsiini osakond; õenduse osakond; Humanitaarkolledž korea filoloogia osakond; inglise filoloogia osakond; saksa filoloogia osakond; prantsuse filoloogia osakond; hiina filoloogia osakond; jaapani filoloogia osakond; ajaloo osakond; filosoofia osakond; Loodusteaduste kolledž meditsiini eelõppe osakond; stomatoloogia eelõppe osakond; veterinaarmeditsiini eelõppe osakond; matemaatika ja statistika osakond; matemaatika eriala statistika eriala füüsika-keemiateaduskond; füüsika osakond keemia osakond bioloogia osakond; Maa süsteemide ja keskkonnateaduse osakond; geoloogilise keskkonna eriala okeanograafilise keskkonna eriala arvuti- ja infoteaduse osakond; Stomatoloogiakolledž stomatoloogia osakond Välislingid Ülikooli koduleht (''inglise keeles') Lõuna-Korea ülikoolid Gwangju


Viimsist Tabasaluni tuleb rannapromenaad(35) Tallinna linnavalitsus tutvustas täna Tallinna uut välimust kajastavat rannapromenaadi kontseptsiooni, mis avab linna merele.Linnaplaneerimise peaarhitekt Endrik Mänd ütles, et on plaan Tallinnale teha promenaad, mis ääristab merepoolset linnaserva kogu pikkuses Viimsist Tabasaluni. Lisaks on plaanis vaatekoridor, mis avab tee vanalinnast mereni ja vastupidi, kirjutab aripaev.ee. Rannapromenaadile lisaks saab Tallinnas olema Raepark, mis pakub võimalusi aktiivseks puhkuseks, lõõgastuseks, vabaajaürituste korraldamiseks. Promenaad on kasutatav ka kergliiklusteena erinevate linna piirkondade vahel. Kohati eemaldub promenaad mere äärest veidi kaugemale, et lühendada jalakäijate teed ja mitte takistada sadamaid. Kindlasti hakatakse korraldama avatud uste päevi, millal linnakodanik pääseb ka sealt mereni, rääkis Mänd. Täna ei ole veel selge, kuidas täpselt ehitus toimuma hakkab, sest antud hetkel on tegemist ainult kontseptsiooniga. Konkreetsete lahenduste tarbeks korraldatakse konkurss huvitavate lahenduste saamiseks. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17174060


text: Face restorative cream, päiksejärgne taastav kreem näole 50ml - Solis Ilukaubamaja. Academie. Face restorative cream, päiksejärgne taastav kreem näole 50ml kogus Kategooriad: Naistele, Näohooldus, Päiksekaitsetooted näole Kandke näole, kaelale ja dekolteepiirkonnale pärast päevitamist. Päikesepõletuse korral võib kreemi kasutada ka maskina, kandes seda paksu kihina üle kogu näo Aktiivainete kontsentratsioon: 4,31% Rahustav aktiivne toimeaine 1,25% Allantoiin, glütsüretiinhape, bisabolool. Allantoiin on põletikuvastase toimega, leevendab nahaärritusi, niisutab, silendab ja taastab nahka. Allantoiin on ka sügav niisutaja, mis aitab kaasa naharakkude uuenemisele, muutes selle pehmeks ja soodustades naha paranemist. Glütsüretiinhape toetab nahas loomulikult toimuvat DNA taastusmehhanismi. Bisabolool on põletikuvastane ja antioksüdantse mõjuga, rahustab nahka ning leevendab nahaärritusi. Taastav aktiivne toimeaine 1% Magusa mandli õlil, mis on rikas rasvhapete ja vitamiinide poolest, on rahustavad, toitvad, niisutavad ja taastavad omadused. Ta võimaldab säilitada ja tugevdada naha elastsust. See looduslik toode on samuti väga populaarne naiste seas tänu toimele venitusarmidele! See on väga läbitungiv õli, mis toob mugavuse, jätab naha pehmeks ja siidiseks. Magusa mandli õli koosneb linoolhappest, oleiinhappest ja palmitiinhappest, samuti steariinhappest. ● WATER (AQUA) ● CYCLOPENTASILOXANE ● ISODECYL ISONONANOATE ● POLYGLYCERYL-3 OLEATE ● CYCLOHEXASILOXANE ● PEG-22/DODECYL GLYCOL COPOLYMER ● OXIDIZED CORN OIL (ZEA MAYS OIL) ● BUTYLENE GLYCOL ● MAGNESIUM SULFATE ● SYNTHETIC BEESWAX ● GLYCERIN ● BUTYROSPERMUM PARKII (SHEA) BUTTER ● SESAMUM INDICUM (SESAME) SEED OIL ● DIGLYCERIN ● CAPRYLIC/CAPRIC TRIGLYCERIDE ● ALLANTOIN ● BISABOLOL ● GLYCYRRHETINIC ACID ● DIMETHYLMETHOXY CHROMANOL ● TOCOPHEROL ● SODIUM PHYTATE ● FRAGRANCE (PARFUM) ● FARNESOL ● PHENOXYETHANOL ● CHLORPHENESIN


text: Põllumajandus on majandusharu, mis tegeleb mulla harimise ning toidu, loomasööda ja muude looduslike toodete (toiduainetööstusele, tekstiilitööstusele, naha- ja jalatsitööstusele, farmaatsiatööstusele jt tooraine) tootmisega teatud kultuurtaimede ja koduloomade kasvatamise teel. Põllumajandusharude rühmad on taimekasvatus ja loomakasvatus. Maamajanduse ja eelkõige põllumajanduse teadusliku uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse põllumajandusteaduseks. Taimekasvatusega tegeleb agronoomia ja loomakasvatusega zootehnika. Põllumajanduslikku tootmist mõjutavad Looduslikud tingimused: reljeef (mägise pinnamoega piirkonnad on ebasobivad põllumajanduse arenguks, tasased alad soodsamad), kliima (temperatuurid, sademete hulk ja aastane jaotus, vegetatsiooniperioodi pikkus), mullad (viljakus). Majanduslikud tegurid: kapitali olemasolu, tööjõud (hulk ja kvaliteet), turg toodangule, valitsuse poliitika (toetused, laenude võimalus, soodustused jne) Põllumajandus koos metsanduse, kalanduse ja jahindusega kuulub majanduses esmasesse ehk hankivasse sektorisse. Esmasektor rahuldab ühiskonna esmaseid vajadusi ja vähearenenud ehk agraarühiskonnas töötab esmasektoris suur osa elanikkonnast. Kõrgelt arenenud infoühiskonnas on esmasektoris hõivatud inimeste arv väga väike. Põllumajanduslikku maad on ligikaudu 30% ja haritavat maad 10 % kogu Maakera pindalast. Ajalugu Vanimad seniavastatud (nisu)põllud on leitud Karacadagis (tänapäeva Türgi aladelt). Nende vanuseks 8000 aastat eKr. Seda peetakse mullaharimise ja loomakasvatuse alguseks, mis toimus neoliitikumis ehk nooremas kiviajas, neil aladel eristatakse nn keraamikaeelset neoliitikumi ehk nooremat kiviaega (Ees-Aasias ja Vahemere mail). Tekib rahvastiku kasv ja hajumine, kasutatakse lihvitud tööriistu, rajatakse savi- ja palkehitisi, ehitatakse kindlustatud asulaid ja monumentaalkalmeid. Sumerite poolt võetakse umbes 4000 aastat enne Kristust kasutusele maa harimises ader ning järgneva aastatuhande jooksul rajatakse kõrgetasemeline niisutuspõllundus. Põllumajanduse ajalugu Eestis Eestisse jõuab maaviljelus 4000...3000 eKr. Vanim kaera õietolm on leitud Põhja-Eestist, pärinedes aastast u 4000 eKr. Veidi hilisemast ajast on esimesed märgid odrast Hiiumaalt Kõpu poolsaarelt ja nisust Põhja- ja Lääne-Eestist u 3500 eKr. Umbes samal ajal algab maaviljelus ka Lõuna-Skandinaavias. Tolleaegne põllupidamine jäi aga siiski erandlikuks tegevuseks, ilma, et oleks nimetamisväärselt mõjutanud asustust ja ainelist kultuuri. Pikaajalisi asulaid ei tunta, arvatavasti liiguti palju ringi. Rohkem tõendeid põlluharimise kohta on nöörkeraamika kultuuri ajajärgust – umbes III aastatuhat enne Kristust. Matmispaikadest ja asulakohtadest on koduloomade luid ja söestunud odra teri. Suured muutused Eesti alade põllumajanduses leidsid aset I aastatuhande esimesel poolel enne Kristust. Hoogustus metsade mahavõtmine ja aletegemine, saadud metsamullal hakati kasvatama kultuuristatud taimi. Kasutusele võeti konksader ning kuuselatv- ja karuäke; samuti hakati kasutama veoloomi. Rannikualadel tekkisid esimesed põllupeenardega ümbritsetud põllusüsteemid. Neist vanimad on fikseeritud Põhja-Eesti loopealsel Saha-Lool. Vanimad seniavastatud muistsed põllud on rajatud avarale õhukeste paepealsete muldadega loopealsele. Põldudega kaetud ala võis ulatuda isegi 40–50 hektarini. Uuemate uurimistulemuste põhjal on Valter Lang Saha-Loo esimesed põllud dateerinud väga varasesse aega – 14.–11. sajandisse eKr. Arenev maaviljelus tõrjub küttimise ja kalastuse tagaplaanile. 600/500 eKr rajatakse esimesed ulatuslikud põllusüsteemid, nn keldi põllud, mis on laialdaselt levinud ka Skandinaavias ja Kesk-Euroopas. Põlde küntakse konksadraga, mida veavad hobused või härjad. Kasvatatakse põhiliselt otra, nisu ja kaera, õlikultuuridest lina. Põllumajanduslik asustus koondub valdavalt Põhja- ja Lääne-Eestisse, kus paiknevad kergemini haritavad õhukesed paepealsed mullad. 50/100 pKr muutub maaviljelus järjest tähtsamaks ja inimesed jäävad paiksemaks. Arvatakse, et sel ajal Põhja- ja Lääne-Eesti asulakohtades välja kujunenud külad püsivad samal kohal tänapäevalgi. Majanduslikust seisukohast lähtudes oli varase põllumajandusega ühiskondades tegu naturaalmajandusega, kus kogu vajaminev toodeti ehk tehti oma talu või ka küla piires. Puuduvad esemed vahetati kaup kauba vastu, raha ei tuntud ega kasutatud. Ehkki Eesti linnad hakkasid industrialiseeruma juba 19. sajandi lõpus, jäid Eesti Vabariigis põllumajandustooted üheks põhiliseks ekspordiharuks ning ka nõukogude ajal rahuldas Eesti põllumajandus kohaliku vajaduse ja selle toodangust jätkus ka massiliseks väljaveoks ülejäänud Nõukogude Liitu. Põllumajanduse osakaal Eesti majanduses langes järsult alles pärast taasiseseisvumist ja omandireformi, mille käigus suurmajandid (kolhoosid ja sovhoosid) lagundati ja erastati. 1990. aastate lõpust on põllumajanduses hakanud taas valitsema suurettevõtted, väikefarmid aga tegelevad maaturismi, mahepõllunduse ja nišiturgudega. Põllumajandusliku tootmise vormid Segatalud – põllumajandustalu, kus kasvatatakse erinevaid põllukultuure ja peetakse loomi oma tarbeks, kuid toodangu ülejäägid (mõni toode) lähevad müügiks. Iseloomulikud arengumaadele, kus viiakse läbi agraarreforme. Spetsialiseeritud suurtalu – moodne kõrgtootlik taluvorm, kus on spetsialiseerutud enamasti vaid ühele tooteliigile (lillekasvatus, piimakari, maitsetaimed, teravili jne). Spetsialiseeritud suurtalud on levinud peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas, nende arv kasvab ka Jaapanis, arengumaades leidub neid veel vähe. Ekstensiivsed teraviljatalud hõredasti asustatud kuiva kliimaga piirkondades Põhja-Ameerikas ja Austraalias, Venemaa ja Kasahstani steppides jm rohtlaaladel. Teraviljatalud on väga suure pindalaga ja seal kasvatatakse peamiselt nisu. Sageli tuleb farmer tallu ainult külvi ja -lõikuse ajaks ning palkab selleks perioodiks sulased. Kogu töö tehakse ära paari nädalaga, vili müüakse kohe elevaatorisse, seejärel sõidab omanik tagasi alalisse elukohta, sulased aga lähevad uuele tööle. Madala hektarisaagi kompenseerivad väikesed tootmiskulud, kuid vajatakse mitmesuguseid agraartööstuskompleksi pakutavaid äriteenuseid (elevaatorid, masinhoole, valveteenistus, jms). Rantšo on suur loomakasvatusmajand, kus peetakse tuhandepealisi lihaveise- või lambakarju, keda söödetakse aastaringselt looduslikel karjamaadel. Söödatagavarasid varutakse erakordseteks juhtudeks (pikaajaline põud vmt). Karjased kaitsevad karja röövloomade eest ja jälgivad karjamaade ühtlast kasutamist. Rantšo annab väga odavat toodangut, kuid selleks peab olema kümneid tuhandeid hektareid karjamaid. Suuremaid kulutusi tehakse vaid tõuaretusele ja veterinaarteenindusele. Rantšod on levinud USA kuivas lääneosas, Austraalias, Argentinas, Lõuna-Aafrikas jm. Istandus on suur taimekasvatusmajand, mis toodab saadusi (kohvi, suhkruroog, puuviljad jms) müügiks ja tegeleb nende esmase töötlemisega. Kõrge saagikuse tagamiseks pannakse suurt rõhku agrotehnikale (sordiaretus, väetamine, õiged maaharimis- ja hooldusvõtted, taimekaitse jmt). Istandus saab töötada vaid odava tööjõuga. Selleks olid ajalooliselt orjad, hiljem arengumaadest värvatud lepingutöölised. Arengumaades on praegugi palju istandusi. Hiigelfarm loomad koondatakse mitmekorruselistesse hiigelfarmidesse, mis paiknevad turu läheduses (sadamad, linnaäärne odav maa) ja kasutavad sisseostetud sööta. Kõige rohkem on rajatud linnu-, loomaliha- ja piimavabrikuid, seda eriti Jaapanis ja USA-s, kuid viimasel ajal ka arengumaades. Mahepõllumajandus Mahepõllumajandus on looduskeskkonda ja ökoloogilist tasakaalu arvestav ja seda säästev põllumajandussaaduste tootmistehnoloogia. Viljelevate taimede ja loomade valik ning pidamise kord peab silmas, et suurendada või säilitada mulla viljakust. See saavutatakse eri külvikordadel erinevate taimede kasvatamisel ja põllumajandusjäätmete (näiteks loomasõnniku) põllule viimisel tehislike väetiste asemel. Umbrohtude ja teiste seotud probleemidega võitlemiseks kasutatakse võimalikult minimaalselt sünteetilisi vahendeid, selle asemel kasutatakse rohkem biotõrjet. Põllumajandustootmine Eestis Eestis tegutses 2018. aasta seisuga põllumajanduse valdkonnas 2782 ettevõtet (juriidilist isikut). Valdkonna ettevõtted moodustavad kõigi Eesti ettevõtete: arvust 3,1%; töötajate arvust 2,2%; müügitulust 1,1%; toodetud lisandväärtusest 2,2%. 5,6% põllumajanduse valdkonnas tegutsevatest ettevõtetest on müügitulu suurem kui 1 miljon eurot (157 ettevõtet). Vähem kui 5% põllumajanduse valdkonna ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist. Suurimad Eesti põllumajandustootmise valdkonnad on teraviljakasvatus, piimatootmine ja loomakasvatus (lihaveised, sead, lambad, kanad). Statistikaameti lühiajastatistika andmetel oli 2020. aasta I poolaastal põllumajandusettevõtete müügitulu 320 miljonit eurot (+3,6% võrreldes eelneva aasta sama ajaga), kogukulud suurenesid samal ajal 4% ja olid 405 miljonit eurot sh tööjõukulud 71,1 miljonit eurot. Puhast lisandväärtust ei loodud, kuna tegevuskulud ületasid müügitulu 4,2 mln euro võrra, mis oli ligikaudu 1,5 mln eurot enam kui eelneval aastal samal ajal. Siiski on I poolaasta negatiivne puhas lisandväärtus põllumajandusettevõtetes üsna tavapärane, kuna peamine tulu kogu sektori toodangu müügist saadakse II poolaastal, kuid oluline osa kuludest tehakse II kvartalis. Võrdluses eelmise aastaga näitab lühiajastatistika, et põllumajandussaaduste üldise hinnalanguse ja realiseeritud mahu suurenemisest tulenevalt on suurenenud müügitulu enam kui kogukulud. Põllumajandussektori ettevõtted on jätkanud investeeringutega suuremas mahus kui varasematel aastatel. 2020. aasta I poolaastal investeeriti materiaalsesse põhivarasse (sh kapitalirent) 91,6 mln eurot, samal ajal müüdi materiaalset põhivara kolmandiku võrra väiksemas väärtuses kui 2019. aasta I poolaastal. Sektorit iseloomustavad näitajad Vaata ka Maaeluministeerium Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda Eestimaa Talupidajate Keskliit Põllumajanduse mõisteid Põllumajandusteadlaste loend Maamajandus Heinatööriistad Põllutööriistad Sordiaretus Koduloomade loend Põllumajanduse mõju keskkonnale Kasutatud materjal Raul Vaiksoo Aja lugu – Tea Kirjastus 2011 Eesti Maaelu Entsüklopeedia – Eesti Entsüklopeediakirjastus 2009 Eesti Põllumajandusentsüklopeedia I köide – Eesti Entsüklopeediakirjastus 1998 Ülle Liiberi eksamimaterjalid Garri Raagmaa loengumaterjalid Viited Välislingid Põllumajanduse tulevik - Eestimaa Looduse Fond Maaeluministeerium Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda Eestimaa Talupidajate Keskliit Põllumajandus.ee Põllumajandus Keskkonnaministeeriumi veebilehel Põllumajandus Keskkonnaagentuuri veebilehel Põllumajandus Keskkonnaameti veebilehel Põllumajanduse artiklid Äripäevas


Hele, 2005-10-06 22:53:45 jälgija: Tripilembus ja ohjeldamatu lobisemine on ilmselt miskit pidi seotud. Heelium: Nii et ma pean nõustuma, on küll seotud — pöördvõrdeliselt. Kohalik statistika näitab vastupidist - kaks kõige tripilembesemat jutustavad kõige rohkem. Ja neist kahest suurem jutustaja on ka suurem trippija, I guess ;) Heelium, Hele, 2005-10-06 23:12:22 No mitte päris (ehkki antud juhul, kui külas oleks hullumaja ja mitteliberaalne kord, siis pandaks sinna pigem mind, kes ma seda onni ei näe). Ma pean silmas seda, et kui vaadelda reaalsust, esitada küsimus, mis on reaalsus. Reaalsus on (näiteks): 1. Mõõdetavad protsessid 2. Nähtused, mida on nende seletamiseks vaja eeldada Ma ei hakka sügavalt sisse minema mingisse metafüüsikasse, vaid käsitlen asja üsna lihtsalt. Füüsikalist paradigmat kasutades saab inimestes toimuvaid protsesse seletada osakeste ja nende vastastikmõjude kaudu, samuti võetakse kasutusele keerukas matemaatiline konstruktsioon — väljad, ruum, ruumikõverus jne... Kõik need on “mittemateriaalsed objektid”, mis eksisteerivad ainult ühe füüsikalise paradigma konkreetse(te) teooria(te) ulatuses. Psühholoogilist paradigmat kasutades saab inimtegevust seletada asjade kaudu, mida ta näeb. Kõige lihtsam variant nende 100 külaelaniku tegevust ennustada-seletada on eeldada, et on mingi objekt, mille asukohaks on “küla keskpunkt” ja mille mõju nende inimeste tegevusele on selline, nagu oleks onnil, milles elab nõid. St. tekib selline objekt, mis mõjutab reaalsust (inimtegevust) ja mis on kirjeldatav asukoha ja kujuga. Füüsikalise reaalsuse kirjelduses sellist objekti ei eksisteeri — see on fantaasia. Samas — “onn”, “nõid” ja “küla keskpunkt” ei ole ainult füüsikalist reaalsust tähistavad märgid. Muud laadi inimliku sümboolika komponente tähistavad need isegi rohkem. Et nüüd lühidalt öelda: eksisteerib objekt, mis ei ole füüsikaline, aga mille olemasolu muutub reaalsuseks selle kaudu, et see mõjutab inimtegevust. Kõige lihtsam käsitlus selle objekti mõju ennustamiseks on eeldada, et sellel on “asukoht”, mis ei asu mitte mõttelises ruumis, vaid on seostatud teiste selle küla objektidega ja nende kaudu tegelikkusega, samuti on sellel teatav kuju ("onn, kus elab nõid"). Füüsikalise paradigma alusel ei ole seal ei onni ega nõida, ent mõne muu paradigma alusel on seal mõlemad *kellegi jaoks*. St. psühholoogiline ruum sellisel kujul on vägagi reaalne — selle tegelikkus mõjutab otseselt inimtegevust, ehkki see ruum on oluliselt keerukam, kui see osa sellest külast, mille täidavad need inimesed. Et nüüd teisiti sõnastada — paljud inimesed teavad, et eesti on riik ja sellel on riigipiir. Füüsikalises reaalsuses ei eksisteeri ei riiki ega piiri. Samas — inimtegevust mõjutavad sellised mõttelised objektid, millel on asukoht füüsikalises ruumis. Mõne muu liigi esindaja, nagu nt. kass või kajakas, ei pane riigipiiri üldse tähelegi ega oma mingit ettekujutust sellest, et ta viibib riigis. Kui me tahaksime kokku panna reaalsuse, mis vastab kõikidele liikidele (ja on seega objektiivne), siis oleks tegu teooriaga, mille põhjal on ülikeerukas seletada mõningaid inimtegevuse aspekte, mille seletamise “riigipiiri” (vähemalt inimeste jaoks) reaalseks tunnistamine samas väga lihtsaks muudab. Samas ei saa me panna hullumajja inimest, kes riigi piiri ääres seistes täpselt piiri vaatab ja ütleb, et seal on hoopis puu, mitte riigipiir. Antud juhul tuleb tunnistada, et samas ruumiasukohas eksisteerib kaks objekti — puu ja riigipiir, millest esimene on füüsikalise, teine psühholoogilise ruumi komponent. Samamoodi, nagu tavaline lauajupp võib ilma mingi füüsilise mõõdetava muutuseta muutuda lõikelauaks või firma x kontor firma y kontoriks. Kindlasti ei muutu füüsikaline reaalsus, vaid muutuvad psühholoogilised objektid ja nende mõju inimtegevusele. Heelium, Hele, 2005-10-06 23:14:53 Ma vaatlesin neist ühe tegevust ja leidsin, et üksikisiku elu vaadates on need suurused vähemalt ühel juhul pöördvõrdeliselt muutunud. Võtsin aluseks, et jälgija märkus puudutab reaalajas muutusi. Laiema statistika puhul oleks side tõenäoliselt nõrgem. Hele, 2005-10-07 00:04:48 puudutab reaalajas muutusi. jaa, protsessi peaks tõesti reaalajas jälgima... ehk peaks püüdma laupäevaks mõne blotteri hankida, eks siis saa jälgida neid jutukuse ja muid muutusi ;) Heelium, Hele, 2005-10-07 00:13:38 Postituste arvu on lihtne hinnata — pole arvutis, pole postitusi. Laiemas kontekstis küll oleks tegu keerukama teemaga :) Ants, 2005-10-07 00:35:51 Mis see blotter on, kas mingi Tähe 4 gadget, mis ühendatakse müstiliste kõvakettata arvutite külge, et paistakse tehnoloogia viimase sõnana? Ants, 2005-10-07 00:52:58 A räägi siis juba kõigile, kuidas asjad tegelikult on tegelikult ongi et on päriselt kaa Kogu aeg ju röägin. Ja ega mul ju budade brigaadi ei ole, kes tuleks ja tapetseeriks VIA-t päevast-päeva. Andruse puhul nüüd siis see ka ametlik, et ei usu. Või mida muud see pidi siis tähendama; ”Aga kes meile Olümposel Zeusi teeb?” Hele, Ants, 2005-10-07 01:17:08 Ei ole seda Tähe 4 ega Riia 142... 33338, 2005-10-07 06:49:57 uvitav miks siin eelistatakse POLEle EJJ OLEt ja mikks kasutatakse ni sageli topelt ejttust? nagu näjttäks Antts: ja ega mul ju pudade prig"aadi ejj ole... > ja ega mul ju pudade prig"aadiole... kujd olen samasugust kasutust tähäldand ka varem ning üsna sageli. levi, 33338, 2005-10-07 08:46:57 Maitse asi. Sõnaotseses mõttes just sõna kasutamise maitse (ingl. ‘smell’) asi. Selline eitus ei ole ju sugugi nii halb, ehkki tõsi, et seda soovitatakse vältiga. Isiklikult arvan, selline soovitus ei ole mõistlik. Samuti jäävad sellise soovituse motiivid arusaamatuks. Neil eituse juhtudel on ju tegemist eituse rõhutamisega elik topeltrõhutusega. Selliseks topelteituseks elik rõhutatud eituseks on ka ju näiteks “ ilma arvutita”. Nõus, et eituse märgistamiseks võiks ju piisata “arvutita”, kuid siinjuures ei ole mu meelest mõistlik ignoreerida topelteituse kasutamise psühholoogilist põhjust. Tahad suud raamidesse panna? levi, 33338, 2005-10-07 08:48:18 vältiga -> vältida 33338, 2005-10-07 09:34:33 ráamidest txhusam on KA.SST. aga ejttusest edasiejjetades märgin et topeltejttus ejj äjri rxhutatuna, mujdu liikksena küll. tejnelugu on mujdugi murrdelise ejttusega. selle tunttujm esindaja on punane Arnold, kes pidevalt kasutab EJ (tea/ole/saa/...) MITTE. viimane meenutas múlle kohe vranss"eepärast sönössüjp"aa ... (je NE suis PAS ...) - ma pole ... DiaTheo, 2005-10-07 09:49:15 Ärand nudi nüüd seda meite keelt sedapalju. Mis on üks kuiv EI POLE mahlaka EI POLE MITTE kõrval:-) Vaata kui palju võiks tähti sõnades vahele jätta, sisukandvust seejuures kahjustamata. Ratsionalism pole mitte (SIC!) õige optimumi kriteerium keelepruugis. DiaTheo, 2005-10-07 10:10:35 levi ja 33338, valgustage Teadmatuse Oru elanikku - millal on topelteitus rõhutatud eitus ja millal jaatus? Saab sellele jämedalt rusikaga ka pihta või on tegemist peene keelerafinessiga? Viimasel juhul võite seletamata jätta, nagunii minuni ei jõua:-( Kui ehk vast blotteri abil:-) levi, DiaTheo, 2005-10-07 10:49:53 millal on topelteitus rõhutatud eitus See on minu isiklik määratlus. Mõtlesin selle välja kohapeal, just siis ja sel hetkel. Kuid samas oli sellise määratluse aluseks matemaatikas tuntud tehe, milles esinevad 2 või rohkem miinusmärgiga arvu. ja millal jaatus? Selleks peaksid sõnad enne arvudeks muutuma. Eitused miiniusteks ja jaatuse plussideks. PÕhimõtteliselt oleks selline variant ju täitsa võimalik. Vähemalt esialgsel pilgul. Muidugi saaks sellise keeleloogika ülesehitamine äärmiselt tugeva vastupanu osaliseks... A mis puutub sellesse, kas keeleliselt oleks võimalik väljendada topeltjaatust elik rõhutatud jaatust, siis leian, et on küll. Pakun selle poole esindajateks välja näiteks “koos naisega” (samas võiks kasutada selle asemel “kõndisin naisega”), 33338, 2005-10-07 11:39:33 rxhuliseks muudab sxnad laúses selle esitaja. kujd kuj lause mxnikorrd kensakalt kxlab (ise lugedes), sis vxjjb katsetada selle kensaka koha erilise rxhutamisega. vahel se xnnestub ning sobib, vahel onn aga lause lihhtsalt vigaselt moodustatud. ejttusest vxjjb jaattussáada tejse ejttuseabil, seda nimetatakse ejttuse ejttamiseks. aga máakeeles se alati ej tojmi. tanskis onn aga ejttusele ejttavalt vasstamiseks mxéldud eraldi sxna - JO (JA ja NEJ kxrval). esitin ned tanski ametlikus kirjaviisis, norsskmánnidel on NEI. 'äälduvad nad aga vasstavalt NAJJ ja NÄJJ. Novaatsiis, teie omavahelisest vestlusest jäi mulle mulje, et selline grammatiline vorm - rõhutatud jaatus/eitus - täitsa eksisteerib:-) levi, 33338, 2005-10-07 12:00:11 kasutab EJ (tea/ole/saa/...) MITTE Huvitav on, et selliseid topelteitusi (või võiks nimetada ka eituse täiendiks, kindlustamiseks) peetakse ebasoovitavaks (koolis ehk saaks lausa hinde 2), kuid samas jaatuse puhul on selline loogika täiesti aktsepteeritav. Näiteks “on küll olemas”, “ja, mul on olemas”, “ju on olemas”, “küll on” jne. Soome k samad analoogid. Seetõttu jääb mulle küll (sic!) arusaamatuks, miks ei peeta ilusaks vormi “ei mitte”, kui see on niiehknaa üheselt arusaadava tähendusega. nipitiri, 33338, 2005-10-07 12:05:05 kassa keelenäitamise ka selgeks said? taani keeles... ma mõtlesin... eituse eitamisest... matemaatilise lauseanalüüsiga tavakeelele peale minna pole just viisakas... :) suhtlemises on head osaeitav ja osajaatav kõneviis... juurakeel on vist ainult sellekohase soodumusega (ajuehitusega?) mõistetav... jälgija, 2005-10-07 12:27:46 _suhtlemises on head osaeitav ja osajaatav kõneviis..._ Mittemidagiütlev kõneviis on kah päris levind.


text: Sõbrapäeva eel otsustasid Piret (25) ja Ave (31), et teevad oma meestele selle päeva puhul üllatuse. Nad leidsid interneti vahendusel CrazyDeal.ee-st soodsa Hotell Yes puhkusepaketi, otsustasid selle soetada ning üheskoos väljasõidu korraldada. Sõbrapäevapakett kahele lubas spaapaketti koos majutusega kahele luksusklassi numbritoas, pokaali veini, tasuta hommikusööki restoranis ning vee- ja saunamaailma ühekordset piiramatu ajaga külastust ja lisaks veel pisemaid soodustusi. Usalda, aga kontrolli Esialgselt plaanisid naised puhkust nädalavahetuseks, mitte valentinipäevaks, seetõttu otsustas Piret enne pakettide väljaostmist pakkujalt järele uurida, kas soovitud ajaks vabu kohti on. Saades vastuseks, et nädalavahetusel on kõik kohad kinni, jäi kuupäevaks 14. veebruar. Samal ajal uuris Ave pakkuja kodulehekülge, isegi menüüdeni välja. Kuna klienditeenindaja valdas eesti keelt vähe ning telefonikõne ajal oli raskusi üksteisest arusaamisega, palus Piret kindluse mõttes broneeringu kinnitus edastada oma e-posti aadressile. Hoolimata sellest, et Piret ütles nii oma ees- kui perekonnanime teenindajale tähthaaval, saabus postkasti kinnitus, millel seisev nimi oli sootuks teine. Suhtlemisprobleemid ilmnesid ka protseduuride kirjapanekul. Seekord helistas hotelli Ave. Esialgu korrutati telefoni teel protseduure puudutava küsimuse peale, et vabu magamiskohti selleks päevaks neil ei ole. Kuid pärast kannatlikku selgitustööd, et toad on juba broneeritud ja soov on hoopis massaaži lisaks juurde võtta, jõudsid nad ühisele arusaamisele. «Olgu selle suhtlemisega, kuidas on, vähemalt saime nüüd kõik soovitu ette broneeritud,» arutlesid naised omavahel. Ebameeldivused algasid esimesest minutist pärast kohalejõudmist Sihtpunkti jõudes tabas puhkajaid esimene tagasilöök. «Kõik algas sellest, et meile ei teatatud ette saunamaailmas toimuvast remondist,» ütles Piret. «Saime aru, et see oli täiesti plaaniline, mitte midagi erakorralist,» lisas ta. Kogu seltskond oli nördinud, et remondist ei teavitatud neid eelnevate telefonivestluste käigus, samuti ei leidnud nad ühtki sellekohast märget koduleheküljelt. «See lõi meie plaanid täiesti sassi, sest tulime sinna ju puhkama ja olime arvestanud, et veedame õhtupooliku saunades,» märkis Piret. «Selle asemel pakuti meile, et mingu me jalutagu rannas, kusjuures väljas tuiskas ja hakkas juba pimedaks minema,» lisas ta. «Ei mingit vabandamist ega pakkumist, kuidas seda meile kompenseerida,» kirjeldas puhkusele naasnu. Hotell Yes vanemadministraatori Nadezda Saveljeva selgitusel said nende töötajad saunade sulgemisest teada alles pool tundi enne klientide saabumist ning seetõttu ei olnud võimalik sellest neile ette teatada. Kuna hotell ja saunamaailm asuvad eraldi majades, ei õnnestunud puhkajatel välja selgitada, kes oleks pidanud sellest neile ette teatama, sest üks asutus ajas süü teise kaela ja vastupidi. «Saunamaailma pääsesime alles järgmise päeva lõunal kella 12 ajal, mil tegelikult plaanisime juba alustada tagasisõitu koju,» lausus Piret. «Otsustasime siiski jääda,» märkis ta. Hotelli vanemadministraatori sõnul pakkusid nad klientidele spaakompleksi kasutamist järgmisel päeval ja administraator lubas lahkuda hotellist mitte keskpäeval, vaid pärast saunade külastamist. «Nii ka tehti, kliendid lahkusid hotellist õhtul kella viie-kuue paiku. Tavapäevadel maksab see lisaaeg 25 eurot,» märkis Nadezda Saveljeva. «Pakkumise sees ei olnud kirjas, et kliendid peavad saunamaailma saabumise päeval külastama, neil on alati võimalus teha seda järgmisel päeval,» selgitas Saveljeva. Seda, et saunamaailma ei olnud võimalik konkreetsel päeval külastada, ei pea hotell enda süüks. «Sellel olid oma põhjused,» märkis ta. «Meeldivaid üllatusi» sai seltskond tunda ka õhtul Lisaks saunamaailma probleemile pidid puhkajad õhtul pool tundi tuule ja tuisu käes hotelli ukse taga ootama, sest käisid koos õhtust söömas teises hotellis ja jõudsid tagasi tund enne südaööd. «Uks oli kinni ja kiri väljas, et vabu tube ei ole ning öist kauba müüki ei toimu,» märkis Ave. «Koputasime uksele, käisime ümber maja, kuid abi me ei saanud. Selgus, et ka uks, mis ühendas administraatori ruumi ning hotellitubadesse viivat koridori, oli samuti lukus, nii et inimesed, kes olid hotellis, ei saanud meid samuti sisse lasta. Ainuke telefoninumber, mille ukselt leidsime, oli turvafirma oma. Helistasime isegi sinna,» kirjeldas ta pöörast olukorda. Poole tunni möödudes saabus lõpuks administraator ja mainis seltskonnale midagi köögis abis olemisest. Taaskord ei mingit vabandust. Administraatori sõnul pannakse hotelli uks kinni südaööl. «Ukse peal on silt, millelt leiab administraatori telefoninumbri ja see töötab 24 tundi ööpäevas. Nii on klientidel alati võimalus saada ühendust administraatoriga ja majja sisse pääseda,» selgitas Saveljeva. Kuid lisaks sai seltskond tunda ridamisi muidki väikseid ebamugavusi. «Alustades sellest, et me ei saanud lubatud LUX-tuppa sisse, kuna võtit keerates tuli uksele ka üks korralik «obadus» anda,» rääkis Piret. «Tuppa sisenedes selgus, et laelambid ei põle, kõikide põranda- ja laualampide jaoks ei jagunud pistikuid. Telekas mängisid vaid venekeelsed kanalid ja kui selle kohta küsisime, saime vastuseks, et peaks ikka eesti kanaleid ka näitama, aga et keegi on selle kuidagi valesti seadistanud. Aga appi meile keegi ei tulnud, et seda siis uuesti õigesti seadistada,» meenutab Piret toimunut. Kogu olukorra muutis veelgi keerulisemaks tõsiasi, et hotelli administraator ei rääkinud eesti keelt. «Kahjuks ei rääkinud meie seltskonnast keegi ka nii hästi vene keelt, et me oleks suutnud ennast perfektselt väljendada. Pakkusime välja, et suhtleme omavahel inglise keeles, kuid administraator ei osanud ka seda,» lausus Piret. «Minu arvates on see täiesti ebanormaalne olukord, kui eestlased lähevad Eestimaal puhkama ja ei saa nii lihtsaid asju oma emakeeles aetud,» lisas ta nördinult. Hotell Yes kinnitas aga Naine24.ee-le, et kõik administraatorid valdavad eesti keelt suhtlustasandil ja kõik eestikeelsed kliendid saavad infot hotelli või broneeringu kohta eesti keeles. Järgmisel päeval suundus seltskond saunamaailma kohe, kui see avati. «Saunad ei olnud keskpäevaks veel täiesti soojad. Samuti selgus, et selge sõnaga lubatud infrapunasaun ja hüdromassaaživann ei ole hinnas ning jaapani kümblustünn Ofurot ka ei olnud,» kirjeldas järgmise puhkusepäeva elamusi Ave. «Käisime siiski infrapunasaunas ja võtsime sellest tšeki ja meie tellimuse kinnitusest tehti hotellis koopiad, andsin ka enda pangaandmed,» rääkis Piret. «Kuna paketis lubati nende teenuste kasutamist tasuta, lubati see meile hiljem kompenseerida. Minu saadetud kirjale lubati vastust nädala lõpuks, kuid sain selle hiljem. Infrapunasauna kulud siiski kompenseeriti,» märkis ta. Seda kinnitas ka Hotell Yes vanemadministraator. Piret: «Oleksin pidanud juba tuba broneerides üritusele pidurid peale tõmbama» Oma kallimatele sõbrapäevaks üllatust valmistada soovinud naised tõdevad ühest suust, et igal juhul on nad väga pettunud. «Tulime puhkama heas usus, et veeta oma seltskonnaga üks mõnus sõbrapäev, kuid see oli kõike muud kui puhkus,» märkis Piret. Kuigi naised tegid enne broneeringut ja ärasõitu enda arvates piisavalt põhjaliku eeltöö, tuleb välja, et sellest ei olnud abi. «Ma ei oska praegugi öelda, mida ma teisti oleksin võinud teha,» tunnistas Piret. «Fakt on see, et odavalt head asja ei saa. Oleksin pidanud juba tuba broneerides üritusele pidurid peale tõmbama, sest juba siis tekkisid probleemid,» kinnitab ta. Naised kutsuvad kõiki teisi puhkajaid seoses internetis pakutavate sooduspakkumistega üles olema ettevaatlikud. «Kui te ei ole teenusega rahul või tunnete, et teid on petetud, siis pöörduge kõigepealt teenusepakkuja poole, nõu võib küsida ka tarbijakaitseametilt,» soovitavad naised. Hotell Yes kinnitab, et selline situatsioon tekkis nende hotellis esmakodrselt: «Tänaseks on meie hotell klientide ees kõik kohustused täitnud ning konfliktsituatsioon on lahendatud.» Sama kinnitas ka sooduspakkumist vahendanud CrazyDeali portaali esindaja ning puhkusepaketi ostnud klient.


text: MIS ON BIOREVITALISATSIOON? Kui tõlkida sõna sõnalt saame tähenduse - Bioloogiline elustamine See on uudne ja tõhus metoodika naha toonuse ja elastsuse taastamiseks, et saavutada noore ja terve naha värv ja jume. Kui Te arvate, et see metoodika põhineb ainult kortsude täitmisel – vastame EI. Antud metoodika mitte ainult tasandab naha pinda, vaid parandab naha väljanägemist ja taastab noorele nahale omase epidermise keskkonna ning aeglustab märgatavalt naha vananemist. CRM Soft kasutatakse edukalt nii monoteraapias, kui ka naha vananemise profülaktika ja korrigeerimise kompleksprogrammide koosseisus. Kellele on mõeldud CRM Soft? CRM Soft on kõikidele klientidele, kellel on kahjustunud naha terve jume, vähenenud naha elastsus. Sõltumata põhjusest, kas on see siis naha vananemine, UV päikse kiirtest tekkinud kahjustus, nahal olnud haige-stumised, või siis kiire kehakaalu kaotus ja muud, saame tõhusalt taastada nahka CRM Soft abil. Millistel naha tsoonidel saab kasutada CRM Soft? CRM Soft saab kasutad kõikidel naha piirkondadel, mis vajavad taastamist. Sageli kõige kiiremini naha elastsus kaob avatud piirkondadel, mida mõjutavad päikse kiired: nägu, kael, dekoltee, käed, ning kõige rohkem vajame just nendele piirkondadele hooldust.


text: "Saatan ihus" ("Le diable au corps") on Raymond Radiguet' romaan, mis ilmus 1923. aastal pealkirjaga "Coeur vert" ("Roheline süda"). Eesti keeles ilmus raamat Tallinnas 2001. aastal Margot Endjärve tõlkes. Romaani hakkas Radiguet kirjutama 1920. aastal Carqueiranne'i kalurikülas Touloni lähedal. Enne raamatu ilmumist luges Jean Cocteau romaani katkendeid Jean Hugo stuudios Palais-Royalis. Teiste seas oli kohal ka Pablo Picasso. Madame de Beaumont jäi lugemise ajal magama. Selle romaaniga sai Radiguet rikkaks ja kuulsaks. Romaan jutustab koolipoisi ja noore abielus naise armastusloo, mis on Daphnise ja Chloe loo tänapäevane versioon. Autor kasutab autobiograafilist ainest: aastail 1917–1919 oli tal suhe endast vanema naise Alice'iga, kelle abikaasa oli sõdurina rindel. Süžee Minategelane, 15-aastane poiss, võtab koolist vaba päeva, et kohtuda 19-aastase naise Marthe Lacombe'iga, kes valmistub pulmadeks ja ostab mööblit. Esimesel kohtumisel leiavad nad, et mõlemale meeldib Charles Baudelaire'i "Kurja lilled". Pärast Marthe'i abiellumist läheb tema mees Esimese maailmasõja rindele. Minategelase ja Marthe'i armastus algab arglike lähenemiskatsetega. Lõpuks jõuab nende meelelisus välja tülideni ning poiss muutub julgemaks. Nad lähevad Pariisi, kus hulguvad lõputult ringi. Kohe pärast relvarahu väljakuulutamist sureb Marthe poisi last sünnitades. Surmas on suuresti süüdi sunnitud kõndimine külma ilmaga, sest poiss ei julgenud hotellituba küsida. Retseptsioon Raamatu ilmumise päeval, 10. märtsil 1923. aastal sõnab Radiguet Nouvelles littérairesises avaldatud artiklis: "Mis aga puudutab raamatu "Saatan ihus" kangelasse (keda hoolimata sõna "mina" kasutamisest ei tohiks ära segada autoriga), siis tema draama on mujal. See draama sünnib rohkem oludest kui kangelasest endast. Siin on näha, kuidas sõjast tingitud vabadus ja jõudeolek kujundavad noort poissi ja tapavad noore naise. See väike armastusromaan ei ole pihtimus, ja seda eriti hetkel, mil ta kõige rohkem näib seda olevat. On liiginimlik pahe uskuda ainult selle siirusesse, kes end süüdistab; nii et kuna romaan nõuab reljeefsust, mida elus harva leidub, siis on loomulik, et just võlts autobiograafia tundub kõige ehtsamana." Kirjastaja Bernard Grasset saatis ajakirjandusele autori fotosid, millest peegeldus tema noorus. Kinos näidati, kuidas Radiguet kirjastuse lepingule alla kirjutas. Raamat oli väga menukas. Romaan šokeeris paljusid kriitikuid julge hoiaku ja skandaalse minategelase tõttu. Raamat on köitnud mitut noorte lugejate põlvkonda, samastades end romaani tegelastega. 1952. aastal esitles üks vihane lugeja end abielumehena, keda raamatus on petetud. 1946./1947. aasta film 1946. või 1947. aastal tegi režissöör Claude Autant-Lara romaani järgi filmi "Le diable au corps". Stsenaristid olid Jean Aurenche ja Pierre Bost, operaator Michel Kelber ja helilooja René Cloërec. Osatäitjad olid: Micheline Presle (Marthe Grangier) Gérard Philipe (François Jaubert) Palau (härra Marin) Denise Grey (proua Grangier) Jeanne Perez (proua Marin) Henri Gaultier Jacques Tati (sõdur sinises) Film on mustvalge ja kestab 122 minutit. Pärast abiellumist on naise nimi Marthe Grangier. Sõja ajal töötab ta sõjaväehospidalis õena. Vanemad sunnivad Marthet abielluma. Koolipoisi nimi on François Jaubert. Naine väsib poisi isekusest ja ebaküpsusest ning jätab ta sinnapaika, abielludes ohvitseriga, keda ta ei armasta. Mõni aeg hiljem armub Marthe siiski François'sse, kuigi poiss ei ole muutunud. 1986. aasta film 1986. aastal tegi Marco Belloccio romaani ainetel filmi "Il diavolo in corpo". Selles mängisid Maruschka Detmers, Federico Pitzalis, Anita Laurenzi ja Riccardo De Torrebruna. Film kestab 110 minutit. Roomas armub üliõpilane Andrea Giuliasse, kes on kihlatud endise terroristiga ja kannatab foobiate all. Suhe pidurdamatu Andreaga aitab Giulial hirmukujutlustest vabaneda. Prantsuse romaanid 1923. aasta kirjandusteosed


Kapten Granti lapsed Epub Books by Jules Verne Noorsoo üks armastatumaid raamatuid, «Kapten Granti lapsed», ilmus seikluskirjanduse meistri Jules Verne'i sulest 1866. a. Tol ajal oli Jules Verne juba tunnustatud kirjanik, kel seljataga rasked ja töörohked otsinguteaastad. Jules Verne sündis 1828. a. advokaadi perekonnas Prantsuse sadamalinnas Nantes'is, kus ta ühtlasi oma noorusaastad veetis. Tulevasel kirjanikul oli juba lapseeas tihedaid kokkupuuteid sadamaeluga, laevadega, meremeestega. Siit oli pärit ka tema seikluskirg ja soov oma silmaga näha võõraid ja kaugeid maid. Jules Verne oli sooritanud mitmeid laevamatku Euroopa meredel, hiljem käinud Ameerikas ja Aafrikas. Sirgunud noormeheks, hakkas Jules Verne suurt huvi tundma peale geograafia veel igasuguste saavutuste vastu teaduses üldse, eriti aga tehnikas. Langes ju Jules Verne'i elu ja looming ajaliselt ühte suurte geograafiliste avastustega, tormilise arenguga teaduses ja tehnikas. Download Kapten Granti lapsed PDF Download Kapten Granti lapsed ERUB Download Kapten Granti lapsed DOC Download Kapten Granti lapsed TXT Reviews of the Kapten Granti lapsed Download EBOOK Kapten Granti lapsed by Jules Verne Online free


Evelin Ilves: Ma ei taha pärast balli kedagi näha(100) "Jood aga vett ja surud kätt, see on täispikk tööpäev," ütleb Evelin Ilves päev enne vabariigi aastapäeva õhtust pidulikku vastuvõttu, mis tähendab esipaaridele alati üht rängemat tööpäeva. "Meie emotsioonid hakkavad alles pärast seda," räägib Evelin Ilves ajakirjale Kroonika, kuidas tema ja president Ilves aastapäeva tähistavad. "See üritus võtab tühjaks, pärast seda ei taha kedagi näha. Kui ehk mõni lähedane sõber või tuttav välja arvata," jutustab meie esileedi. Kas just samal ööl pärast pidu Vanemuises, aga järgmise päeva lootis presidendipaar veeta juba oma kodutalus Ärmal. "Järgmisel päeval teen kodus sauna ja uisutan," lausub Evelin.


I. SISSEJUHATUS


text: Renoveeritud aastal 2011, garanteerib Serene Guest House külalistele mõnusa viibimise Suratthani's äri või puhkuse eesmärgil. Paiknedes vaid 5. Km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Central Plaza Surat Thani, Taksini haigla vahetu lähedusega. Serene Guest House pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Suratthani's. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida pesuteenus, parkimisteenindus, kiirbussi teenus, ekskursioonid, jalgrattarent. Astu ühte 4-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil, nagu mõnest toast leitav tasuta pudelivesi, pesumasin, jagatud vannituba, laud, rõdu/terrass. Kas oled fitness'i entusiast või otsid vaid viisi end peale rasket päeva lõdvestada - meelelahutust leiad tippklassi teenuste hulgast, nagu aed, massaaž. Mis iganes on Sinu Suratthani külastuse põhjus, on Serene Guest House perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


7. I lisas nimetatud osaline on konventsiooni I lisas nimetatud või konventsiooni artikli 4 lõike 2 punkti g alusel teate esitanud osaline.


Tiit Terik: ebaseaduslikult ehitatud maja ei tohiks linn heaks kiita, see tuleks lammutada(152) Nõmme linnaosa vanema Tiit Teriku sõnul on aadress Sihi 108 Nõmmel nüüdseks väga kuulus. Õigupoolest kurikuulus. Sinna kinnitatud projekti eirates ehitatud maja Teriku sõnul püsti jätta ei tohiks. "Nii, nagu ma olen ka varem välja öelnud, ja ka mitmete teiste aadressidega seoses, kus Nõmmel on teadlikult mindud vastuollu välja antud ehitusloaga, ma arvan, et see ei ole selline tegevus, mida linn peaks tagantjärele seadustama või andma sellisele käitumisele oma heakskiidu," sõnas Terik. "Eelmisel suvel käis meediast palju läbi see kaklus, mida ma pidasin Ravila tänava 3 osas. Kindlasti on ka lisaks Sihi tänavale veel neid aadresse, kus on omanik teadlikult teinud väikse krutski sinna juurde," sõnas Terik. "Ma loodan, et linnaplaneerimise amet, nagu ta on välja öelnud, valmistab ette seda dokumentatsiooni, mis peaks andma väga selge signaali, et selline tegevus ei ole linna jaoks aktsepteeritav. Omanik peab arvestama sellega, et selline olukord, mille ta täna on endale tekitanud ilusa valmisehitatud maja näol, läheb muutumisele," viitas Terik hoone lammutamisele. Kui luba on antud hoone rekonstrueerimiseks ja ehitatakse hoopis uus ja täiesti teistsugune maja, siis selle püsti jätmine muudaks ehituslubade võtmise, linnaplaneerimisliku protsessi, linnapoolse ja laiemalt omavalitsustepoolse kontrolli tegemise mõttetuks, isegi, kui maja on ilus ja hästi ehitatud. "Võiks ju kõik ehitada kuhu iganes ja mida iganes, siis võiks ju Delfi oma toimetuse ka ehitada fibo plokkidest Raekoja platsi. Sellepärast ongi oluline vaadata, mis kuhu sobib, ja selle jaoks on kindel regulatsioon," rõhutas Terik. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71310881


text: Tessaloonika vaga Theodora [teod'oora] (ka vaga Teodora; kreeka keeles Θεοδώρα 'Jumala and'; umbes 812 Aigina saar – 29. august 892 Thessaloniki) on õigeusu ja katoliku pühak, kes elas Bütsantsis nunnana eeskujulikku elu vagaduses ja kuulekuses. Tessaloonika vaga Theodora vanemad olid kristlased Antonios ja Chrysanthi (Chrysanthe), kes elasid Aigina saarel. Ta ristiti nimega Agapia. Theodora abiellus ja tal sündis kolm last, kellest jäi elama ainult esimene (tütar). Kreetal paiknevate saratseeni mereröövlite sissetungi ajal (umbes 823–830) asus noorpaar elama Thessaloniki linna. Nad pühendasid oma esimese lapse Jumalale ning andsid ta püha Stephanose kloostri hoole alla. Seal pühendus Theodora Jumala teenimisele kloostris ning pärast abikaasa surma sai temast sama kloostri nunn nimega Theodora. Ta elas selles kloostris nunnana 55 aastat. Pühaku eluloo järgi oli Theodora kuulekuse, paastu ja palvega Jumalale nii meelepärane, et ta sai imetegemise anni ja tegi imesid mitte ainult eluajal, vaid ka pärast surma. 868. aastal andis kloostri iguumenja Anna oma ameti üle Theodora tütrele Theopistele. 3. augustil 893 maeti Theopiste säilmed tema soovi kohaselt kloostri peakiriku narteksisse Theodora kirstu kõrvale. Theodora nihkus koos kirstuga, nagu oleks elus, ning loovutas koha oma ülemusele, näidates alandlikkuse eeskuju isegi pärast surma. Ühest avausest Theodora haua alumisest otsast, ühest lambist ja ühest pühaku ikoonist voolas imettegevat mürri nagu püha Demetriose puhul. Klooster kandis hilisematel sajanditel Theodora nime. Kui türklased 1430. aastal Thessaloniki vallutasid, pillutasid nad vaga Theodora säilmed laiali. Vaga Theodora on ka Thessaloniki linna kaitsepühak. Tessaloonika vaga Theodora mälestuspäev on õigeusu kirikus 5. aprill ja 29. august ning katoliku kirikus 29. august. Kokkuvõte pühaku eluloost Theodora (ristitud Agapiaks) oli pärit Aigina saarelt. Agapia isa Antonios, kes oli esipreester ja hiljem munk, ja ema Chrysanthi olid väga vooruslikud. Ema suri varsti pärast Theodora sündi ja isa eraldus mungana üksindusse, loobudes linnaelu mugavustest ja teenijatest ning jättes lapse Jumala ja oma lähedase sugulase ning endise ristiema hoolde. See naine andis oma puhta eluga Agapiale head eeskuju. Agapia oli seitsmeaastasena andekas laps, kes õppis kiriklikke tekste lugema ja kirjutama ning omandas osa psaltrist. Ta paistis silma ilusa kehaehituse ja näo poolest ning vanematelt päritud tagasihoidlikkuse poolest. Paljud saare suursugused mehed tahtsid temaga abielluda ja tüütasid sellega Agapia isa, kes elas erakuelu. Isa ei kannatanud pidevaid kosimisi välja ning otsustas lasta lapse laulatada ühe suursuguse Aigina mehega, kes oli tuntud oma tagasihoidlikkuse ja kõneanni poolest. Paar oli elu- ja mõtteviisi poolest väga ühtne. Saratseenid ründasid Aiginat ja hakkasid saart ründama, võttes palju kohalikke elanikke vangi. Mõned ka tapeti. Viimaste hulgas oli ka Agapia diakonist vend, kes surmati sõjakirvega. Selle inimeste poolt armastatud mehe surm oli kõigile kurvastuseks. Agapia mees ei talunud pidevat võõrusuliste kallaletungi ohtu ja küsis äialt nõu. Agapia isa kartis oma ainsa alles jäänud lapse pärast (tal oli kokku kolm last; ka tema esimene tütar, kes oli olnud nunn, oli surnud) ja soovitas kodusaarelt lahkuda. Paar asus elama Thessalonikisse, mis oli oma asukoha poolest ohutum ning oli märter Demetriose kaitse all. Agapia isa, kes oli nendega kaasa tulnud, eraldus ligipääsmatusse kõrbesse, vältides ikonoklaste, kelle võimu all kirik parajasti oli. Seal viibis ta elu lõpuni. Agapial ja tema abikaasal oli kolm last, kellest viimane ja keskmine varsti surid. Nad elasid äärmises vaesuses. Kõike seda oli väga raske taluda. Agapia julgustas oma abikaasat ja tegi ettepaneku tuua esimene laps anniks Jumalale, millega mees oli rõõmuga nõus. Nad läksid oma kuueaastase lapsega Luuka kirikusse, kus elasid ka mõned õigeusulised nunnad. Ikonoklastid olid selle kiriku arvatavasti tema väiksuse tõttu kahe silma vahele jätnud. Nunnade eesotsas oli Katariina, Agapia sugulane ja usutunnistaja Antoniose, hilisema Thessaloniki ülemhingekarjase õde. Temale andis Agapia oma lapse, et ta nunnaks pühitsetaks. Järgmisel päeval pühitseti laps nunnaks ja tema nimeks sai Theopisti (Theopiste). Vanemad läksid koju ja kiitsid Jumalat selle eest, et lapsest oli saanud nunn. Varsti pärast seda Agapia abikaasa suri. Agapia oli siis 24-aastane. Ta jaotas oma vara kolmeks osaks, millest ühe jagas vaestele surnu hingeõnnistuseks, ja otsustas otsida varjupaika oma sugulase Anna juurest, keda ikoonide austamise pärast taga kiusati. Ta läks kohe esimärter ja esidiakon Stephanose kloostrisse, võttes kaasa sada kuldraha (pärast seda, kui ta nunnaks sai, jäi kloostrile veel tema kolm ümmardajat ja kogu ülejäänud vara). Ta palus Anna (kes oligi selle kloostri ülem) ette maha langedes end nunnaks vastu võtta. Anna oli heameelega valmis Agapiat nunnaks vastu võtma, ent andis talle kloostris katseaja, et vältida kahetsust pärast leina lõppemist. Agapia ütles: "Kui sa kohe mind nunnaks ei võta, siis vastutad minu eest viimsel kohtupäeval." Paljude manitsuste ja õpetuste saatel käskiski Anna kohe preestrile käärid anda ning Agapia pöeti nunnaks ja tema nimeks sai Theodora. Kloostriülem kartis endiselt Theodora hinge pärast, sest tolle keha oli noor ning nägu oli õitsev ja meeldiv. Anna rõõmustas, nähes, et paastumine oli Theodorale juba algusest peale nagu hingamine, milleta ei saa elada. See omadus säilis tal elu lõpuni. Ta paastus ilma sunni ja vaevata. Seetõttu tahtis ta kloostris veel rohkem paastuda, kuid ta ei söandanud kloostriülemalt paluda endale suuremat paastu kui teistel ega rikkuda kloostri põhikirja, et õdesid mitte kiusatusse viia. Ta istus koos õdedega lauas, kuid peaaegu ei söönud. Sageli ei joonud ta nädal aega isegi vett. See ei jäänud kloostriülema eest kaua varjule. Kloostriülem soovitas seda ja kõike muud teha nii avalikult kui võimalik, sest ta armastas Theodorat, nähes tema äärmist alandlikkust ja hoolt pääsemise eest. Ta jälgis teda ka lihtsates ja tühiseks peetavates asjades, lubamata tal muretseda asjade eest, mis on hingele kasutud, ja soovitades tal ööl ja päeval avada oma teod ja mõtted, sõnad ja liigutused, ja mitte midagi teha ilma tema teadmata. Kui kurat hakkas teda kiusama ebapuhaste ja kirglike mõtetega, eemaldas ta need kohe innuka palvega ja mõtete avaldamisega ning igaveste piinade lakkamatu meenutamisega. Ta teadis, et kord saatanast lahti öelnuna ei ole sünnis rüvetada end kõlvatute ja räpaste mõtetega. Ja see oli tal seda kergem, et ta ei olnud upsakas oma õnnestumiste tõttu ega meelitanud end sellega, et ta paljudest erineb, vaid tal oli kahju, et ta on täielikust allumisest nii kaugel. Sellepärast pidas ja nimetaski ta ennast kloostriülema ja õdede kõlbmatuks ümmardajaks ning tegi üksinda peaaegu kõiki töid. Ta jahvatas jahu, tegi oma kätega leiba, keetis süüa, millest tal varem ei olnud tulnud mõeldagi. Peale selle käis ta turul ja kaugel maal, et kaup odavamalt kätte saada, tassis õlgadel suurt puude kandamit või midagi muud. Mõnikord võttis ta õlgadelt rätiku ja kandis midagi selle sees. Ja kui keegi, kes teadis tema suursugust päritolu, küsis vastu tulles, miks ta oma õilsust alandab, siis ta ei hakanud kuulamagi. Teiste jaoks oli märkamatum see, et ta käis pidevalt jumalateenistusel, võttis igast asjast vastavalt vajadusele osa ning püüdis maailma kärast alati kaugele jääda. Nii ta põlgas maailma austust ning suretas oma lihalikku loomust koos kirgede ja himudega. Theodora hakkas kloostriülema käsul meeleldi täitma ülesandeid kirikus. Ta kandis pidevalt mõttes või kuulas Jumala-sõna ning püüdis täita kõiki Issanda käske. Kurat otsis võimalust teda lõksu püüda. Teades, et Theodora pidas eriti kinni kahest käsust, milles on koos kogu Seadus ja Prohvetid (Mt 22:40), ning teades, et ka looduse seadused panevad vanemaid lapsi armastama, lahutades teise käsu esimesest, sisendas kurat oma tavalist võitlusviisi kasutades Theodorale mõtte suhtuda oma lapsesse erilise hoolitsusega. Tema laps oli üle toodud samasse kloostrisse, sest Katariina oli surnud. Theodora hakkas kloostriülemale peale käima, et laps viidaks mujale, sest tal on hale vaadata, kuidas ta käib räbalates ega saa suurt midagi süüa. Anna nägi läbi kuradi riuka ning tuletas Theodorale meelde, et Pühakirja järgi tuleb hoolitseda ainult hinge eest. Kui Theodora oleks tahtnud teha tütart kõhuorjaks ja riietada teda pehmetesse riietesse, oleks ta pidanud tütre panema ilmalikku elupaika, mitte Kristusele pühendama. Kas Theodora mitte ei tõotanud maailmast lahti öelda ning lahti öelda mitte ainult oma lihastest sugulastest, vaid ka oma elust? Mida tütrel tarvis on? Kas ta ei veeda aega pühakirja uurides, kas ta pole ehitud kõigi nunnavoorustega, kas ta ei sära nagu lamp nunnade seas? Või tahab Theodora tema hea tahte läbi lõigata? Kuidas ta saab üldse öelda, et tal on tütar kloostris? Mingu ta ja rahunegu. Kloostriülem lubas Theodorat karmilt karistada. Kui kloostriülem märkas, et Theodora teda kurvastusega kuulab, laskis ta Theodoral minna. Mõne aja pärast märgati jälle, et Theodora lohutab tütart ema kombel. Oli pühapäev ning kõik õed olid pärastlõunal kogunenud ühte ruumi ja igaüks rääkis midagi hingele kasulikku. Kloostriülem oli eraldi palvetamas, nii et Theodora oli tema silma alt ära, ja ta pööras rohkem tähelepanu tütrele kui sellele, mida räägiti. Kloostriülem tuli tasakesi ja jälgis õdesid, nagu ta sageli tegi. Ta nägi, et Theodora tegeleb õdede keskel tütrega, ning kutsus Theodora koos tütrega välja ja küsis sõrmega Theopistile näidates: "Theodora, kes see sinu jaoks on?" Theodora vastas aupaklikult: "Tütar." Kloostriülem küsis samamoodi ka tütre käest, ja see nimetas Theodorat emaks. Kloostriülem ohkas südamepõhjast ja ütles: "Teil on õnnistus Isalt ja Pojalt ja Pühalt Vaimult ja kõikidelt pühadelt isadelt ja minult patuselt nüüdsest peale teineteisega mitte sõnagi rääkida." Neid aga haaras seda rasket ja ootamatut keeldu kuuldes võitmatu hirm, nagu neid oleks kurdistanud jumalik hääl, ning nad läksid hirmuga oma kohale. Ning elades viisteist aastat ühes kongis, istudes ühe laua taga, tegeldes ühe tööga, sageli ka kasutades ühtesid kangastelgi, jahvatades ühel veskil, ja üldse veetes teineteisega vaba ja järelevalveta elu, täitsid nad seda käsku nii, et kui juhtus, et kloostriülem hüüdis Theodorat ja see kohe ei kuulnud, ei söandanud Theopisti talle kunagi öelda, isegi mitte emaks hüüdmata: "Theodora, kloostriülem hüüab sind." Ja seda ta tegi sageli, kuigi nad istusid koos ja tegelesid ühe tööga. Vaid ta ütles kellelegi: "Ütle emand Theodorale, et ülem kutsub teda." Sest nad ei rääkinud kunagi omavahel oma suuga. Samamoodi suhtus ka Theodora Theopistisse. Nii nad elasid viisteist aastat omavahel rääkimata. Siis jäi Theodora haigeks ning kõik õed palusid, et neile antaks luba omavahel rääkida. Paljude õpetuste saatel vabastas kloostriülem nad epitüümiast. Nad hakkasid omavahel rääkima samamoodi nagu kõigi teiste õdedega. Neil päevil oli nii karm talv, et vesi külmus ja muutus kivitaoliseks. Kloostriülem andis korralduse, et külma tõttu söödaks magamistoas. Ja juhtus, et kuuma vee katel pandi sellesse kohta, kus Theodora lõuendi peal magas. Tal ei olnud pehmete vaipadega aset ega lauda või midagi muud lõuendi all, mis külma läbi ei laseks, vaid ta magas niiske maa peal, lõuendi ja lambanaha peal. Ja katel ajas vett üle ning kogu see koht muutus niiskeks. Theodora võttis oma aseme ja laotas selle teise kohta, ütlemata kloostriülemale midagi. Kui kloostriülem nägi, et lõuend on teises kohas, ning sai teada, et see on Theodora oma, käskis ta Theodoral enda juurde tulla. "Miks sa ilma minu teadmata aseme ümber tõstsid? Kas sa ei tea, et seda, mida tehakse ülema korralduse vastaselt, nimetatakse üleastumiseks ja enesearmastuseks?" – "Ma tegin seda sellepärast, et ase läks niiskeks." Kloostriülem käskis tal võtta oma lambanahk ja magada kloostri siseõuel, et saada võitu omavolist ja naasta kuulekusse. Theodora läks talle määratud kohta, pööramata tähelepanu karmile ilmale, paduvihmale ja tugevale tuulele. Ta veetis kükitades öö lageda taeva all, sest vihmavee tõttu polnud võimalik istuda. Keskööks oli vihm lakanud ja sadanud palju lund ning vihmapiisad olid Theodora pead ja õlgu katval kaltsul jäätunud. Öise psalmidelugemise ajal kiitis kloostriülem õdedele Theodora usuvägitegusid ning ütles: "Ma olen kindel, et Jumal arvab ta õigluse pärast neljakümne märtri hulka, kes vabatahtlikult kannatasid külma, ja annab neile ühesuguse autasu. Sest olles maailmas rikkalikult mugavusi nautinud ja kloostris vaeva talunud, ei ole ta kunagi raskustele tähelepanu pööranud, vaid nüüdki kannatab külma käes Jumala-armastuse tõttu." Kui ta veel rääkis, siis üks nunn, kes oli kloostriülema lihane õde, ütles talle vaikselt: "Emand, sel ööl ma nägin taevast alla tulemas hiilgavat valguskrooni, mille ilu ja sära ma ei suuda väljendada. Ja kui ma imestasin, kelle kroon see võib olla, siis ma kuulsin häält, mis ütles: see on Theodora kroon." Kloostriülem kartis, et Theodora võib seda kuuldes uhkeks minna, tänas Jumalat ja keelas sellest nägemusest kellelegi rääkida. Ta käskis Theodoral kohe kirikusse tulla. Theodora tuli täiesti valgena, väljastpoolt lume tõttu ja hinge poolest taevasest valgusest kirgastatuna. Ta tegi oma tavalise kummarduse ja palus andestust, tõusmata enne, kui oli andestuse saanud. Kui õed küsisid, kuidas ta öö veetis, ütles ta: "Uskuge mind, õed! Võtnud kõigutamatu usuga vastu kloostriülema keelu, ei tundnud ma sel ööl ei vihma ega midagi muud kurba, vaid mul oli rõõmus ja lõbus, ja ma oleksin nagu saunas istunud." Sellepärast tahtis tolleaegne arhimandriit Johannes teha ta ühe teise kloostri iguumenjaks. Kui Theodora sellest kuulis, hakkas ta valju häälega nutma ja kloostriülema peale kaebama, arvates, et too on sellega nõus. Aga niipea kui ta nägi, et ka kloostriülem on sellepärast kurb, ütles ta: "Ärgu tehku keegi mulle vaeva (Gl 6:17)! Võimatu on minul patusel saada üleastujaks oma tõotustest Jumalale ning jätta maha see klooster, kus ma laususin oma tõotused. Ja hingede juhatamisest pole mõtet rääkidagi minul, kes ma veel lehkan maailma soo järele ega suuda hoida omaendagi hinge. Minge ja öelge arhimandriidile: pangu ta mind kas või kirikuvande alla, toogu mulle mis tahes kurvastus, minu otsust ei saa iialgi muuta. Kuulan Issandat, kes ütleb: "Kui keegi tahab olla esimene, siis ta olgu viimane ja kõikide teenija" (Mk 9:35). Ja: "nii nagu Inimese poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida" (Mt 20:28). Ja kui Issand niiviisi käsib, ja mina olen Tema ees tõotanud vanaduseni ja raugaeani olla kloostris ning oma nõtrust mööda teenida nii Teda kui ka õdesid, siis kes saab mind, kellel Jumal on abimeheks, siit eemale kiskuda?" Kui arhimandriit sellest teada sai ülistas ta Jumalat, kes oli andnud Theodorale niisuguse alandlikkuse, ning soovis palves, et Theodora meel jääks viimse tunni ja hingetõmbeni selles kavatsuses püsivaks ja muutumatuks. Kui Theodora oli 55-aastane, siis peapiiskop Theodor tegi arhimandriitide Ilarioni ja Dorotheose, kloostriülema ja kõikide õdede valikul iguumenjaks Theodora tütre Theopisti, sest kloostriülem oli jõudnud väga kõrgesse ikka ega saanud nägemise nõrgenemise ja kuulmise nüristumise tõttu enam õdesid juhatada. Ja lihane tütar sai Theodora vaimulikuks emaks ning au vältiv ja jumalakartlik Theodora oli veel kuulekam. Ja ühel päeval, kui ta kiirustas täitma mingit ülesannet, kukkus ta komistades maha ja põdes kaua. Juhtus aga, et endine kloostriülem kellegi poolt toetamata õue peal käies libises ja kukkus, ja sellest ajast peale ei saanud ta käia, vaid lamas asemel. Neljandal aastal hämardus ka tema mõistus, ja ta elas veel kolm aastat. Theodora teenis teda peaaegu üksinda, kandis ja pööras sageli külge, andis oma käega süüa ja vannitas, ja üldse hoolitses tema eest igati. Sealjuures said talle osaks solvangud ja peks. Kui Theodora oli 67-aastane, siis Anna suri. Räägitakse, et ta oli 120-aastane. Pärast kolmeaastast meeltesegadust tuli Anna jälle mõistusele. Theodora sai oma kuulekuses veel rohkem kinnitust ning leidis, et ta on kuulekusega alles alustanud, öeldes, et seni oli ta kuulekas kloostriülemale, mitte vabale tahtele. Ta talus vapralt kõiki ebameeldivusi, vältides igasugust nurinat ning ergutas ka teisi seda tegema. Paljud nunnad olid juba surnud, ja polnud kedagi, kes oleks näidanud kuulekuse eeskuju. Ta osales koos õdedega kõikides määratud töödes, kergendades omal valikul paljude teiste tööd, kuigi see oli kõrvaltegevus pühakirja lugemise ja palvetamise kõrval. Ta hoidis ka oma silmi, et nende kaudu ei siseneks hinge tabavad nooled. Kui keegi, keda ta lähedalt ei tundnud, tuli palvetamise pärast tema juurde, siis ta vastas, silmad maas, vaatamata teisele näkku, ning kui teine oli ära läinud, siis küsis, kes see oli ja kuidas ta välja nägi. Ta hoidis ka keelt sobimatu jutu eest. Ta hoidus vandetõotusest, laitusest ja hukkamõistmisest. Ta omandas kõik voorused ja ingelliku elu. Ta kuulis sageli ka inglite häält. Kui kõik õed magasid, äratas ta sageli tasakesi Theopisti üles ja ütles: kas kuuled inglite laulu pühakojas? Siin ei olnud tegemist meelepettega ega oma anniga kiitlemisega, vaid arvatavasti ta valmistas oma tütart ette jumalike andide vastuvõtmiseks. Ta ütles sageli neile, kes olid talle Jumalas lähedased: tean, et Issand ei põlga ära minu aastatepikkust kuuletumist, vaid hoolitseb minu eest oma halastuses. Ja tütrele ütles ta, et tema keha maetaks teistest eraldi, nähes ette Jumala imetegusid. Kui Theodora hakkas lähenema 74. eluaastale, oli tema keha nii nõrgaks jäänud, et ta ei suutnud enam koos õdedega töötada ega isegi kaevust vett võtta. Niikaua kui ta suutis seda teha, võttis ta rätiku alla väikese kruusi ja tõi sellega märkamatult küllaldase koguse vett. Kui ta ka seda ei suutnud enam teha, siis ta tegi villajäätmetest kotte, öeldes, et apostel soovitas sellel, kes ei tööta, ka mitte süüa. Samuti teenis ta teisi. Kaheksakümnendal eluaastal põdes ta augustikuus umbes viis päeva ja tundis ette, et järgmine päev on tema ihuliku elu viimane päev. Ta ilmutas soovi jõuda kiiremini Kristuse juurde, vabanedes ihu köidikutest. Koidu ajal võttis ta armulauda, pani käed rinnale ning sulges suu ja silmad nagu magaja, minnes üle igavesse ellu. Kui tema surm sai teatavaks, tuli naaberkloostritest vähesel arvul nunni. Theodora lebas vanadusest kortsulise näoga, kuid järsku muutus tema nägu kirkaks, nii et tähelepanelikult vaadanutele näis, nagu tema ilust oleksid väljunud mingid kiired. Silmade juurde ilmus higi, millel oli jumalik aroom, ning tema auline ja inglisarnane nägu näis naeratavat. Seejärel leidis aset neitsite laulmine, mis oli segatud nutuga, ja arutelu, kuhu Theodora matta. Theopisti tahtis täita ema testamenti ning muretses talle eraldi uue haua. Ent kohal viibinud preestrid ja mungad ütlesid, et ka pärast surma pole teda vaja kaasnunnadest lahutada. Enamuse hääl jäi lõpuks peale. Kui kõik psalmide laulmise saatel austusega Theodora keha viimset korda suudlesid, siis keegi Demetrios, kes oli diakon ja suurmärter Demetriose kiriku vaimulik ning oli olnud Theodorale ammu tuttav ning tema vastu poolehoidu tundnud ja parajasti üheksa kuud raske haiguse käes kannatanud, nii et tema keha tõve tõttu oli ka magu nõrgaks jäänud, ei kartnud tulla Theodora matustele. Teel peatus ta kolm korda terava ja kuiva hingelduse tõttu, ning ta jõudis vaevu psalmide lugemise lõpuks kohale. Ent niipea kui ta langes Theodora keha ette maha, sai ta kohe terveks, nii et ta samal päeval isukalt sõi ja magas rahulikult ning käis hästi omil jalul, mida ta kaua polnud saanud teha. Ja ka üks ümbruskonna nooruk nimega Johannes, keda kaks aastat oli vaevanud palavik, mis kordus igal neljandal päeval, nii et ta keha oli kurnatud, suudles Theodora säilmeid ning sai kohe terveks. Ja ka üks teine nooruk, kes oli samuti haige, suudles väga tugevatoimelise arstimi asemel Theodora säilmeid ning sai täiesti terveks. Sama päeva kuuenda tunni paiku pandi Theodora preestrite ja munkade kätega auga oma kaasnunnade hauda. See päev oli augustikuu kahekümne üheksas päev kuue tuhande neljasajandal aastal maailma loomisest ja aegade algusest, keisrite Leo ja Aleksandri valitsemise ajal, mil Thessaloniki peapiiskop oli Johannes. Ja iguumenja Theopisti, kes oli nii loomuselt kui ka iseloomult Theodora lihane tütar, kutsus jumalikust armastusest tema vastu seitse väga harrast preestrit püha Kiriku pärimuse kohaselt pidama 40-päevaseid peiesid, leppides kokku, et iga päev teenib üks nendest seal jumaliku liturgia. Üheksandal päeval pärast Theodora jõudmist Jumala juurde hakkas tema haua kohale riputatud lamp, milles oli üsna vähe õli, nii eredalt põlema, et pealtnägijad olid hämmeldunud ning küsisid endalt, mida see ebaharilik nägemus tähendab. Sealjuures lamp mitte ainult et ei kustunud, vaid ei andnud mingit märki õli otsalõppemisest ning põles tugevalt ühest õhtust teiseni. Ja üheteistkümnendal päeval pärast Theodora surma, septembrikuu üheksandal päeval, kui preester oli toonud Jumalale veretu ohvri ning koju läinud, nägi kloostriülem, et lambis on õli otsa lõppemas, ning käskis õli juurde panna, sest ta tahtis, et lamp põleks päev läbi. Ent nunn ütles, et parem on lasta lambil lõpuni põleda ning enne uut täitmist järgmiseks päevaks, mis oli püha, puhastada, siis kloostriülem kiitis selle mõtte heaks. Mõne aja pärast oli selsamal õel tarvis kirikusse minna. Niipea kui ta oli ustest mööda saanud, nägi ta, et sellest lambist voolab õli välja põrandale. Tal tuli hirm peale ning ta läks kloostriülema juurde ja teatas sellest. Ent kloostriülem, kellele tuli kohe meelde ema ennustus, läks värina ja rõõmuga kirikusse, tänades valjuhäälselt Jumalat niisuguse erakordse külaskäigu eest, mille ta tegi oma ümmardaja Theodora läbi. Kohe levis kogu linnas nagu heeroldi suu läbi kuuldus ning kirikusse tuli nii palju inimesi, et nad ei mahtunud ära. Ja kõik, kes nägid seda ootamatut suurt imet, kuidas lambist voolas põrandale healõhnalist õli, võidsid end usuga ja läksid tagasi Jumalat kiites. Ja lambi alla tuli panna anum voolava õli vastuvõtmiseks. Sellest ajast peale kuni tänini [eluloo kirjutamiseni] põleb see lamp täiesti piisavalt ega kustu kunagi. Ja juhtub, et mõnikord voolab õli ojana põrandale, lähtudes teadmata soonest, ja muidugi ei saa ta kunagi otsa. Hagiograafia Aastatel 893–904 kirjutas kleerik Gregorios algul aruande vaga Theodora säilmete ümbermatmisest ning seejärel ka pühaku eluloo, mille 1899. aastal Tartus avaldas trükis koos venekeelse tõlkega arhimandriit Arseni. Thessalonikis ilmus 1991. aastal pühaku eluloo täpsustatud väljaanne, mille toimetas Symeon A. Paschalides. Eduard Kurtz avaldas 1902. aastal Peterburis pühaku eluloo parafraasi, säilmete ümbermatmise aruande ning enkoomioni Johannes Staurakioselt, kes oli 1280. aastatel Thessaloniki metropoolia chartophylax (arhivaar). Ka tuntud müstik Thessalonikist, Nikolaos Kabasilas (umbes 1350), on kirjutanud vaga Theodora auks enkoomioni. Õigeusu pühakud Teoloogia Sündinud 810. aastatel Surnud 892 Välislingid Pühaku elulugu vene keeles Bibliograafia


Naftarikas Lähis-Ida meelitab investoreid uute võimalustega 21. oktoober 2014 kell 12:02 Saudi Araabia Tadawuli börsFoto: Bloomberg Märkimisväärne majanduskasv, regiooni suurimalt börsilt seinte lõhkumine ning uute sektorite arendamine muudab Lähis-Ida välisraha jaoks aina atraktiivsemaks paigaks. Bahrein – börsi kapitalisatsioon 54 mld dollarit Kuveit – börsi kapitalisatsioon 110 miljardit dollarit Omaan – börsi kapitalisatsioon 26 mld dollarit Saudi Araabia – börsi Tadawul kapitalisatsiooniga 535 mld dollarit Katar – börsi kapitalisatsiooniga 195 mld dollarit Araabia Ühendemiraadid – Araabia Ühendemiraatide, Dubai ja Abu Dhabi börside kapitalisatsioon kokku 250 mld dollarit Seni globaalseid investoreid eelkõige naftajõgedega meelitanud Lähis-Ida riigid näevad üha enam vaeva massiivsete infrastruktuuriprojektide arendamisega. Sealsed börsid muudab aga ahvatlevaks suur aktsiate avalike esmaemissioonide arv ning lai valik ettevõtteid. „Näeme veel palju IPOsid tarbekaupade, toiduainete ja ravimitööstuse sektoris,“ märkis Shuaa Capitali juht Sameer Al-Ansari. Kuueliikmeline Gulf Cooperation Council (GCC) esindab tõenäoliselt maailma kõige rikkamat riikide ühendust. Eestis on võimalik sellesse piirkonda investeerida näiteks LHV Pärsia Fondi kaudu. Börsil kaubeldavate fondide kaudu investeerimist pakuvad lisaks ka mitmed teised finantsinstitutsioonid. Pärsia Lahe fondi juhi Joel Kukemelgi sõnul on fondi maht uute lisandunud investorite abil aasta algusest 26 miljonilt eurolt tõusnud tänaseks 52 miljonini. Tänavu on fondi tootlus 22%. „Kiire majanduskasvuga regioonist tuleb jätkuvalt häid uudiseid, hoides aktsiaturgude väljavaated positiivsed,“ märkis Kukemelk. Suurimat tõusupotentsiaali näeb LHV just Araabia Ühendemiraatide, Katari ja Saudi Araabia börsidel. Neist esimesed kaks kaasati tänavu suvel ka MSCI Arenevate Turgude indeksisse, moodustades sellest täna veidi üle 1%. Septembris kaasati need ka S&P Dow Jones'i koostatavasse Arenevate Turgude indeksisse. Kukemelgi sõnul on uute riikide indeksitesse lisamine harv nähtus, mis demonstreerib regiooni kiiret arengut ning aitab sinna omakorda meelitada uusi välisinvestoreid. Igas GCC riigis on erinev maksusüsteem, millega välisinvestor peab arvestama Kuigi tundub, et riikidel on ühised suunad, siis tegelikult on nad pidevas võistluses, et meelitada ligi välisinvesteeringuid tehnoloogia ja töökohtade arendamiseks GCC riikide jaoks on probleem ka USA ambitsioonikus toota ise naftat ja gaasi GCC riikide, v.a Kuveidi, valuutad on kas ametlikult või praktiliselt seotud USA dollariga Avaneb piirkonna suurim aktsiaturg Hea uudis on ka see, et regiooni suurima börsiga Saudi Araabia võttis hiljuti vastu pikalt oodatud otsuse avada oma börs välisinvestoritele otseinvesteeringute tegemiseks tuleva aasta esimeses pooles. Sel otsusel on positiivsed tagajärjed kogu regioonile, sest 1% kogu maailma aktsiaturgudest moodustav Saudi Araabia börs on juba ammu välisinvestorite tähelepanu köitnud. Välisanalüütikud ootavad, et börsi avanemise tõttu hakkab riiki voolama tohutul hulgal välisraha. Franklin Templetoni fondijuhi Salah Shamma sõnul muudab Saudi Araabia samm kogu piirkonna tulevikku. „See on ülioluline märk, mida on kaua oodatud,“ sõnas Templeton. Ühtlasi loodab Saudi Araabia selle sammuga mitmekesistada oma majandust, mis seni on suuresti keskendunud nafta ekspordile. Kohalik valitsus on võtnud eesmärgiks kulutada 130 miljardit dollarit naftasektori väliste majandusharude toetamiseks. Suurriigist ei kavatse aga maha jääda ka naabrid. Nii näiteks on Katar viimasel ajal kiirendanud investeeringuid, et jõuda projektidega valmis 2022. aasta jalgpalli MMiks, ning Dubai majandustegevust on tänavu kiirendanud EXPO 2020 korraldusõiguse võitmine. Naftahinnad teevad muret Araabia poolsaare riikidele valmistab hetkel enim muret asjaolu, et naftahinnad on sel aastal teinud rekordkukkumise. Augustis kukkus maailma suurima naftaeksportööri Saudi Araabia naftaeksport kolme aasta madalaimale tasemele ning naftakompaniid peavad oma turuosa säilitamise nimel karmi võitlust. Olukorra kujunemisel on suur mõju ka USA-l, kes surub oma naftatööstuse laiendamisega araabia riikide naftat riigist välja. Samuti on vähenenud riikidesisene nõudlus nafta järele. Kukemelgi sõnul on aga alles nüüd jõutud naftahindadega tasemele, millega GCC riigid on oma suurte riiklike investeerimisprojektide eelarveid koostades arvestanud. Seega pole senisel langusel veel käegakatsutavat negatiivset mõju. „Kuna GCC riikide laenukoormus on väga väike ning riiklikes investeerimisfondides istub üle 2 triljoni dollari mustadeks päevadeks kogutud varasid, pole naftahinna lühiajaline langus neist tasemetest allapoole neile oluliseks probleemiks,“ arvas Kukemelk. Siiski tõdes fondijuht, et tänasest suurem ja pikaajalisem langus paneks aja jooksul GCC riigid raskemate valikute ette. Sel juhul on tõenäoline, et OPEC sekkuks nafta tootmismahtude vähendamiseks ja hinna stabiliseerimiseks, lisas ta. Arendatakse uusi harusid Just pikaajalise sõltuvuse pärast energiarahadest näevad riigid üheskoos vaeva, et muuta oma majanduslik baas laiapõhjalisemaks. Viimastel aastatel on märkimisväärne hulk raha suunatud massiivsetesse infrastruktuuri projektidesse, et arendada välja uusi majandusharusid. Riigijuhid julgustavad nii kodumaiseid kui välisinvestoreid investeerima mitmekesistesse sektoritesse, mille hulka kuuluvad näiteks tehnoloogia, teenused, tervishoid, põllumajandus, toit ja joogid. LHV hinnangul peituvad regiooni kõige atraktiivsemad investeerimisvõimalused finants-, kinnisvara- ja äriteenuste valdkonnas, mis piirkonna pikaajalistest protsessidest ning demograafiliselt noorest ja kasvavast rahvastikust selgelt kasu lõikavad.


Aru anded.: MEENUTUS. Peaaegu esimene asi, mis ma koju tulles ette võtsin oli pesu pesu, pliidi kasimise, valamukapi ukse ettemonteerimise, katkise prügikasti ära viskamise, hunniku meile kasutute riiete second handi toimetamise ja sealt samast käsitsi välja õmmeldud linikute soetamise. Enne koju jõudmist põikasime Estriga Tartust läbi. Tüdruk talub bussisõitu päris hästi, kui on piisavalt palju juustuvõileibu kaasas. Samuti ka rongiga on võimalik temaga suurepäraselt reisida. Juustukad on muidugi head ajaviitevahendid. Sõita on küll hea, aga kottidega kõndida halb. Viisin küll asjade hulga miinimumini, aga lõpptulemuseks oli ikkagi seljakott riiete ja elementaartarvetega, õlakott arvutiga ja fotoka kott. Kui Ester oleks ise kõndija, oleks päris hea tulemus, aga ta ju ei kõnni... Ta tõstab käed püsti ja nõuab sülle võtmist kõige oma raske talvise varustusega. Aga saime hakkama. Karini, Merka, takso ja lõpuks rongijaama vastu tulnud Kaarli abiga. Esimese suure hooga tehtud remont- ja korrastustööd tehtud ning jällenägemisrõõm möödunud, on saabunud hall argipäev. Mis sest ikka jahuda. Võru oli teretulnud vaheldus. Miks siis oli hea ja huvitav Võrus olla? Esiteks ja kõige tähtsam (muu on lihtsalt huvitav). Võrust olen alustanud. Seal on algsed põhjused, miks ja kuidas olen selline nagu olen. Hea on neid aktiivselt meeles pidada, et kehvematest võimalikest tulevikuperspektiividest hoiduda. Võrus ja Võrust tulles, näen mõnel ööl unes matemaatikaeksamit ja kehalise kasvatuse tunde ning seda painajat, et keskkool on lõpetamat, kuigi ses samas unes olen juba ülikooli lõpetanud. Need on põnevad unenäod, sest inimesed ja suhted vahetuvad, aga üks painaja jääb: ma ei jõua sel aastal matemaatikast kõike läbi võtta, seega ei saa ka kooli lõpetada. Ja see, kuidas ma ei lähe kehalisse. Lihtsalt ei lähe ja kõik. Kool jääb lõpetamata. Matemaatikaga nagu päris elus probleeme polnud, samuti ka kehalise tunniga, kuigi üks aasta keskkooli ajal tõepoolest seal ei käinud ja kõik. Ja kõik see kajastus ka muidugi tunnistusel.Ma tõesti ei saa aru, kuidas nii paljudele meeldib suusatamine. Kas nemad siis ei pidanudki koolistaadionil lompides ja lumeplögas kell kaheksa hommikul suuski kriipima? Võrus võib kohata mõnd eriti sümpaatset ja siiani tänutundega meenutatavat õpetajat. Taibata, et ka õpetajad on eelkõige inimesed. Sel korral kohtasin Vesta Pillet. Õpetaja, kes pärast algkooli ahistav-lämmatavat õhkkonda, oli kui uus hingamine neljandas klassis. Kolmandas oli mul rekordiliselt 8 kolme tunnistusel, samas kui uue õpetajaga neljandas on enamus viied. Nii jääbki.Võimalik, et "armas" esimene õpetaja Leida Klink on surnud ja olgu talle muld küll kerge, aga ma arvan teadvat, miks ma kolm esimest aastat koolis nii loll olin. Minu madala intelligentsusega pole siin mingit tegu, vaid, kui nii võiks öelda, pseudoviktoriaanliku või lapsega tüdrukute vaenamisega. Tühja kah. Kõik kaob. Kaob ka noorus ja õppimisvõime ja üks hetk on käes aeg, kui ei mõista mõnda nii lihtsat asja tulevikus, kui praegu on mulle telekapult. Mõtle vanadusele. Mõtle, et kui mõistus ja kehaline võimekus kaovad, et siis oleksvähemalt õige vaimsus asemel. Eakas tunnistaja möödunud ajast. Ester tunnistati 88 sentimeetri pikkuseks. Kasse pole. Ma ei pea otseselt nende pärast muretsema. Kassid on Karini juures ja lakuvad haavu. Käime neid küll iga päev vaatamas, aga see pole 24 tundi ööpäevas nendega koos olla. Ma ei pea söögile mõtlema. Et mida süüa teha. Seal on kapp alati pungil täis. Vanaisal on muidugi oma menüü ja veendumused. Puuküte on mõnus. Mõnus on ärgata öö jooksul jahtunud õhus. Lasta päiksel päeval tuba soojendada, õhtul tuli ahju panna ja uinuda mõnusalt soojas toas. Võrus on juuksur odavam. Tallinnas maksis külgede paljaks ajamine 300 krooni. Võrus tundus, et oleks vaja veel kiilamaks. Läks 75 krooni. Ongi kõik. Rohkem ei tule praegu meelde. Ma näen aknast ema kell pool kümme õhtul jääkülmas õhtus minemas oma korteri, oma kodu poole. Minu ema jäljed lumes 1994. aastal kirjutatud luuletus. Nii me lähme. Homme. Lutipudelita. Missioon täidetud. kirjutas tundmatu at 15:33:00 sildid eneseanalüüs, Ester, tänane päev, Võru Võru on võru. Kus kõik justkui on kunagi juba olnud ja samas uus. Ju see on nii igal pool, millega seotud oled. A need õpetajad. See on imehea, kui neid südamega õpetajaid on. Neid vaenajaid on nagunii. Mul oli ka. Aga häid oli rohkem. Ja see ju lõpeks loeb. 24. jaanuar 2010 17:49 ma olen koolist tagantjärele mõelnud sama (suusatamise kohta ja seda viktoriaanlikku vaatenurka - jah, ka minul oli nii), huvitav, et lapsena tunduvad need olukorrad ainulaadsed ja suurena avastad, et mõni on veel "samast muinasjutust". Muidu olin puhas viieline, aga need pilgud....hull röövel olin muidugi:D see Võru idüll on isegi läbi arvuti tunda, vanaisa juures oli sama - see köetud tuba, alati ootamas mannakreem ja smoorungiga jänesepraad. sul on imelised pildid.... 28. jaanuar 2010 10:21 VAIKUS JA KARJED. Andres Noormets. Kuuldemäng. AVATAR. James Cameron. USA 2009 ENAM LEVINUD KEELUD LASTELE. ESTER JA KASUKAS. KUULSUSNARR DETSEMBRIKUUMUS. Põgusalt.


Aadha Pet Ke Jhooola Songs Aadha Pet Ke Jhooola is a Bhojpuri folk album released on 2013. Music of Aadha Pet Ke Jhooola songs are composed by MM. Brothers. Aadha Pet Ke Jhooola album has 8 songs sung by Khesari Lal, Raju Rasiya. Listen to all songs in high quality & download Aadha Pet Ke Jhooola songs on Raaga.com


FOTOD SÜNDMUSKOHALT: Talguliste lõke süütas elumaja(16) Ühiste talgutööde käigus läks Järvamaal Roosna-Alliku vallas Viisu külas elumaja põlema. Ilmselt sai tulekahju alguse maja juurde tehtud lõkkest, kui tuul sädeme maja katusele lennutas. Maja juures olnud inimesed hakkasid kohe oma jõududega tuld kustutama, kuid vajasid siiski ka päästjate abi. Paide ja Türi päästjad võtsid tulekolleteni jõudmiseks natukene katust ühest otsast lahti. Päästjate hinnangul aitas kiire avastamine ja inimeste omapoolne panus tulekahju kustutamiseks palju kaasa hullema ära hoidmiseks. Päästjad panevad inimestele südamele, et lõkke tegemisel tuleb jälgida ohutusnõudeid. Kuni ühe meetri kõrgune lõke peaks hoonetest olema vähemalt 8 meetri kaugusel, kõrgem lõke aga vähemalt 15 meetri kaugusel. Oluline on hoida ka esmaseid kustutusvahendeid lõkke lähedal. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71332151


5) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:


"Ma ei toeta kütuseaktsiisi tõusu kavandatud mahus ja kujul. Katteallikad oleks tulnud leida mujalt. Ma pole kunagi saladust teinud sellest, et olen astmelise tulumaksu pooldaja," rääkis Mihkel Raud Delfile. Planeeritavat kütuseaktsiisi tõusu mittetoetavaid riigikogu liikmeid on Raua kinnitusel kuuldavasti kõigis fraktsioonides ja ta usub enda sõnul, et valitsus vaatab oma plaani kriitiliselt üle ja teeb järeldused analüüsidest, mis neil kasutada on. "Kui asi peaks aga praegusel kujul suurde saali jõudma, on igal riigikogu liikmel võimalus mõelda, mida tähendab vaba mandaat ja millises suunas hääletusel olev küsimus tema hinnangul Eesti elu viib," õhutas Raud saadikuid järele mõtlema. Kuigi Raua seisukoht on koalitsioonileppes olevast erinev, pole see tema kinnitusel Reformierakonnaga tüli tekitanud. "Nende reformierakondlastega, kes valimistel kandideerisid ja valituks osutusid, on mul ja usutavasti ka teistel sotsiaaldemokraatidel viisakad ja konstruktiivsed suhted." "Kahjuks näib Reformierakonna poliitika üle otsustavat inimene, kes valimistel ei kandideerinud. Ja see häirib mind vägagi," viitas Raud Reformierakonna hallile kardinalile Rain Rosimannusele.


Appi, mul pole midagi selga panna! | Stellarium by Stella K. Wadowsky Viimasel ajal on erinevaid kutseid toredatele pidudele nii palju, et olen oma kleidid ja kostüümid pühapäeva õhtul terveks nädalaks valmis sättinud. Aeg on näidanud, et ma pole kõige parem nendel "viimastel hetkedel", kui üritus algab kohe-kohe ja mina alles otsin, mida selga panna. Selleks, et ennetada naeruväärset draamat pealkirjaga "Appi, mul pole midagi selga panna", mis hargneb lahti liigagi suure garderoobi ees seistes, olen võtnud abiks just rahuliku pühapäeva, mil saab kogu nädala garderoobi kenasti läbi mõelda. Bentley parfüümide esitlusele valisin must-valge siidkleidi, mida kandsin viimati läinud aastal. Sel suvel õnnestus mul hankida endale uus villane kostüüm, mida kavatsen sügisel hoogsamalt kandma hakata. Juba sel nädalal võtsin kasutusele jaki, mis kingib ajatut elegantsi. Ma olen igavesti tänulik oma sõbrale, juuksur Maarika Heeringule, kes peab salongi Fashion Hair. See oli üks hea päev, kui Maarika õpetas mulle nutika juuksepaela abil selgeks viie minuti soengu. Lokid, mida ma sageli kannan, on küll ilusad, kuid samavõrd aeganõudvad. Seega on Maarika kingitud juuksepaelad kiire elutempo juures asendamatud. Olen kehtestanud reegli, et kui minu riietus on must-valge, sätin juurde värvilised ehted. Sel korral riputasin kõrva oma uusimad lemmikud - Pi-Ret Jewelry luksusliku kollektsiooni "Moon Mood" kõrvarõngad "Ruby On The Moon". Mul on läbi aegade kogunenud palju ilusaid ehteid, kuid neil päevil kannan ohtralt just "Moon Moodi" kollektsiooni. Praegu on aeg haarata tumeroosade ja punaste toonide järele ning niipea kui nägin "Ruby On The Moon" kõrvarõngaid, otsustasin need ka endale soetada. Pi-Ret Jewelry ilusaid ehteid näed rohkem SIIT ja kui sind huvitab ehete ajalugu pildis, kiika nende Facebooki lehele. Kleit: Twenty One Jakk: Robert Paul Taboh Kingad: Kate Spade Kõrvarõngad: Pi-Ret Jewelry "Ruby On The Moon" (vaata lisa SIIT.) Kas sina juba tead, et kolmapäeval, 25.septembril esitleb Kadri Kruus oma uut sügis-talvist käekottide kollektsiooni FEMME, kus leidub kott nimega Stella. Juba homme õhtul loosin esitlusele välja kolm kutset kahele. Loe lähemalt SIIT. Postitaja: stellaarium kell Sunday, September 22, 2013 Unknown September 22, 2013 at 10:50 PM Kas saaks vihjeid selle kohta, et kust neid imearmsaid peapaelu soetada saaks? Siiani on otsimine olnud saagivaene :) stellaarium September 23, 2013 at 9:59 AM Ma sain paar peapaela kingituseks Fashion Hairist ja hiljem leidsin kaks lisaks Buduaari turult. Kahjuks näib, et nendega on defitsiit siin väikeses Eestis, sest olen tahtnud ka neid juurde soetada, kuid poodidest pole leidnud. Mari-Liis Suvi September 23, 2013 at 11:11 AM Sa näed selle soenguga nii jumalik välja! Juba blogi üritusel vaatasin, et VAU! stellaarium September 23, 2013 at 12:21 PM Soeng valmis sel korral autos :D Varem oli tegu viie minuti soenguga, nüüd saab kahe minutiga hakkama :)