text: - Lisainfo - Kategooria: Malenurgad - Avaldatud Kolmapäev, 30 November -0001 01:39 - Kirjutas Margus Sööt (Tallinn), meistrikandidaat males Järjekorras kaheksas ametlik maleolümpia toimus Argentinas Buenos Aireses 1939. aastal, viimast korda enne II maailmasõda oli osalevate riikide nimekirjas iseseisev Eesti Vabariik. Just 1939. aastast pärineb Eesti maletajate senini suurim kollektiivne saavutus rahvusvahelisel maleareenil – olümpiaturniiril saavutati kolmas koht. Buenos Aireses mängiti koosseisus Paul Keres, Ilmar Raud, Paul Schmidt, Gunnar Friedemann ja varus Johannes Türn. Võrreldes kaks aastat varem Stockholmis toimunud maleolümpiaga oli Eesti meeskonna koosseis täpselt sama, muutunud oli vaid laudade järjekord. Rekordarv osalevaid riike Vaatamata ärevale rahvusvahelisele õhkkonnale kogunesid esimesele väljaspool Euroopat peetavale maleolümpiale Argentina pealinna 27 riigi maletajad. Paljud neist pidid selleks katma kuude pikkuse teekonna, kuid võimalus jõudu katsuda maailma parimate maletajatega ja oma kodumaa esindamise soov olid piisavad argumendid. Suur hüpe osavõtjate arvus tehti Lõuna-Ameerika riikide arvel. ́Eesti Male¡ number 7/1939 reklaamis algavat maleolümpiat nii: ́Buenos Airesÿi maleolümpia, riikidevaheline meeskonnavõistlus males, mis toimub 23. aug.-19. sept., ületab osavõtjate arvult kõik eelmised (peamiselt küll Lõuna-Ameerika riikide arvel). Viimaste andmete järgi võtab osa 41 riiki neljast maailmajaost. Tuntumaist malemaist puuduvad ainult Vene, Ungari ja Ðveits. Arvatavasti aga kõik osavõtjad kohale ei saabu ja tõenäolikult kujuneb võistlejate arv väiksemaks. Kuna võistlejaid on palju, mängitakse gruppides. Kui võistlejaid on üle 32, siis mängitakse kuues grupis, kust finaalgruppi pääseb igast kolm; kui võistlejaid on vähem, siis mängitakse neljas grupis, kusjuures lõppvõistlusele pääseb igast neli. Võistluspäeva pikkus on 8 tundi (2x4). Mõtlemisaeg 2 tundi 40 käigu jaoks. Eesti meeskond koosseisus Keres, Raud, Schmidt, Friedemann ja Türn asus teele Tallinnast 26. juulil ja lahkus Euroopast 29 .juulil Antverpeni kaudu aurik ́Piriapolisÿel¡.¡ Buenos Airesesse jätsid kahjuks tulemata senise maleolümpia ajaloo kaks edukamat riiki ja suurfavoriiti: USA ja Ungari. USA maletajad esitasid korraldajatele raskeid tingimusi, mida viimased kahjuks täita ei saanud. Seega võis prognoosida, et kui mitte Poola ei korda 1930. aastal Saksamaal Hamburgis saavutatud tiitlivõitu, siis täieneb maleolümpia võitnud riikide nimekiri uue riigiga. Olulisematest puudujatest võiks nimetada veel Jugoslaaviat. Austraalia meeskond pidi turniirist eemale jääma lihtsalt seetõttu, et puudus laevaühendus. Maailmakuulsatest mängumeestest olid kohal valitsev maailmameister Aleksander Aljehhin (Prantsusmaa), esmakordselt eksmaailmameister Jose Raul Capablanca (Kuuba), Savielly Tartakower (Poola), Miguel Najdorf (Poola), Gideon Stahlberg (Rootsi) ja loomulikult ei saa mööda minna ka meie Paul Keresest. 27 osalejamaad loositi nelja alagruppi, kolmes esimeses alagrupis osales 7 ja viimases, neljandas alagrupis 6 riiki (teiste seas ka Eesti). Eestile oli loos võrdlemisi soodne, sest nad sattusid kõige väiksemasse alagruppi, kus tuntumatest malemaadest konkureeris vaid Rootsi. Pärast eelvõistluse lõppu muudeti tingimusi nii, et lõppvõistlusele lubati igast alagrupist 4 maad (varem teatati 3). Lõppvõistlusse (A-finaali) pääsesid eelturniiride alusel: I alagrupist Tðehhoslovakkia, Poola, Inglismaa, Brasiilia; II alagrupist Läti, Saksamaa, Tðiili, Prantsusmaa; III alagrupist Argentina, Leedu, Holland, Taani ja IV alagrupist Rootsi, Eesti, Palestiina, Kuuba. Alagruppides neljandast kohast tahapoole jäänud meeskonnad (meeskonnad, kes ei pääsenud A-finaali) said võimaluse osaleda B-finaalis ehk lohutusturniiril, kus mängiti välja kohad 16 kuni 26 (Inglismaale, kes finaalturniirist loobus, kuulus 27. koht). Lohutusturniiri võitjale pani Argentina president Ortiz välja nn Argentina Vabariigi karika. Sõja algus segas kaarte 1. septembril 1939, päeval mil pidi algama maleolümpia finaalturniir, tungis Hitleri-Saksamaa kallale Poolale ja algas II maailmasõda. Inglismaa ja Prantsusmaa kuulutasid sõja Saksamaale, mispeale Inglismaa meeskond otsekohe koju sõitis ja finaalturniirist loobus. Sõja tõttu jäeti osad A-finaali matðid vaenulike poolte vahel pidamata ja tabelisse kanti viigiline tulemus 2:2 (näiteks matð Saksamaa-Poola jt). Kokku jäi pidamata kuus matði. A-finaal andis lõpptulemusena järgneva esikuuiku: 1. Saksamaa (Erich Eliskases, Paul Michel, Ludwig Engels, Albert Becker, Heinrich Reinhardt) 36 punkti 56st, 2. Poola (Savielly Tartakower, Miguel Najdorf, Paulin Frydmann, Teodor Regedzinski, Franciszek Sulik) 35,5, 3. Eesti (Paul Keres, Ilmar Raud, Paul Schmidt, Gunnar Friedemann, Johannes Türn) 33,5, 4. Rootsi (Gideon Stahlberg, Erik Lundin, Nils Bergkvist, Gösta Danielsson, Bengt Ekenberg) 33, 5. Argentina (Roberto Grau, Luis Roberto Piazzini, Jacobo Bolbochan, Carlos Enrique Guimard, Isaias Pleci) 32,5, 6. Tðehhoslovakkia (Karel Opocensky, Jan Foltys, Jiri Pelikan, Karel Skalicka, Frantiðek Zita) 32. Kahjuks esines oodatust kehvemini Eesti kolmas number Paul Schmidt ja seetõttu ei õnnestunud meeskonnal sekkuda esikohakonkurentsi, mis muidu olnuks täiesti reaalne. Schmidti alavorm oli arvatavasti tingitud tervisehäiretest, millele ta oli võrdlemisi vastuvõtlik. B-finaal kujunes tasavägiseks heitluseks Islandi ja Kanada vahel. Mõlemad kogusid lõpuks 28 punkti 40st, kuid omavahelise matði minimaalse skooriga võit andis eelise Islandile, kellele kuulis seega Argentina Vabariigi karikas. Parimad individuaaltulemused kuulusid Ludwig Engelsÿile (Saksamaa) ja vaid 14-aastasele Daniel Abraham Yanofskyÿle (Kanada), kellede võiduprotsendid olid vastavalt 87,5% ja 84,4%. Yanofskyÿst sai peale sõda tugev rahvusvaheline meister, kes mängis tihtilugu ka turniiridel Euroopas. A-finaalis näitasid laudade järjekorras parimaid individuaaltulemusi Capablanca (Kuuba), Najdorf (Poola), Engels (Saksamaa), Friedemann (Eesti) ja Pleci (Argentina). Kuna Euroopa oli muutunud totaalseks sõja tallermaaks, siis otsustasid paljud mängijad mitte kodumaale tagasi pöörduda. Argentinasse otsustas jääda kogu Saksamaa meeskond ja kogu Poola meeskond peale Regedzinski, kes tõenäoliselt natside poolt peagi tapeti. Teiste seas eelistas kodumaale mitte naasta ka eestlane Ilmar Raud. Eesti lugejaile anti põhjalik ülevaade turniiri käigust ́Eesti Male¡ numbris 9-10/1939, kus muu hulgas on tagakaanel ära trükitud huvitav lühilugu pealkirja ́P. Keres, P. Schmidt ja I. Raud jäävad Argentinasse?¡ all: ́P. Kereselt ja G. Friedemannilt saadud teadete põhjal jäävad Eesti malemeeskonna liikmed Keres, Raud ja Schmidt esialgu peatuma Buenos Airesÿi, kuna Türni seisukohta pole lõplikult teada. Kerest ootab pikem simultaanide- ja turniiride-sari, Schmidt on võtnud vastu abikeemiku koha, kuna Raua tegevuse kohta pole andmeid. Friedemann (ja võib-olla ka Türn) aga on asunud arvatavasti juba koduteele. Kerese aadress on: C/o. Consulado de Estonie, Avenida de Mayo 560, Buenos Aires, Argentina.¡ See kirjatükk näitab ilmekalt kuivõrd keeruliseks oli puhkenud II maailmasõja tõttu muutunud olukord Euroopas ja kui paljud maletajad tegelikult mõtlesid Argentinasse jäämisele ning pikalt plusse ja miinuseid läbi vaagisid enne kui kojusõidu ette võtsid (kui üldse võtsid). Pole võimatu, et Eesti meeskond eesotsas Paul Keresega võinuks saavutada olümpiaturniiril kas Buenos Aireses või mõni aeg hiljem veelgi kõrgemaid kohti kui kolmas, sest seni oli ju iga olümpiaga mõne koha võrra edenetud. Paraku rikkus kõik unelmad II maailmasõda. Läks mööda enam kui pool sajandit enne kui Eesti taas iseseisva riigina maleolümpiamängudel kaasa teha sai.


source: wikipedia

text: Aach ehk Aach im Hegau on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Badenis Hegaus Konstanzi kreisis Stockachi lähedal. Linna nime täpsustatakse asukohaga Hegaus, et eristada seda teistest samanimelistest kohtadest. Linn võib olla nime saanud Aachi allika järgi, kuid kohanimi võib olla ka vanem. Nime kohta vaata ka: Aa jõgi. Linn on merepinnast 474 m kõrgusel. Pindala on 1069 hektarit. Aach koosneb kolmest linnaosast: Stadt, Dorf ja Oberdorf. Linn asub järsu mäe otsas, seda kaitsevad müürid ja väravatorn. Elanike arv on olnud: 1890: 947 1997: 2093 (sealhulgas 1079 meessoost) 2003: 2221 (30.4.) 2004: 2200 2008: 2127 (31.12.) 2010: 2175 2015: 2243 (31.12.) Aachi allikas (Aachquelle) on Saksamaa suurim allikas. Läheduses on Hegau mäed, Bodeni järv, Steißlingeni järv ja Böhringeni järv. Langensteini lossis on vastlamuuseum. Aachil on bussiühendus Singeni (6,69 km), Engeni (12,13 km) ja Stockachiga. Naaberlinnad on veel Volkertshausen (3,00 km), Mühlhausen-Ehinge (5,87 km), Emmingen-Liptinge (7,47 km), Orsingen-Nenzinge (9,24 km), Steißlingen (9,42 km), Hilzingen (10,19 km), Rielasingen-Worbl (11,91 km) ja Radolfzell am Bod (14,82 km). Linnapea on Severin Graf. Sihtnumber on 78267. Vaatamisväärsused Martini kabeli (St. Martinskapelle) ehitas 1596 ehitusmeister Peter Müller. Napoleoni sõdades kabel hävis 1796. Aachi kodanikud ehitasid selle "eestpalvekabelina" uuesti üles. Kabeli lõunaküljel asunud kivirist, mis oli kokku varisenud, asendati 1951 massiivse tammeristiga. Üleriikliku tähtsusega maantee ehitamise käigus 1966 kabel lammutati, kuid ehitati 1984 Aachi kodanike aktiivsel kaasabil uuesti üles. Alumine värav. 1150 on mainitud kindlustatud kohta Vesti ze Ahe, millel oli müür, värav, välisõu ja eellinnus. Linna värav oli ühtlasi vangla. Linnamüüris oli väravamajake, kus elas väravavaht. 1525 avati alumine värav ülestõusnud talupoegadele vabatahtlikult. 1559 otsustas magistraat, et värava võtit hoiab linnapea. 1668 ja 1978 väravat renoveeriti. 1987 Stadtstrasse (tänav) sillutati. Ülemise väravaga lõppes lossiõu. Lääneseina juures asus oletatavasti linna ainuke kaev. 1494. aastast asus seal juudi kool. Lossiõuel olid kütimajakesed ja maakaitseväe harjutusväljak. 1945 sai värav pommi läbi rängalt vigastada. Vana raekoda on 16. sajandist pärinev renessanss-stiilis astmelise viiluga ehitis. Raadi on esmamainitud 1306 (Consules civitatis in Ahe). Vanim linnapitsat pärineb 14. sajandist. 1461 nimetati Aachi raetuba, kus foogt kohut pidas. Aachi linnapead on ürikutes esmamainitud 1467. aastal 1673 olid ametis prefekt ja linnakirjutaja. 18. sajandist oli hoones raekoda ning kool koos õpetaja eluasemega. 1924 ehitati Dorfi linnaossa uus raekoda. Vanasse hoonesse paigutati 1933 noortekodu. Pärast 1945. aastat oli see vahepeal elumaja. Püha Nikolaose kirik. 1150 oli kindluses kabel. 1184/89 on mainitud ilmikpreestrit Plebanus de Hahet. Esimese kirikhärrana (Rector ecclesiae) on 1261 mainitud Heinrichi Meßkirchist. 1340. aastast on teada õigustüli Remigiuse ja Nikolaose kiriku vahel surnuaia kabeli pärast. 1424 allutati Aachi kogudus Konstanzi toompraostile. 1565 sai kirikust Hegau aadli matmispaik. 1622 mainitakse kiriku orelit. Remigiuse kiriku õigused anti 1727 üle Nikolaose kirikule. 1736/38 kujundati gooti lööv barokkstiilis (välja arvatud torn). 1885 barokne kujundus kõrvaldati. 1930/31 tehti sisemaalingud. 1970 kirik renoveeriti ja sisemaalingud kõrvaldati. 1998 renoveeriti kirik väljastpoolt. Esimene koolimaja pärineb 1540. aastast. 1700 kurtsid Aachi foogtid ebakorrapärase kooliskäimise üle. Esimene teadaolev õpetaja oli Franz Thurner (1763). 1902/03 ehitati uus koolimaja. Aastani 1973 asus hoones lasteaed. Preestrimaja. Kiriku juures olevat preestrimaja koos küüniga on esmamainitud 1581. Praegune hoone ehitati 1614. Sissekäigu kohal on ehitaja vapikivi. See on Marcus Sittich von Hohenems, Salzburgi vürstpiiskop, Konstanzi toompraost. Hoone juurde kuulusid küün ja kelder. Ajalugu Aachi on ürikutes esimest korda mainitud 1100. aastal. 1150 on juttu kindlustatud kohast (Oppidum Ach in Hegovia). 1283 sai Aach kuningas Rudolf von Habsburgilt linnaõigused. 1488 viibis Aachis keiser Friedrich III. 1499 käis linnast üle Švaabi sõda. 1525 otsis Hegau aadel Aachi linnast varju ülestõusnud talupoegade eest. Talupojad vallutasid linna. 1559 andis keiser Ferdinand I Aachile linnaraamatu kõikide privileegidega. 1632 hõivas linna 5000 Rootsi ratsaväelast. 1750 kinnitas keisrinna Maria Theresia linna privileege. 1770 sõitsid linnast läbi ertshertsoginna Marie Antoinette ja tema tulevane abikaasa Louis XVI. 1799 peatusid linnas Prantsuse okupatsiooniväed. 25. märtsil toimus Aachi lähedal Prantsusmaa ja Austria vägede vaheline lahing. 1805 läks linn Württembergi alla, mõni aasta hiljem Badeni alla. 1884 hävis suures tulekahjus 14 hoonet. 1945 Aachi pommitati ja linna okupeerisid Prantsuse väed. 1985 hakati kogu vanalinna saneerima. Tööd lõppesid 1997. 2000 tähistati linna 900. aastapäeva. Viited Välislingid Vapp, fotod, ajaloolised pildid, aastapäevapidustused, Konstanzi ringkonna asukoht, linnapea ja teised ametnikud, autoteede plaan, vanalinna plaan Foto, autoteede plaan Baden-Württembergi linnad Baden-Württembergi vallad


source: CulturaX

text: Personaalmeditsiin ei kaota ravijärjekordi, vaid ennetab haigestumist | Tervis | ERR {{1504812420000 | amCalendar}} Mõiste personaalmeditsiin võtsid Eestis ametlikult kasutusele poliitikakujundajad, ehkki mujal maailmas on kasutusel pigem personaalne meditsiin (personal medicine), uuema mõistena ka täppismeditsiin (precision medicine). Milline teadus peitub nende mõistete taga, uuris ETV teadussaade "Uudishimu tippkeskus". Eesti keeles on aga sõna personaalmeditsiin saanud üksjagu kriitikat - arstid, nimelt, ütlevad, et mida muud kui personaalne see meditsiin ikka on. Aga vaatame, mis eristab möödunud sajandi personaalset meditsiini tänapäevasest personaalmeditsiinist. Kui hakata tükkidena lahti mõtestama, siis kõik on kokku uutmoodi meditsiin. Selle lähtekoht on asjaolu, et me tahame kasutada andmeid, mida me seni pole kasutanud. Siiani on olnud nii, et patsient ja arst saavad kokku, arst teeb otsuse lähtuvalt sellest, mida ta kuuleb ja näeb. Personaal- või täppismeditsiin võtab arvesse ka neid andmeid, mida me kohtumisel arstiga ei vaheta, näiteks geenikaardi infot, aga ka selliseid andmeid, mis on taustal – näiteks keskkond, sotsiaalne taust, haridus, mida seni pole nii palju arvestatud. Selle tulemusi on kaks: saab teha personaalsema otsuse inimese enda kohta; teine suur eesmärk on teha prognoose ja ennustusi ning võtta vastu strateegilisi otsusi suuremate inimgruppide kohta. Selliseid andmeid on võimalik rakendada poliitikakujundamises, näiteks suitsetamise keelamine avalikes kohtades või alkoholivastane kampaania, mis mõjutab tugevalt rahva tervist palju rohkem kui meie geenitest. Kuna andmestik on liiga mahukas, et üks inimene selle põhjal otsuseid teha saaks, siis käib nende kasutamine arvuti abil. Suur viga on arvata, et personaalmeditsiin on vaid geeniandmetel tuginev meditsiin, nendib Tallinna tehnikaülikooli (TTÜ) teadlane ja arst Peeter Ross. E-tervisesse tehakse üle miljoni päringu kuus. Kõige rohkem tõusis patsiendiportaali kasutus, kui patsentidele tehti nähtavaks ravimaksumused. Teisisõnu: inimesed ei tunne huvi oma terviseandmete, vaid raha vastu. Suure osa neist päringutest teevad meditsiinitöötajad, kuid seda kasutavad ka patsiendid. Paraku ei õpetata elektroonsete andmete kasutamist meditsiinitöötajatele Tartu ülikoolis ega ka tervishoiukõrgkoolides. See tähendab, et õpetus ei ole teaduse ja ühiskonna arenguga kaasa tulnud. Nendel inimestel, kes andmeid sisestavad, puudub arusaam ja oskus, kui oluline on kvaliteetne andmestik ehk et andmed, mis on sisestatud, oleksid ka suurandmetena analüüsitavad ja kasutatavad. See on üks teema, millega tegelevad ülikoolid koostöös ministeeriumidega. Oluline on, et inimese keskkonna ja geenide kohta kogutud andmed oleksid töödeldavad, selleks peavad nad olema kvaliteetsed. Praegu oleme uuringutes välja toonud, nendib Ross, et paljuski on andmed halva kvaliteediga ehk vabas tekstis või osalised ja puudulikud. Kas e-tervis lahendab meie tervishoiuprobleemi, näiteks ravijärjekorrad? "Ei, inimene jääb ikka arstijärjekorras seisma. Personaalmeditsiini eesmärk peab olema hoopis ennetuslik, et inimesed satuksid sinna arsti juurde üldse vähem," selgitab Peeter Ross. Aga see kõik võtab aega, võib-olla 50–60 aastat, hindab ta. Inimene peab esmalt saama aru nendest riskidest, mis tema tervist võivad halvendada ning siis saama tuge üldistest soovitustest ja juhtnööridest. Kui need võimalused on kasutatud, saabub alles see faas, kus võib tekkida vajadus minna arsti juurde. "Ma alustasin tööd 1990ndate keskel. 1997. aastast on pilt, kus ma näitan pilti teistele arstidele. Täna kirjutan ma neid pilte oma maakodust," kirjeldab Ross. Saan kätte kõik andmed, mida on pildi kirjeldamiseks vaja. See võimalus on mul paar-kolm aastat, aga möödas on 20 aastat – väga spetsiiflise eriala puhul on tehtud läbi täielik muutus, kuid see on võtnud 15 aastat. Sama moodi on tervise ja personaalmeditsiiniga – see võtab aega. Ristmeediaprojekt "Uudishimu tippkeskus" on eetris neljapäeval kell 21.40. Arutelud saate teemal jätkuvad reedeti kell 10 Facebookis, kust kõik teadusega seonduva leiab teemasildiga #tipukas.


§ 2 Mõisted


brünett, sugu, tool, omatehtud, seljas, amatöör, teen


text: ⓵ Varikoosi ravi Varikoosi ravi Oktoobri lõpus Tallinnas toimunud perearstide ning erakorralise meditsiini arstide ühiskonverentsil oli kõne all patsiendi pördumine erakorralise meditsiini osakonda ning perearsti poole. See võtab kõigest mõned minutid. Artikkel annab ülevaate konverentsipäeva esimeses pooles käsitletud eakate inimeste ja hooldekodude patsientide arstiabist. Seejärel süstitakse suletava veeni ümbrusse lokaalanesteetikumi sisaldavat lahust, mis muudab protseduuri valutuks ning kaitseb veeni ümbritsevaid kudesid seda kutsutakse tumestsentsanesteesiaks. Konverentsi teine pool õpetus keskendus patsiendi liikumisele süsteemis. Nahk tuimestatakse lokaalanesteetikumiga ning suletav veen kanüleeritakse. Veeniravi kliinik tallinnas - evc - estonian vein Clinic Book the Estonia resort Hotel spa in read reviews. Enamasti selged kusiti põletiku tunnused, harva ka minimaalsed haigusnähud. Veenide raadiosageduslik ravi (RFA) Estonian vein Argooni, atsetüleen, hapniku, co2 ja segu täis balloonid - kuldne börs õhtul meigi maha pesemist, puhastamist. Ainult populaarsed kiired laenud, eestis. Akshay kumar, Actor: Hera Pheri. Ehtne kvaliteetselt pargitud toonitud meriino lambanahk. Carmen Catering - official Site Eesti perearstide seltsi värske juht le vallikivi tunnistab, et kuigi selle eest makstud hind on olnud kallis perede arvelt töle teetass pühendatud tunnid ja kärssama läinud sünapsid, võivad perearstid tunda uhkust oma 25 aasta saavutuste ja selle üle, et nad on auga välja teeninud tervishoiusüsteemi vundamendi. Läbi kanüli viiakse veeni ClosureFast kateeter soovitud veeniosasse. Evc on kasutusel viimase põlvkonna covidien Closurerfg generator. Kui veen on suletud, ClosureFast kateeter eemaldatakse. (Konverentsi pikemat ülevaadet saab lugeda lehelt. Estonian vein Clinic lähtub oma tös rahvusvahelistest standarditest ja ravijuhenditest, pakkudes vaid kõige uuemat ja tõendatud veenilaiendite käsitlust. Buduaari foorum - rase, rahvuslill aga päevad käivad edasi Arhiiv reklaam ja partnerlus. Ausalt öeldes on neid minu masti häid blogisid (mitte. Emakasisene hormoonspiraal Mirena, peetakse üheks kõige populaarsem, sest see on mõeldud rohkem kui 20 aastat erinevates maailma riikides. A avaldatud uurimuses selgus, et paikselt pealekantuna toimis mesi efektiivsemalt kui herpese ravim zovirax (toimeaine atsikloviir ja ühikute seda nii labiaalse (suu-huule) sõnaraamat kui genitaalherpese haiguskollete puhul. Bormida asub loode-, itaalias, liguurias 420 meetri kõrgusel merepinnast. B) Itaalias : (i) üksikisiku tulumaks (limposta sul reddito delle persone fisiche (ii) ettevõtte tulumaks (limposta sul reddito delle persone giuridiche (iii) kohalik. Estonian vein Clinic pakub oma patsientidele kõige kaasaegsemat veenihaiguste diagnostikat ja ravi. Meie meeskonda kuuluvad kogenud kirurgid, õed ja assistendid hoolitsevad selle eest, et patsiendid tunneksid end turvaliselt ja mugavalt kogu raviperioodi vältel. Tallinna perearstide seltsi konverents, kuhu olid oodatud pere-, kiirabi-, emo arstid, haigla- ning pereõed ja teised meditsiinitötajad, toimus koostös Erakorralise meditsiini Arstide seltsiga. Eesti pangad näiteks nii väikseid summasid üldse ei laenagi. Ahja, jõgi : Buss moovit Ahja Ahja jogi Aja akhya akhya-yygi aya reka akhya. Arteri test: mõnus soolane suutäis, kök - - sõbranna 1.a taara vastuvõtt, ladustamine. Argooni balloon (1L) patmar Carmen Catering i juhina luban, et teeme kõik endast sõltuva, et iga pidu olgu see siis kodune väike aiapidu või suur pidulik erilahendusi vajav vastuvõtt. Choisissez l'exercice que vous pr f rez faire, en faisant d rouler le menu. Can we get up, and take a ride? Eesti kaupade nomenklatuuri ning tolliseaduse ja teiste seaduste alusel kehtestatud nomenklatuuride haldamise ja pidamise kord. Batuudikeskus up on lõuna-eesti suurim mängumaa, kutsudes hüppama nii noori kui ka vanemaid lapsi koos sõprade ja vanematega. 272 Bath Street, Glasgow, G2 4jr, scotland,. Beebid Madratsid ja voodid (88) Foto ja video. English Estonian dictionary translator is a english to Estonian translation app free for. A phonetic Dictionary of the Englisg Language Ceqaze , Fri, February, 16, 2018 Elupuu heki istutamine taimed. D couverte des secteurs d'activit s, toutes les formations du cap au bac 5 en r gion Bretagne. Boks ( pargitud veisenahk ) bokser : bokserid : boksiit : bola (nör kividega otstes : bol evikud : bol eviseerida : bol evism : bol evistlik : bol evistlik ; bol evik. Poqibefu , Fri, February, 16, 2018 (Pilte uuendatud augustis 2014.) On ju lihtsalt lapsemäng pildistada näiteks. Ei ole vaja arvuti ekspert, ühe klõpsuga saate märata need kõik. Ehkki varem on emakavälise raseduse tekkimise riskiga seostatud ka emakasisest rasedusvastast vahendit vaskspiraali, tõi part uuringutele viidates välja. Uconi , Fri, February, 16, 2018 3 d visualiseerimine ja modelleerimine 3 d teenused digital, tallinn, zo0om, webeditor, oracle, video, virtuaaltuurid, panoraamfotod). Asuncionico Espacio idesa, asuncion Paraguay bfm white Trucker tee bfm white Trucker tee.00. Ehituse abc on vanim ja kogenuim ehitusmaterjalide jae- ja hulgimügikett Eestis. Xafymame , Fri, February, 16, 2018 Ei otse koju läe kui käes on palgapäev, vaid sätin sammud linna poole. Aga mis kõige tähtsam, see vähendab kontsentratsioon adrenaliin gu ka alandab. 15 kg kott - 975 kg/alus 260,00 eur/alus 4,00 eur/kott 10,00 eur/alus transport Tallinnast 30 km ümbruses kaup laos. Yxuky , Fri, February, 16, 2018 2 posts published by uido Truija during January 2013. 3-kihiline parkett on värispuidu kihiga laudparkett, kus keskmine ja alumine kiht on tehtud kuusest, männist või paplist.


Tolliagenditeenuseid, mis hõlmavad endas kõike alates deklaratsioonide trükkimisest kuni tollivormistuseni Eestis ja teistes EL riikides.


Kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu. Tervislik kaalulangus raseduse ajal Kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu, Tugev juuste väljalangemine - Myoma May Miks kaotate pärast dieeti langetades juukseid? Põhjused Selle protsessi peamisteks mehhanismideks on ebapiisav vale toitumine või täielik nälgimine, järsult suurenenud keha vajadused pärast pingutust ja haigusi, samuti toitainete imendumise märkimisväärne vähenemine kehas ja ülivahetus, mille käigus erituvad looduslikult põhilised vitamiinid, mineraalid, rasvad, valgud, süsivesikud läbi nende kehasse tungimata. Kuid mõnel juhul võtab inimene depressiooni ajal ülekaalu, üritades probleemidest vabaneda kõrge kalorsusega toidu sagedase söömise kaudu. Sel juhul võib patsiendi kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu mõnda aega olla normaalne, kuid teatud aja möödudes tunneb ta end nõrgana, võib-olla joobes, on kõrge temperatuur ja mis tahes haiguse muud sümptomid. Põhjused Selle protsessi peamisteks mehhanismideks võib pidada kehva toitumist või täielikku nälgimist, järsult suurenenud kehavajadusi pärast stressi ja haigusi, samuti olulist vähenemist toitainete imendumisel kehas ja hüpervahetust, mille käigus peamised vitamiinid, mineraalid, rasvad, valgud, süsivesikud erituvad looduslikult. Terava kaalulanguse põhjustavad enamasti mitmesugused neuroloogilised, seedetrakti, nakkuslikud, metaboolsed, onkoloogilised haigused, samuti ainevahetusprotsessides osalevate vitamiinide või toitainete äge defitsiit. Võimalikud haigused Kehakaalu järsu languse, nagu eespool mainitud, võib põhjustada tohutu hulk haigusi ja negatiivsed seisundid. Tavaliselt kaasneb neerupealiste puudulikkusega anoreksia, nõrkus, järsk kaalukaotus, halvenenud regulaarne väljaheide ja vaimne ärrituvus. Neuroloogiline anorektsioon. See neuroloogilise iseloomuga haigus on iseloomulik aastastele naistele ja sellega kaasneb lühikese aja jooksul väga järsk kaalukaotus kuni 50 protsenti. Selle diagnoosiga patsientidel on lihaste atroofia, juuste väljalangemine, üldine nõrkus, hüpotensioon, sagedane kõhukinnisus ja regulaarne kontrollimatu oksendamine. Süsteemne depressioon. Süsteemse depressiooni raskete vormidega kaasnevad mõnikord unisus, enesetapumõtted, isutus ja kaalukaotus, üldine väsimus. Seda tüüpi algloomad põhjustavad lihasvalu, järsku kehakaalu langust, tugevat kõhulahtisust, kõhukrampe, iiveldust ja oksendamist. Herpes, hoolimata lucy kaalulangususteemi ulevaated klassikalisest aeglasest vormist, aitab mõnikord söögi ajal ebameeldivate aistingute tõttu kaasa alatoitumusele, mis omakorda provotseerib kehakaalu langust. Erinevat sorti onkoloogia. Peaaegu iga onkoloogiline haigus võib olla kiire kaalulanguse katalüsaator, mille sümptomid erinevad sõltuvalt haiguse asukohast ja tüübist Stomatiit. Suuõõne limaskestade mitmesugused põletikud häirivad õiget toitumist ja provotseerivad seega kehakaalu langust. Kopsude tuberkuloos. Tõsine nakkushaigus võib lisaks higistamisele, nõrkusele, valu rinnus, hemoptüüsi, hingeldust ja madala palavikuga kehakaalu langust koos anorektsiooniga. Lümfoomid Ägedate lümfoomide korral täheldatakse tavaliselt dünaamilist sujuvat kaalukaotust, mis toimub lümfisõlmede, põrna, maksa ja naha sügeluse suurenemise taustal. FFT sündroom. Vastsündinutel ja väikelastel diagnoositakse harva, kuid perioodiliselt toidu alaarenemist, mille tagajärjel kaob laps kaalu ja jõu eriti kiiresti. Whipple'i sündroom. Seda seisundit iseloomustab sooleepiteeli oluline kahjustus ning vedeliku ja toitainete imendumise peaaegu täielik peatamine seedetrakti kaudu, mis omakorda kutsub esile kehakaalu järsu kaotuse, kõhulahtisuse, steatorröa ja mitmesuguste anoreksiliste ilmingute. Haavandiline jämesoolepõletik. Haavandiline koliit kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu söögiisu vähenemist, keha füüsilist kurnatust ja kehakaalu langust ning palavikku. Füsioloogilised põhjused. Kaalukaotuse füsioloogiliste põhjuste hulka kuuluvad vananemine ja sellest tulenevalt lihasmassi väheneminepsühhiaatrilised häired, alkoholism, hammaste väljalangemine raskused ja toidu närimine jne. Mida teha ja kuidas peatada? Kui diagnoos ei tuvastanud tõsiseid terviseprobleeme, tuleb ainevahetuse normaliseerimiseks ja dieedi süstematiseerimiseks rakendada mitmeid füsioloogilisi protseduure. Treeni keskmiselt regulaarselt, soovitavalt õues. Olge päikeselisel päeval sagedamini tänaval, "kõndige üles" oma isu. Sööge tihedalt, lisage dieeti mitmesuguseid kondiitritooteid, makarone, kalatoite ja suurt hulka taimeõli. Joo söögiisu suurendavaid dekokte. Kui järsku kaalukaotust seostatakse stressi või emotsionaalse stressiga, tasub: Õppige täielikult lõõgastuda. Osalege meditatsioonil ja joogakursustel. Kasutage oma emotsionaalse tausta normaliseerimiseks aroomiteraapiat. Joo meeleolu parandavaid ja stressi leevendavaid puljoneid. Registreeruge lõõgastusmassaažide jaoks. Kui teie probleem on endiselt seotud haigusega, peate kindlasti külastama arsti, eriti kui kaal langeb kiiresti enam kui kuu jooksul, on ka muid vaevusi ja teie kogu kehakaal on keskmisest protsenti väiksem. Täpselt kindlaks meditsiiniline probleem on võimalik alles pärast diagnoosi. Lisaks arsti visuaalsele läbivaatusele tuleb läbi viia seedetrakti ja kilpnäärme ultraheli, fluorograafia, gastroskoopia, hormoonide, parasiitide, valgete vereliblede ja muude riskifaktorite uriini, vere ja väljaheidete testid. Ainult viimasele neist meetmetest määratakse teile õige ja kvalifitseeritud ravi. Iiveldus ja kehakaalu langus Kas kaotate dramaatiliselt kaalu ja samal ajal on pidev tung oksendada ja iiveldus ei kao ka pärast ravimite kasutamist? Sellel võib olla mitu põhjust ja kõik need on seotud haiguse võimalike ilmingutega. Kahe ülaltoodud sümptomi kombinatsioon on iseloomulik: Lai valik seedetrakti haigusi. Sel juhul muutub põhiliseks teguriks põletikuline protsess, mis blokeerib toitainete imendumist ja raskendab seedimist. Hormonaalsed talitlushäired, eriti hüpotüreoidism, mis on põhjustatud kilpnäärme põhhormoonide puudumisest. Autoimmuunhaigust iseloomustab pidev iiveldus, unisus, väsimus, samuti terav komplekt või vastupidi, kehakaalu langus. Erinevate etümoloogiate vähk. Üks kaugelearenenud vähi peamisi sümptomeid on iiveldus, kehakaalu langus ja väljaheites verehüübed. Rasedus samaaegse toksikoosiga. Raseduse esimesel trimestril kogevad lapseootel emad sageli iiveldust, kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu kaotavad kehakaalu, kaotavad söögiisu ja keha üldine nõrkus. See füsioloogiline protsess on toksikoosi tagajärg ja peaks mööduma 20—22 rasedusnädalast. Kui murettekitavad sümptomid ei kao, on kiireloomuline vajadus läbida oma keha seisundi terviklik diagnoos. Addisoni sündroom hüpokortikism. Neerupealise koore puudulikkuse ja muude sümptomite korral väheneb regulaarselt iiveldust ja oksendamist nõudva patsiendi kaal peaaegu alati märkimisväärselt. Kaalukaotus ja temperatuur Kiire ja drastiline kaalukaotus, samuti sellega kaasnev protsess, kõrge temperatuur, näitab tavaliselt selliste haiguste esinemist nagu haavandiline koliit, gastroenteriit või kopsutuberkuloos. Üsna sageli viitavad need sümptomid kogu keha äärmisele kurnatusele või kroonilisele vedelikupuudusele, mis toidab kõiki kehasüsteeme. Sujuv dünaamiline kaalulangus suureneva amplituudiga, samuti pidev subfebriili temperatuur, mis tõuseb õhtuti, võib näidata onkoloogia ja vähi arengut. Kaalulangus raseduse ajal Kaalukaotust raseduse ajal esimesel trimestril peetakse normaalseks, kui sellega kaasneb toksikoos. Sel perioodil kogeb lapseootel ema regulaarset oksendamist, vastumeelsust teatud tüüpi toitude vastu, üldist nõrkust. Tavaliselt möödub toksikoos Nädalaks ja füsioloogilisest seisukohast ei kahjusta see last kaalulanguse juuste valjalangemine ja soogiisu õiglast sugu.


text: Tehtud tööd - Ehituskonstruktsioonide projekteerimine Kujundamine, arvutamine, joonestamine Projektide logi Maneež 40×70 m Pärnu piirkonnas Postid, talad, trepp Tööstushoone rekonstrueerimine büroohooneks. Pärnu mnt, Tallinn Sildkraanaga tootmis-laohoone Tallinnas Sildkraana, telfer, soklipaneelid. Betoonpõrand. Tõsteväravad. Reoveepuhasti Vinni vallas Betooni veetihedus, vuugilindid, lisandid. Talitalad. Aknaraamid. Kandev profiilplekk. Varrasmeetod-strut and tie. Remonditöökoda Kose vallas Õliladu Laagris Kuivati-hoidla Katlamaja Ebaveres Pesula Sännas Raamhall Kobelas Mõned näited viimase aja (Alates AD 2020) tehtud töödest. (Pildid ei ole ühtses mõõtkavas) Rapsitehas Imaveres PVC-kate, tehnoloogia lähteülesanne, avariimahuti. Kontorihoone juurdeehitus Vertikaalsed SW-paneelid. Õõnespaneelid. Vundamendid. Rõdupaneelid. Projekteerimise lähteülesandeks on tarvis vähemalt eskiisi. Ehitusloa tasemel projektdokumentatsioon on loomulikult eelistatum. Tuleb arvestada sellega, et väiksemate ehitiste korral tuleb lahendada mitu etappi korraga. Kui lahendatakse mitu etappi korraga, siis peab Ehitajal olema konstruktivse lahenduse koha kindel visioon – raudbetoonposte ei saa meelevaldselt teraspostideks ümber vahetada. See on kulukas nii ajaliselt kui rahaliselt. Heast lähteinfost tunnen tihti puudust. Viljakuivati Pandiveres Kaubanduskeskuse sissepääs Teras-ja raudbetoonkonstruktsioonid Tööprojekti tegemise paradoks seisneb selles, et see staadium on jooniste hulgalt ja detailsuselt kõige mahukam, kuid aega on projekteerimiseks kõige vähem. Hiljutisel EKEL-i EVS 915 alasel koolitusel anti mõista, et EP-PP-TP suhe on ca. 40/40/20 – minu arvates on see valehinnag. Võin protsentidega eksida, aga põhimõte jääb samaks – TP osakaal on oluliselt kaalukam. Soovitan Tellijal anda projekteerijale mõistlik tähtaeg koos vahetähtaegadega. Kui kasutatakse sõnaühendit ASAP, tähendab see seda, et varasemates staadiumites on sisuline töö tegamata jäänud. Teraskarkass digitaalselt ja päriselus Üritan püsida oma liistude juures. Valin väga hoolikalt, milliseid objekte ja kellega neid ette võtan. Kui soovid tellida mobiilimasti konstruktsioone, siis pean viisakalt keelduma. On võimalik, et just Teile tehakse erand. Remonditöökoja projekteerimine. Telfer =/= sildkraana Ärihoone Tallinnas (pakkumismudel/kavand) Tööprotsessi käigus on tarvis anda kiiret ja konstruktiivset tagasisidet. Kui kõik lahendused automaatselt sobivad ja ühtegi vastuolu projekteerimise käigus välja ei tule, siis loen seda halvaks oomeniks. Töökoja teraskonstruktsioonid Hoidla teraskarkass Viilhall 24×42 m Tootmishooned kodumaisele tööstusele Teras, sokkel, vundament. Kui arvutused ja 3D mudel on tehtud, võib tootejoonised teha Teie koostööpartner. Kauplus-kaubandushoone Kauplus-kaubandushoone 2 Kaks näiliselt sarnast hoonet. Eelprojektist terase tootejoonisteni. Vahepealsed sammud on rangelt soovitatavad. Viilhall 8×18 m (soojustamata) Hobiruum 9×22 m (soojustatud) Väiksemad hallid eraisikutele Lõuna-Eestis Panen omavahel sobima ankrupoldid ja tallaplaadid, postid ja fermid. Arvutan välja kriitilised temperatuurid. Annan välja poldikomplektide (EN 15048) spetsifikatsiooni. Ärge unustage polte tuletõkkevõõbaga värvida!


«Probleem on selles, et need pered, kus praegu on rohkem lapsi, ei saa laenu. Perekonna sissetulek leibkonna liikme kohta on selleks liiga väike ning pank nõuab lisakäendust,» ütles Hütt Postimees.ee'le. Lasterikaste Perede Liidu juht leiab, et seetõttu täidaks nn kolmanda lapse seadus oma rolli vaid väheste perede peal. «Kindlasti võib see töötada nooremate perede peal, kus kodulaen on juba võetud ja peres on üks või kaks last. See võib olla stiimuliks saada veel üks laps,» arvas Hütt. Tema sõnul on aga praegu suures enamuses paljulapselised pered, kellel ei ole võetud eluasemelaenu või kellel ei ole võimalik seda võtta, kuid kelle eluase vajaks hädasti parandamist. «Parem oleks siiski, kui riik maksaks neile peredele selle kümne aasta jooksul toetust eluaseme kulutuste katmiseks. Veelgi parem oleks ehk kui riik korraga suurema toetusesumma maksaks, millega saaks pere uue kodu rajamist rahastada või põhjalikult remonti teha,» arvas Hütt. Minister Juhan Parts on aga öelnud, et toetuse asemel sooviks riik just osa eluasemelaenu põhiosast tasuda seetõttu, et siis kuluks riigi poolne abi kindlasti parema eluaseme peale.


text: Eesti Vabariik on riik Põhja-Euroopas. Eesti piirneb põhjas üle Soome lahe Soomega, läänes üle Läänemere Rootsiga, lõunas Lätiga ja idas Venemaaga. Eesti pindala on 45 339 ruutkilomeetrit, koos merealaga 70 177 ruutkilomeetrit. Teise maailmasõja eel oli see tänapäeva pindalast suurem. Kaugemas ajaloos oli tänapäevase Eesti Vabariigi territoorium Liivimaa osa ja kuulus osaliselt või täielikult Saksa, Rootsi, Vene, Taani või Poola koosseisu. Tänapäeval on Eesti demokraatlik parlamentaarne vabariik. Eesti territoorium on jagatud viieteistkümneks maakonnaks. Iga maakond on omakorda jagatud valdadeks ja linnadeks, mis on kohaliku omavalitsuse üksused. Suurim linn on pealinn Tallinn. 1,4 miljoni elanikuga Eesti on Euroopa Liidu väiksema rahvaarvuga riike. Eesti oli 22. septembrist 1921 Rahvasteliidu liige. 17. septembrist 1991 kuulub Eesti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja OSCEsse, 13. novembrist 1999 WTOsse, 29. märtsist 2004 NATOsse, 1. maist 2004 Euroopa Liitu, 21. detsembrist 2007 Schengeni viisaruumi, 9. detsembrist 2010 OECDsse ja 1. jaanuarist 2011 euroalasse. Eesti rahaühik on euro. Eesti on alla kirjutanud keskkonnakaitsealasele Kyōto protokollile ja Pariisi kliimaprotokollile. 2017. aastal oli Eesti ÜRO inimarengu indeksi järgi maailmas 30. kohal. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel moodustavad rahvastiku enamuse (69,1%) eestlased, suurim vähemusrahvus on venelased (23,7%). Nimi Eesti nime algupära on nähtud aestide nimetuses, keda mainis esimest korda Rooma ajaloolane Tacitus oma raamatus "Germania" (kujul Aestiorum gentes, Aestii, umbes 98. aastal). Hilisemates allikates esines see nime kujul Hestis (Cassiodorus, 523–526), Aesti (Jordanis, 551), Aisti (Einhard, 830), Esto, Estum (Wulfstan, 887), Iste (Widsith, 10. saj). Aeste peetakse tavaliselt balti rahvasteks või konkreetsemalt mõneks preislaste hõimuks, kuna mitmed aestide kirjeldused osutavad selgelt nende asualale, praegusele Kaliningradi piirkonnale. Samas on mitmed autorid oletanud, et aestide all võidi mõelda ka kõiki Läänemere idakalda elanikke – nime üheks võimalikuks etümoloogiliseks allikaks ongi peetud germaani tüve ost- (öst-, est-) tähendusega "ida". Aja jooksul võis nime kasutusala kitseneda ja lõpuks püsima jääda vaid praeguse Eesti ala ning selle asukate tähistajana. Selles tähenduses oli nimi esimesena käibel ilmselt skandinaavlastel, kes kasutasid saagades (kirja pandud alates 13. sajandist, aga kirjeldavad sündmusi alates 1. aastatuhande keskpaigast) nimekujusid Aistland (Gutasaga) ja Eistland (Ynglingrite saaga, Saaga Harald Kaunisjuuksest, Olaf Trygvessoni saaga, Saaga Olaf Pühast, Svirrerasaaga, Örvar-Oddri saaga). Ühel 11. sajandist pärit Rootsi ruunikivil on kirjas i estlatum, "Eesti maadel". Umbes 1216. aastal valminud Saxo Grammaticuse kroonikas on kasutusel nimekujud Hestia ja Estia ning etnonüüm Esto (mitmuses Estones). Sama tähendusega võib olla ka Al-Idrisi 1154. aastal kasutatud Astalānda. Skandinaavlastelt kandus nimi üle alamsaksa (pika algvokaaliga Ehstland) ja ladina keelde (nt 13. sajandi alguse Henriku Liivimaa kroonikas Estonia, teoses "Descriptiones terrarum" ka Hestonia). Ladina keele kaudu levis nimi hiljem omakorda edasi vene (Эстония) ja teistesse keeltesse. Mõnes neist varastest, kuni 13. sajandi allikatest tähistab see nimi selgelt praeguse Eestiga enam-vähem kattuvat territooriumit, teistes on selle tähendus ebamäärasem või vastab ainult osale praegusest Eestist. Vanadel kaartidel esinevad nimekujud Estonia, Esthonia, Estonie, Esthonie, Estlandia või lihtsalt Esten ("eestlased"). Need nimetused käisid praeguse Eesti põhjaosa (tolleaegse Eestimaa provintsi ja kubermangu) kohta), kuid 15.–17. sajandil eristub ka Päris-Eesti (Estonia Propria) Liivi lahe ja Võrtsjärve vahel. Kujunevasse eesti kirjakeelde laenati nimi (algselt Estimah, Esthi Mah) alamsaksa või idaskandinaavia keelekujust 17. sajandil. Eestlaste asuala hakati sõnaga Eesti(maa) tähistama alates 19. sajandi keskpaigast. Samal ajal võeti kasutusele ka sõna eestlased ja eesti keel, mis asendasid varasemad omanimetused maarahvas ja maakeel. 1918. aastal sai see Eesti riigi nimeks. 1930. aastate lõpuni kirjutati seda nime inglise keeles enamasti Esthonia. Enne Nõukogude okupatsiooni kasutati riigi nime ülesmärkimisel ka kirjakuju Eesti Wabariik. Asend Eesti asub Läänemere idakaldal. Läänemere rannikul asuva Eestiga asuvad Lääne-Euroopas samal laiusel Kesk-Rootsi ja Šotimaa põhjatipp. Põhja-Ameerikas läbib Eesti keskmine laiuskraad Labradori poolsaart ja Alaska lõunarannikut. Äärmuspunktid Mandri-Eesti põhjapoolseim punkt asub Purekkari neemel. Põhjapoolseim saar on Vaindloo saar. Lõunapoolseim punkt asub Mõniste vallas endise Naha küla territooriumil Naha talu lähedal. Mandri-Eesti kõige läänepoolsem punkt asub Ramsi neemel. Eesti läänepoolseim saar on Nootamaa. Idapoolseim punkt on Narva linn. Piir Maismaapiiri kogupikkus on 633 km. Sellest 339 km on Eestil ühist piiri Lätiga ja 294 km Venemaaga. Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamisel 1991. aastal tunnustas Nõukogude Liit de jure Eesti Vabariiki. Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel moodustati ajutine kontrolljoon, mis järgis endiste Eesti NSV ja Vene NFSV piire. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist jäi kontrolljoon eraldama Eesti Vabariiki ja Venemaa Föderatsiooni. Eestil on merepiir Soomega (Eesti-Soome piir) ja Rootsiga (Eesti-Rootsi piir). Haldusjaotus Eesti Vabariik on jagatud 15 maakonnaks. Maakonnad on jagatud valdadeks ja linnadeks, mis on kohaliku omavalitsuse üksused. Eesti haldusjaotus on välja kujunenud sajandite jooksul ja seda on aeg-ajalt kohandatud aja nõuetest tulenevatele vajadustele. Enamik tänapäeva maakondi olid moodustatud juba 18. sajandil. 20. sajandi esimesel poolel loodi kaks uut maakonda, Valgamaa ja Petserimaa. Enne Teist maailmasõda oli Eesti jagatud 11 maakonnaks: Lääne-, Harju-, Järva-, Viru-, Pärnu-, Viljandi-, Tartu-, Valga-, Võru-, Petseri- ja Saaremaaks. Teised, nagu Hiiu, Jõgeva, Põlva ja Rapla, on loodud hiljem vanemate maakondade küljest osade lõikamise teel. Pärast Eesti Vabariigi loomist 1918. aastal kujunesid vallad Eesti tähtsaimateks haldusüksusteks. Varem olid peamisteks haldusüksusteks sajandite vältel välja kujunenud kihelkonnad. Valdadega liideti ka mõisamaad, mis varem valdade alla ei kuulunud. Tollest ajast alates on valdade arvu järk-järgult vähendatud. 1939. aastal moodustati 248 uut valda. 1990. aastate alguses hakkasid tekkima linnade ja maavaldade ühisomavalitsused, mis tähendas seda, et valla territooriumisse võisid hakata kuuluma ka linnad. Kohalikul tasandil on mitmed vallad, linnad ja alevid üksteisega liitunud ning moodustanud tugevamaid omavalitsusüksusi. 2017. aasta lõpuni asus igas maakonnas maavalitsus, mida juhtis maavanem, kes esindas kohalikul tasandil riigi huve. Valitsus määras maavanemad ametisse viieks aastaks. Valdade ja linnade esinduskoguks on volikogu, mis valitakse võrdelise valimissüsteemi alusel neljaks aastaks. Volikogu suurus sõltub valla või linna elanike arvust. Omavalitsuse täidesaatev organ on valla- või linnavalitsus. Vallad ja linnad võivad ühiste huvide kaitsmiseks ja täitmiseks moodustada omavalitsusüksuste liite. Kultuur Film Auguste ja Louis Lumière pidasid esimese avaliku filmiseansi 28. detsembril 1895 Pariisis. Järgmise aasta 4. oktoobril (ukj) võis kinematograafi näha juba Tallinnas ja alates 13. novembrist ka Tartus. Esimene paikne kino, Illusioon, avati 17. aprillil 1908 Tartus. Sama aasta 30. aprillil tehti esimesed filmivõtted, kui salvestati Rootsi kuninga peatust Tallinnas tema teel Peterburi visiidile. Eesti filmiloo algust seostatakse Sergei Utotškini õhulennu salvestamisega 1912. aastal. Johannes Pääsuke jäädvustas vigurlendu 27. ja 28. aprillil Tartus ning dokumentaalkaadreid demonstreeriti 30. aprillil Tartu Illusionis. Vanimaks Eesti mängufilmiks peetakse komöödiat "Laenatud naene", mis filmiti arvatavasti 1913. aastal. Esimene täispikk mängufilm on aga 1923. aastal valminud "Must teemant". Kui 2012. aastal kuulutati välja Eesti filmi sajandi auhinnad, siis nimetati nii filmitegijate arvamuse kui ka rahvahääletuse tulemusel sajandi filmiks Arvo Kruusemendi "Kevade". Samast filmist tulid ka sajandi filmimotiiv – paljutähenduslikud silmad – ja sajandi filmipaar – Arno ja Teele. Sajandi naistäheks valiti Elle Kull ja meestäheks Lembit Ulfsak. Filmimuusikast tõsteti esile Uno Naissoo viisiga Paul-Eerik Rummo sõnadele loodud "Viimse reliikvia" laulud ning samast linateosest leiti ka sajandi filmikild – "Meie reliikvia on vabadus!". Sajandi animatäheks valiti Lotte. Kirjandus Vanimad kirjalikud allikad, kus leidub andmeid eesti rahvaluule kohta, on keskaegsed kroonikad. Vanim säilinud eestikeelne raamat, Wanradti ja Koelli katekismus, on trükitud 1535. aastal, Uus Testament tõlgiti tervikuna lõunaeesti keelde 1686. aastaks. Ärkamisaja alguses koostas Friedrich Reinhold Kreutzwald Eesti rahvuseepose "Kalevipoeg", toetudes teiste estofiilide, Õpetatud Eesti Seltsi liikmete (sealhulgas Friedrich Robert Faehlmanni ja Georg Julius von Schultzi) tööle, eesti rahvalauludele ning Garlieb Merkeli ja James Macphersoni proosapoeemidele. Pärast Eesti Vabariigi loomist arenes rahvuslik kirjandus kiiresti. Kõrgelt hinnatud proosateoseid lõid August Gailit, Friedebert Tuglas, A. H. Tammsaare ja teised. Pärast teist maailmasõda tegutsesid paguluses sellised kirjanikud nagu Karl Ristikivi ja Arved Viirlaid. Uuema aja kirjanikest on tuntumad Jaan Kaplinski, Jaan Kross ja Andrus Kivirähk. Kunst Muusika Eesti vanemaid rahvalaule kutsutakse regilauludeks, mille poeetilist meetrikat, regivärssi, kannavad kõigi balti-soome rahvaste traditsioonid. Regilaulud olid eestlaste seas laialt levinud kuni 18. sajandini, mil need hakkasid rütmikate folklauludega asenduma. 1869. aastal toimus Tartus Janseni algatusel esimene üldlaulupidu. Selle kavas olid ka kaks eesti helilooja laulu, Aleksander Kunileidi "Mu isamaa on minu arm" ja "Sind surmani". Kunileid oli muusikahariduse saanud Cimze seminaris, kust võrsusid esimesed eesti kultuuritegelased. 19. sajandi teises pooles tekkis ka arvukalt laulu- ja mänguseltse, samuti sündisid esimesed orkestrid. Sajandivahetusel kujunesid olulisemateks muusikaelu suunajateks Heino Eller, Miina Härma, Artur Kapp, Mihkel Lüdig, Mart Saar, Rudolf Tobias jt. Kandev roll muusikute väljaõppel oli Peterburi konservatooriumil. Kõrgemad muusikakoolid rajati Eestisse alles pärast riigi iseseisvumist. 1920. aastatel asutati esimesed kutseorganisatsioonid ning Estonia ja Vanemuine saavutasid kõrge professionaalse taseme. Eesti muusikaelu saavutas nö küpsuse ja esile tõusid esimesed vabas Eestis hariduse omandanud muusikud (nt Eduard Tubin). Seoses Nõukogude okupatsiooniga lahkusid paljud muusikud läände, mõned hukkusid ja osa sattud põlu alla. Tunduvalt muutusid ootused muusikaloomingule. Eesti muusika areng taastus 1950. aastatel, kui hakkas esile tõusma uus põlvkond, kelle sekka kuulusid Gustav Ernesaks, Ester Mägi, Eino Tamberg, Veljo Tormis, Arvo Pärt, Kuldar Sink jt. Lauljatest kogusid tuntust Georg Ots ja Tiit Kuusik. Eesti taasiseseisvumise järel mitmekesistus muusikalooming. Mitmed eesti heliloojad (Arvo Pärt, Erkki-Sven Tüür jt), dirigendid (Neeme Järvi jt) ning lauljad ja ansamblid (Ewert and The Two Dragons, Kerli, Metsatöll jt) on saavutanud laialdase rahvusvahelise tuntuse. 21. sajandi algul on rahvamuusika teinud läbi teatava taassünni. On hoogustunud pärimusmuusika õppimine ja õpetamine, tekkinud on mitmeid muusikafestivale (Viljandi Pärimusmuusika Festival, Viru Folk jt) ning folkmuusika kuulajaskond on laienenud. Samuti luuakse palju folgimõjutustega muusikat. Teater Esimene kutseline teater oli 1809. aastal avatud Tallinna Linnateater ehk Tallinna saksa teater. 1819. aastal lavastati esimene eestikeelne lavateos ("Häbbi sellel', kes petta tahhab!") ja 1870. aastal esimene Eesti päritolu lavatükk (Lydia Koidula "Saaremaa onupoeg"). 1906. aastal said kutselisteks Estonia ja Vanemuine ning 1911. aastal Pärnu Endla. 1920. aastatel loodi kutselised teatrid ka Viljandis (Ugala) ja Narvas (Narva Teater). Nõukogude ajal on asutatud Rakvere teater, Vene Draamateater (tänapäeval Vene Teater), Nukuteater (tänapäeval Eesti Noorsooteater) ja Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (tänapäeval Tallinna Linnateater). Taasiseseisvumise järel loodud teatritest on tuntuim aastatel 2005–2019 tegutsenud NO99. Teadus Tuntumate Eestiga seotud teadlaste sekka kuuluvad näiteks astronoomid Friedrich Georg Wilhelm Struve, Ernst Öpik ja Jaan Einasto, bioloogid Karl Ernst von Baer ja Jakob von Uexküll, keemikud Wilhelm Ostwald ja Carl Ernst Heinrich Schmidt, majandusteadlane Ragnar Wilhelm Nurkse, matemaatik Edgar Krahn, meditsiiniteadlased Ludvig Puusepp ja Nikolai Pirogov, füüsik Thomas Johann Seebeck, politoloog Rein Taagepera, psühholoogid Endel Tulving ja Risto Näätänen ning semiootik Juri Lotman. Loodus Eestit mõjutab parasvöötme hooajaline kliima. Keskmine kõrgus on 50 meetrit merepinnast, kõrgeim koht Suur Munamägi Eesti kaguosas on 317,4 meetrit merepinnast. Eestil on 3794 kilomeetri pikkune rannajoon paljude lahtede, väinade ja abajatega. Eestis on 2222 meresaart ja laidu, neist vaid 318 on suuremad kui 1 hektar. Kaks saart, Saaremaa ja Hiiumaa, on piisavalt suured, et moodustada eraldi maakonna põhiosa. Maakasutus Koos soometsadega on soode pindala 1 009 101 ha, mis moodustab 22,3% Eesti maismaa pindalast. Kuigi ehitusmaad (eelkõige elamu-, äri- ja tootmismaad) moodustavad Eesti pindalast vaid neli protsenti, arvatakse nende väärtus olevat 71% Eesti maa väärtusest (maa väärtust arvestatakse ilma ehitiste ja sellel kasvava metsata). Kokku hindas Maa-amet 2022. aastal Eesti maa väärtuseks 32,5 miljardit eurot. Veestik Eestis on üle 1400 järve. Enamik neist on väga väiksed, suurim, Peipsi-Pihkva järv, võtab enda alla aga 3555 km2 ja on sellega Euroopas suuruselt viies. Teised suuremad järved on Võrtsjärv, Narva veehoidla, Mullutu-Suurlaht ja Ülemiste järv. Eestis on palju jõgesid. Pikimad on Võhandu (162 km), Pärnu (144 km), Põltsamaa (135 km), Pedja (122 km) ja Keila jõgi (115 km). Eestil on u 25 000 km2 territoriaalmerd, sh kuulub täielikult Eestile üks sisemeri – Väinameri. Lisaks Väinamerele kuulub Eestile osa Läänemerest, sh Soome lahe lõunaserv, suur osa Liivi lahest ja arvukalt väiksemaid Läänemere lahtesid. Eesti sügavaim punkt on 230 m ja see asub Hiiumaast lääne pool majandusvööndi piiri ääres. Territoriaalmerest kaugemale ulatuv Eesti majandusvöönd on 11 300 km2. Kliima Eestis valitseb mandrilise ja merelise kliima vaheline üleminekuline paraskliima. Tänu Atlandi ookeani ja Golfi hoovuse mõjule on Eesti ilmastik tunduvalt pehmem samale laiuskraadile iseloomulikust mandrilisest kliimast. Rannikualadel ja saartel on ilmad pehmemad kui sisemaal. Aastas sajab 550–880 mm. Kõige vähem sajab saartel, kõige rohkem kõrgustikel. Aasta keskmine õhutemperatuur on +5 °C ringis või sellest veidi kõrgem (2008. aastal +7,4 °C). Kõige külmem kuu on tavaliselt veebruar, mil keskmine õhutemperatuur on −5 °C. Talvekuudel on keskmine õhutemperatuur −4...–5 °C. Kõige soojemaks kuuks peetakse juulit, mil keskmine õhutemperatuur on +18 °C. Juunist septembrini on keskmine õhutemperatuur 15...18 °C. Küllaltki sagedased on olulised kõrvalekalded normist (nii külma kui ka sooja puhul). Absoluutselt madalaim õhutemperatuur −43,5 °C on registreeritud 1940. aastal Jõgeval 1940 ja kõrgeim +35,6 °C on mõõdetud 1992. aastal Võrus. Alates 20. sajandi keskpaigast on Eesti keskmine õhutemperatuur tõusnud ja seda rohkem kui maailmas keskmiselt (0,2–0,3 °C dekaadi kohta). Lumikattega päevade arv on vähenenud (aastatel 1961–2002 keskmiselt 25,9 päeva võrra) ja sademete hulk kasvanud (5–15%). Seoses globaalse soojenemisega prognoositakse nende trendide jätkumist. Pikima suvepäeva pikkus on ligi 19 tundi, lühim talvepäev kestab vaid 6 tundi. Valged ööd kestavad mai algusest juuli lõpuni. Taimestik Eesti floora on tänu kohaliku mullastiku mitmekesisusele ja klimaatiliste tingimuste erinevusele suhteliselt liigirikas. Elurikkuse kasvule on kaasa aidanud ka pikaajaline inimmõju, mille tulemusena on pärismaisest elustikust kujunenud ka pärandkooslused. Eestis elab pärismaiseid soontaimi 1440 liiki ja samblaid 560 liiki. Endeemsetest taimeliikidest kasvavad Eestis saaremaa robirohi ja eesti soojumikas. Loomastik Hajaasustus ja laiad metsased alad on võimaldanud säilida ilveste, metssigade, pruunkarude ja põtrade populatsioonidel. Eesti huntide arv on arvatavasti natuke alla 300 isendi, suvine karude arvukus võib küündida 900–950 isendini ja sügisene ilvese arvukus 400–500 isendini. Lindude hulgas on kaljukotkaid ja valge-toonekurgi. 2022. aasta alguse seisuga oli Eestis kohatud 398 linnuliiki. Looduskaitse Eesti esimeseks looduskaitsealaks võib nimetada Artur Toomi eestvõttel ja Riia loodusuurijate seltsi toel 1910. aastal asutatud Vaika linnukaitseala. Eestis on kuus rahvusparki, neist suurim ja vanim on Lahemaa rahvuspark põhjarannikul. Soomaa rahvuspark Pärnu lähedal on tuntud laiade märgalade tõttu. Matsalu rahvuspargis on esindatud palju linnuliike. Alutaguse rahvuspark loodi 2018. 2020. aasta lõpuks oli Eestis kaitse all 3951 loodusobjekti kogupindalaga üle 1,6 miljoni hektari. Aasta varasemaga võrreldes oli lisandunud 28 loodusobjekti ja kaitsealuse ala pindala kasvanud 1389 hektarit. Riigikord Eesti põhiseadus sätestab, et Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu Riigikogu valimise ja rahvahääletusega. Eesti Vabariik kuulub Euroopa Liitu, Schengeni ruumi ja euroalasse, mis tähendab seda, et Eesti Vabariik on vabatahtlikult loobunud oma suveräänsuse teatud osast (nt oma monetaarpoliitikast ja rahaühikust) ja nõustunud täitma Euroopa Liidu õigusnorme. Vastavalt Riigikohtu selgitusele on Euroopa Liidu õigus Eesti jaoks ülimuslik, Eesti põhiseadusest saab kohaldada ainult seda osa, mis on Euroopa Liidu õigusega kooskõlas või reguleerib suhteid, mida Euroopa Liidu õigus ei reguleeri. Tänu Euroopa Liitu kuulumisele on kõik Eesti kodanikud automaatselt ka Euroopa kodanikud. Võimude lahususe printsiibi järgi on seadusandlik, täidesaatev võim ja kohtuvõim seatud üksteist tasakaalustama ning on seega teatud mõttes vastandlike huvidega. Eesti on parlamentaarne vabariik, kus seadusandlikku võimu teostab parlament Riigikogu, millel on 101 liiget. Riigikogu liikmed valitakse neljaks aastaks. Riigikogu valib iga 5 aasta tagant presidendi. Võim on jagatud kolmeks haruks: Seadusandlik: Riigikogu võtab vastu seadusi ja otsuseid, kuulutab presidendi ettepanekul välja sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni, võtab vastu riigieelarve, esineb avalduste ja deklaratsioonidega ning pöördumistega Eesti rahva, teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poole ning lahendab mitmeid muid riigielu küsimusi. Täidesaatev: valitsus viib ellu riigi sise- ja välispoliitikat, suunab ja koordineerib valitsusasutuste tegevust, korraldab seaduste, Riigikogu otsuste ja presidendi aktide täitmist ning annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi. Kohtulik: I astme kohtud on maakohtud ja halduskohtud, II astme kohtud on ringkonnakohtud ja III astme kohus on Riigikohus, mis vaatab kassatsiooni korras kohtulahendeid läbi, parandab kohtuvigu ja täidab põhiseaduslikkuse järelevalvet. Riigikohus koosneb 19 kohtunikust. Riigikohtu esimehe nimetab parlament presidendi ettepanekul. President on Eesti riigipea. President on Eesti riigikaitse kõrgeim juht ja ta kuulutab Eesti vastu suunatud agressiooni korral välja sõjaseisukorra ja mobilisatsiooni. Ühtlasi esindab ta riiki rahvusvahelises suhtlemises, kuulutab välja Riigikogu valimised, annab seadlusi ja algatab põhiseaduse muutmist. President nimetab Riigikohtu ettepanekul ametisse kohtunikud, nimetab ja vabastab valitsuse ja kaitseväe juhataja ettepanekul ametist kaitseväe juhtkonna, annab riiklikke autasusid, sõjaväelisi ja diplomaatilisi auastmeid ning nimetab ametisse kaitseväe ülemjuhataja. Valitsus Valitsuse moodustamisel on määrav jõuvahekord Riigikogus. Valitsuse moodustab peaminister, kelle määrab ametisse president. Valitsuses on 15 liiget. Valitsuse määrab ametisse president pärast parlamendi heakskiitu. Täidesaatvat võimu teostab valitsus riigiasutuste abil, mille hulka kuuluvad ministeeriumid, ametid, inspektsioonid ja muud valitsusasutused. Sümbolid ja tähised Eesti riigilipu värvid on sinine, must ja valge. Tavakäsitluse kohaselt esindavad need taevast, mulda ning eestlaste püüdlemist õnne ja valguse poole. Esimene sinimustvalge lipp õnnistati Eesti Üliõpilaste Seltsi lipuna Otepääl 4. juunil 1884. Pärast Eesti Vabariigi loomist sai Eesti rahvuslipp ka riigilipuks. Eesti riigivapil on kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat ja otsa vaatavat lõvi (leopardi). Riigivapp kinnitati 1925. aastal ja sellel on kaks kuju: suur riigivapp ja väike riigivapp. Neist esimene on Eesti Vabariigi esindustunnus ja teine põhiseadusliku riigivõimu tunnus. Suure vapi kilpi ümbritseb külgedelt ja alt kaks kilbi alaosas ristuvat kuldset tammeoksa. Eesti Vabariigi riigihümn on "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". Hümni viisi lõi 1848. aastal saksa päritolu Soome helilooja Friedrich Pacius. Soomes populaarseks muutunud laulule kirjutas 1869. aasta alguses eestikeelsed sõnad Johann Voldemar Jannsen ja see kanti ette Tartus I üldlaulupeol. Sajandi lõpuks oli see kinnistunud Eesti rahvushümnina, mistõttu ei hakatud seda ka Eesti iseseisvaks kuulutamise järel välja vahetama ega peetud tarvilikuks selle ametlikku kinnitamist. Riiklikele sümbolitele lisaks on valitud on ka Eesti rahvuslind (suitsupääsuke), rahvuslill (rukkilill), rahvuskala (räim), rahvusloom (hunt), rahvusliblikas (pääsusaba), rahvuskivi (paas) jne. Rahvastik 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse lõplikel andmetel loendati Eestis 2011. aasta lõpus 1 294 455 püsivalt elavat inimest. Arvestuslike esialgsete numbrite järgi elas 1. jaanuaril 2012 Eestis kokku 1 316 500 inimest. Statistikaameti täpsustatud andmete alusel oli 1. jaanuaril 2020 Eesti rahvaarv 1 328 976 inimest. Eesti põhirahvus on eestlased, kes moodustavad 69,72% elanikest. Suurim vähemusgrupp on venelased, kes moodustavad 24,8% elanikest. Eesti elanike arv kasvab aeglaselt sisserände tõttu, mis korvab negatiivse loomuliku iibe. Kui 2010. aastal immigreerus Eestisse 2810, Eestist lahkus aga 5294 inimest, seega ületas väljaränne sisserännet 2484 inimese võrra, siis 2009. aastal oli väljarände ülekaal veel 774 inimest. 2019. aastal ületas sisseränne väljarännet 5458 inimese võrra − Eestisse asus elama 18 259 inimest ja lahkus 12 801 inimest. Loomulik iive kasvas 2011. aastani ning oli −0,13% (2007) ja −0,045% (2008). Aastal 2010 oli loomulik iive erandina alates aastast 1991 viimase 20 aasta jooksul positiivne, olles ka järgnevatel aastatel taas negatiivne. Eesti venelaste iive on eestlaste omast madalam, seega läbi loomuliku iibe muutuse kasvab aja jooksul eestlaste osatähtsus. Eesti elanikud on kohustatud registreerima oma elukoha rahvastikuregistris, kuid selle vastavust tegelikule elukohale ei kontrollita. Rahvastikuregistris olevad kontaktandmed tuginevad inimeste endi esitatud andmetele. Peamiselt puudutab see maapiirkonnast suurtesse linnadesse, sh Tallinna, viimase kümne aasta jooksul elama asunuid. 2008. aasta 20. juulil seisuga oli Eestis 47 linna, 10 alevit, 177 alevikku ja 4437 küla. Pärast 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi jäi Eestisse järele 79 kohaliku omavalitsuse üksust (15 linna ja 64 valda). Keel Riigikeel on eesti keel. Eesti keele oskajate osatähtsus oli aastaks 2000 rahvastikus tõusnud 80,4%-ni, eesti keele oskajate üldarv oli 1 102 133. Suurenemine on saavutatud tänu sellele, et mitte-eestlaste seas on eesti keele oskus rohkem kui kahekordistunud. Eesti keeles on kaks suuremat murderühma – põhjaeesti ja lõunaeesti murded. Mõnedes käsitlustes eristatakse kolmanda rühmana kirderanniku murdeid. Lõuna-Eestis räägitakse võru keelt, mida vahel peetakse eesti keele murdeks, vahel eraldiseisvaks keeleks. Nii varasemate hinnangute kui 2011. aasta rahvaloenduse järgi on Eestis üle 70 000 võru ja üle 10 000 seto keele oskaja; ülejäänud murrete ja kohalike keelte kõnelejaid on vähem. Vene keel Eestis Narvas, Kohtla-Järvel, Sillamäel ja veel mõnes linnas on ülekaalus vene keele kõnelejad. Inglise keel Eestis 2009. aastal tehtud Eurostati uuringu järgi valdab Eesti elanikest enda arvates inglise keelt väga hästi 28%, mis on üks paremaid näitajaid Euroopa Liidus. Riigikaitse Eesti kaitsejõud põhinevad kaitseväel, mis koosneb maaväest, mereväest ja õhuväest, ning vabatahtlikul sõjaväelisel ühendusel kaitseliidul. Kaitsejõudude tööd juhib ja planeerib Kaitseväe peastaap. Peastaabi peamine ülesanne on tagada kaitsejõudude valmisolek riigi kaitsmiseks sõjalise tegevusega ning planeerib ja teostab Eestis operatsioone kõiki väeliike kaasates. Kaitseväe ülesandeks rahuajal on õhuruumi ja territoriaalvete järelevalve ja kontroll, pideva kaitsevalmiduse tagamine, ajateenijate väljaõpetamine ja reservvägede ettevalmistamine, üksuste ettevalmistamine ja osalemine rahvusvahelistel operatsioonidel ning tsiviilvõimude abistamine loodusõnnetuste või inimtegevuse tõttu aset leidnud katastroofide tagajärgede ja kriisisituatsioonide likvideerimisel. Ajateenistus Eestis on kohustuslik 18–28-aastastele meestele. Kutsealuste teenimisaeg on olenevalt väeliigist 8–11 kuud. Pärast Eesti ühinemist NATO-ga 2004. aastal kuulub Eesti Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ja organisatsiooni põhikirja artikli 5 järgi on Eesti kaitsepoliitika aluseks organisatsiooni liikmesriikide kollektiivse kaitse põhimõte. Majandus Eesti on kõrge sissetulekuga turumajanduslik riik. Eesti tähtsaimad kaubanduspartnerid on Soome, Rootsi ja Saksamaa. 13. novembril 1999 liitus Eesti Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Eesti keskmine brutopalk oli 2008. aasta neljandas kvartalis 13 117 krooni (838,33 EUR). Statistikaameti andmetel oli keskmine brutokuupalk 2016. aasta teises kvartalis 1163 eurot ja mediaanpalk 858 eurot. 2008. aasta teises kvartalis tõusis tarbijahinnaindeks võrreldes 2007. aasta teise kvartaliga 11,4% (kaupade hinnad 10,6%, sealhulgas toidukaubad 15,8% ja tööstuskaubad 6,5%, teenuste hinnad 12,9%; kõige rohkem toidu, eluasemekulutuste ja mootorikütuse hindade arvel) ja võrreldes 2008. aasta esimese kvartaliga 2,2% (üle poole langes toidu ja mootorikütuse arvele). 2011. aasta aprilli alguses oli töötus 10,1%. {| class="wikitable sortable" style="text-align:center" |+ 'SKT ja tööjõu jaotumine sektoritesse |- bgcolor=#E8E8E8 !Sektor !SKT osakaal (2009), % !Tööjõu osakaal (2008), % |- |align="center" bgcolor="#FFE7BA" | Põllumajandus | 2,7 || 2,8 |- |align="center" bgcolor="#FFF5EE" | Tööstus | 26,3 || 22,7 |- |align="center" bgcolor="#EEEEE0" | Teenindus | 74,5 || 74,5 |- |} Väliskaubandus Eesti suurimad ekspordiartiklid on masinad ja seadmed (29%), puit ja paber (13%), metallid (10%), toidukaubad (8%), tekstiilid (5%) ja keemiatooted. Eesti tähtsamad ekspordipartnerid: Soome – 18,57%, Rootsi – 12,52%, Läti – 9,51%, Venemaa – 9,33%, Saksamaa – 6,09%, Leedu – 4,76%, Ameerika Ühendriigid – 4,26% (2009). Rootsi – 17%, Soome – 16.3%, Venemaa – 11,9%, Läti – 8,6%, Saksamaa – 4,9%, Leedu – 4,9%, Ameerika Ühendriigid – 4,26% (2011). Eesti suurimad impordiartiklid on masinad ja seadmed (35%), tekstiilid (19%), mineraalsed kütused (19%), keemiatooted (9%) ja toidukaubad (6%). Eesti tähtsamad impordipartnerid on Soome – 14,52%, Leedu – 10,84%, Läti – 10,47%, Saksamaa – 10,33%, Venemaa – 8,59%, Rootsi – 8,34%, Poola – 5,63% (2009). Rahandus 1992. aasta rahareformiga võeti Nõukogude rubla asemel kasutusele Eesti kroon. Rahvuslik valuuta oli algul seotud Saksa margaga ja seejärel euroga. Alates 1. jaanuarist 2011 on kasutusel euro. Varem on kasutusel olnud Eesti margad (1918–1927) ja pärast 1928. aasta rahareformi Eesti kroonid. Keskpanga ülesandeid täidab Eesti Pank, mis on alates 2011. aastast üks euroala keskpankadest. Nõnda on Eesti rahapoliitika integreeritud Euroala rahapoliitika osaks. Eesti maksusüsteem on valdavalt proportsionaalne: maksumäärad ei sõltu maksustatavast summast. Energeetika Primaarenergia allikana domineeris 2006. aasta seisuga põlevkivi (55%). Sellele järgnesid vedelkütused (17%), maagaas (15%) ja taastuvad energiaressursid (11%). Maailmas ainulaadsena põhineb Eesti energeetika põlevkivil. Näiteks 2009. aastal kaevandati Eestis 12,6 miljonit tonni põlevkivi. Seejuures annab põlevkivisektor 4% Eesti SKPst ja on üks põhilisi tööstusharusid Ida-Viru maakonnas. Samas kritiseeritakse põlevkivi kui taastumatu loodusvara liiga aktiivset kasutust ja leitakse, et põlevkivisektor annab lõviosa Eesti jäätmetest ning CO2 heitmest. Jäätmete hulgalt oli Eesti 2008. aastal Euroopa Liidus Bulgaaria, Luksemburgi ja Soome järel neljandal kohal 14,6 tonni jäätmetega elaniku kohta aastas. 2007. aastal toodeti 11,46 miljardit kWh elektrienergiat. 2008. aastal eksporditi 2,31 miljardit kWh elektrienergiat. 2017. aastal oli elektrienergiatoodang kokku 11,1 miljardit kWh ja toodang ületas tarbimist 2,8 miljardit kWh. Kasvab taastuvate energiaressursside kasutamine energiatootmises. Näiteks 2011. aastal moodustas taastuvenergia toodang 12,9% Eesti elektritarbimisest ja võrreldes 2010. aastaga tähendas see 35% kasvu. Põhilise osa toodangust andsid jäätmed ja biomass (66%) ning tuuleenergia (31%). 2018. aastal hakkas kiirelt kasvama ka päikeseenergia osa ja jõudis aasta lõpuks umbes 110-megavatise tootmisvõimsuseni. Põllumajandus ja metsandus Põllumajandus on Eestis üks traditsioonilisi majandusharusid, millel seisis pikka aega kogu Eesti majandus. Ehkki Eesti linnad hakkasid industrialiseeruma juba 19. sajandi lõpus, jäid Eesti Vabariigis põllumajandustooted üheks põhiliseks ekspordiharuks ning ka nõukogude ajal rahuldas Eesti põllumajandus kohaliku vajaduse ja selle toodangust jätkus ka massiliseks väljaveoks ülejäänud NSV Liitu. Põllumajanduse osakaal Eesti majanduses langes järsult alles pärast taasiseseisvumist ja omandireformi, mille käigus suurmajandid (kolhoosid ja sovhoosid) lagundati ja erastati. 1990. aastate lõpust on põllumajanduses hakanud taas valitsema suurettevõtted, väikefarmid aga tegelevad maaturismi, mahepõllunduse ja nišiturgudega. Eesti suur metsasus (2006. aastal 49,8% riigi pindalast ja 2018. aastal 51,4% ehk 2,33 miljonit hektarit) soodustab metsanduse ja puidutööstuse arengut. Lisaks on Eesti metsade pindala kasvanud viimase poole sajandi jooksul 2 korda ja metsatagavara 2,5 korda. Praegune metsa juurdekasv võimaldab aastas kasutada 12–15 miljonit m3 metsamaterjali ohustamata seejuures metsa taastumisvõimet. Samas on senised raiemahud jäänud alla optimaalse koguse ja seega peetakse vajalikuks mahtude kasvatamist. Puidutööstus annab olulise panuse Eesti eksporti. Seal töötab üle 15 tuhande inimese ja tegutseb ligi tuhat ettevõtet. Sellega on see sektor üks Eesti suuremaid tööstusharusid. Samas on intensiivne metsa raiumine keskkonnakaitsjate pideva kriitika all."Mart Erik: ühe rünnaku anatoomiast" ERR, 30. mai 2022 Transporditaristu Eesti transporditaristu moodustavad geograafilisest asukohast tingituna Eesti sadamad, teedevõrk ja transiitkaupade transpordi kindlustavad Eesti Raudtee ning vähesel määral lennujaamad. Eestis on seitse E-teed: E20, E67, E77, E263, E264 ja E265. Põhimaanteesid on 12 üldpikkusega 1609 km, mis moodustab kogu riigimaanteede võrgust 9,7%. Igapäevane läbisõit põhimaanteedel moodustab aga umbes 50% kogu maanteeliiklusest. Eesti raudteetranspordisüsteem on umbes 1200 km pikkune. Koostöös naabritega Euroopa Liidus kavandatakse Rail Balticu ehitamist. Idee tasandil on arutluse all Tallinna ja Helsingi vahelise tunneli rajamine. Eesti ja ühtlasi terve Baltikumi suurim sadamaoperaator on riigiettevõte AS Tallinna Sadam. Tervishoid Eesti tervishoiu ehk tervisesüsteemi all peetakse silmas siin elavate inimeste tervise kaitseks, haiguste vältimiseks ja raviks rakendatavaid peamiselt riiklikke abinõusid. Eesti tervishoiusüsteem on üles ehitatud kohustuslikule solidaarsuse põhimõttest lähtuvale ravikindlustusele ja eraõiguslike teenuseosutajate pakutavate teenuste üldisele kättesaadavusele. Eesti tervisesüsteemi korraldavad ja juhivad Sotsiaalministeerium, Justiitsministeerium, Kaitseministeerium ja Rahandusministeerium. Peamised tervisesüsteemi funktsioonide planeerimise, haldamise, reguleerimise ja rahastamise eest vastutavad asutused Eestis on Sotsiaalministeerium ja selle haldusalas asuvad asutused, nagu Ravimiamet ja Terviseamet ning avalik-õiguslik iseseisev asutus Eesti Haigekassa. Rahvatervise valdkonnas on peamised osapooled riigi tasandil Sotsiaalministeerium (rahvatervise osakond), Tervisekaitseinspektsioon, Tervise Arengu Instituut, Eesti Haigekassa, Tööinspektsioon, Keskkonnainspektsioon, Tervishoiuamet ja Kliimaministeerium. Tervishoidu rahastatakse Eestis riigieelarvest ravikindlustuse eelarve vahenditest Eesti Haigekassa kaudu, samuti otseeraldistena riigieelarvest, valla- ja linnaeelarvetest, patsiendi rahast ja teistest allikatest. Seejuures on näiteks Eesti Haigekassa plaanitud kulude maht 2019. aastal 1,45 miljardit eurot. Valdav osa Eestis töötavaid arste ja hambaarste on lõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Eestis on kolm piirkondlikku haiglat (Põhja-Eesti Regionaalhaigla, Tartu Ülikooli Kliinikum ja Tallinna Lastehaigla) ning neli keskhaiglat (Ida-Tallinna Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Ida-Viru Keskhaigla ja Pärnu Haigla). Üldhaiglaid ja kohalikke haiglaid on Eestis 12 ning need asuvad üldjuhul maakonnakeskustes. Sport Ajalugu Esiajalugu Eesti ala vanimad inimasustuse jäljed on leitud Pulli asulakohast Pärnu lähedalt ja pärinevad umbes aastatest 9000–8550 eKr. Veidi hilisemad on Kunda Lammasmäel ja Sindi-Lodjal olnud asulapaigad. Kunda Lammasmäe leiukoha järgi on kogu piirkonna keskmise kiviaja (kestis kuni umbes aastani 5000 eKr) arheoloogilist kultuuri nimetatud Kunda kultuuriks. Samas on tõenäoliseks peetud, et esimesed inimesed jõudsid kohale siiski varem, vahetult pärast jääaja lõppu (Eesti ala vabanes täielikult jääkattest umbes 10 500 aastat eKr) või isegi juba enne jääaega. Noorema kiviaja alguseks Eesti alal loetakse keraamika kasutuselevõttu umbes aastal 5000 eKr, mil Kunda kultuuri asendas Narva kultuur. Umbes 4000 eKr toimus materiaalses kultuuris järgmine pööre, algas kammkeraamika kultuuri ajajärk (nimetatud sellele iseloomuliku kammornamendiga keraamika järgi). Kuna muutus toimus lühikese aja jooksul ja uued ilmingud olid laialdasel alal suhteliselt sarnased, peetakse selle põhjuseks tugevat välist mõju või teatud määral uue rahvastiku saabumist. Varasem ajalookirjutus (nn kammkeraamika teooria) seletas kammkeraamika kultuuri ilmumist soomeugrilaste rändega Läänemere äärde, uuemate hinnangute järgi polnud selleks ajaks aga soome-ugri algkeelt (ega ka uurali algkeelt) veel tekkinud. Kammkeraamika perioodist pärinevad esimesed märgid maaviljelusest, mis esialgu jäi küttimise, kalastuse ja koriluse kõrval siiski vähetähtsaks tegevusalaks. Kui varem elati tihti ajutistes elupaikades, mida püügiretkede käigus vahetati, siis nüüd sai domineerivaks aastaringsetest paarikümne kuni poolesaja elanikuga küladest koosnev asustuspilt. Umbes 3200–3100 aastat eKr ilmus Eesti alale nagu suurele osale Euroopast nöörkeraamika ehk venekirveste kultuur, mille esindajate majanduselus olid põlluharimine ja loomakasvatus märksa suurema tähtsusega. Nad asustasid looduslike karjamaade ja algeliseks maaharimiseks sobivate muldadega piirkonnad, elades külade asemel üksiktaludes. Nöörkeraamika kultuuri suhteliselt äkilist ilmumist seletatakse indoeurooplaste esivanemate tugeva mõju või/ja rändega. Uue kultuuriga kõrvuti eksisteeris kohati kuni kiviaja lõpuni ka kammkeraamika küttide-kalastajate kultuur. Pronksiaja algus Eesti alal paigutatakse umbes aastasse 1800 eKr. Pronksesemete kasutamine jäi esialgu siiski harvaks ja suuresti jätkus varasem eluviis. Suurem muutus toimus nooremal pronksiajal (umbes 1100–500 eKr), mil Eesti rannikupiirkonnas hakati kohapeal pronksi valama, põllumajandus sai domineerivaks majandusharuks (sh võeti alepõllunduse kõrval kasutusele ka põlispõllud), tekkis maa eraomandus ja ühiskondlik hierarhia, ehitati kivikalmeid ja rajati kindlustatud asulaid. Samal ajal ilmnes Eesti rannikualal tugev Lõuna-Skandinaaviast lähtunud kultuuri mõju, mida on osaliselt seletatud skandinaavlaste mõningase rändega Läänemere idakaldale. Eesti sisemaale uuendused ei levinud ja see moodustas nooremal pronksiajal eraldiseisva kultuuripiirkonna. Rauaaja alguseks Eestis loetakse aastat 500 eKr, ehkki märkimisväärsema rolli tööriistade ja relvade valmistamisel omandas raud alles umbes aastal 200 eKr, mil seda metalli hakati sulatama kohapealsest maagist. Pronksi- ja rauaaja vahetusel kujunes välja ühiskonnakorraldus, kus üksiktalulise asustusviisi juures hakkasid mõned jõukamad talud teiste üle domineerima. Rooma rauaajal (50–450 pKr) tihenes inimasustus Kesk-, Ida- ja Kagu-Eesti alal, sinnagi levis kivikalmete rajamise komme ning üldine ühiskondlik mahajäämus Lääne- ja Põhja-Eesti aladest vähenes. Eesti ala jaotumine kaheks kultuuripiirkonnaks – merelähedaseks ja sisemaiseks – jäi siiski püsima ja on säilinud osalt tänapäevani. Keskmisel rauaajal (450–800) tekkisid külad ja kaheväljasüsteem põlluharimises, sotsiaalne diferentseeritus süvenes, sõjaliste konfliktide hulk kasvas ning suurema võimutäiusega ülikud hakkasid rajama linnuseid. Noorema rauaaja (800 – 13. sajandi I pool) alguses hakkasid Eesti rannaalale retki tegema viikingid. Ida pool tekkis Kiievi-Vene riik (selle lagunemise järel jäid Eesti ala naabrusse Novgorodi ja Pihkva vürstiriik), kust samuti tehti Eesti alale sõjakäike. Nendega seoses mainitakse skandinaavlaste saagades, ruunikividel ja muudes allikates ning slaavlaste leetopissides esimest korda kirjasõnas Eesti ala. Kumbki jõud püsivamat ülemvõimu ühelgi osal tänapäeva Eesti alast kehtestada ei suutnud. Ainsa oletatava erandina võis pärast võitu tšuudide üle 1030. aasta paiku Tartusse oma tugipunkti rajanud Kiievi suurvürst Jaroslav Tark säilitada võimu Kagu-Eestis mõneks aastaks, kuid mitte kauem kui 1061. aastani, mil sossolid Tartu vallutasid. Sõjakäike toimus ka vastupidises suunas, muu hulgas on peetud tõenäoliseks eestlaste osalemist Rootsi kaubalinna Sigtuna rüüstamisel 1187. aastal. Kirjalikes allikates mainitakse muude praegust Eesti ala või selle osi tähistavate nimede hulgas ka nime Eesti varaseid kujusid, esimest korda arvatavasti 11. sajandi Rootsi ruunikivil väljendiga i estlatum ("Eesti maadel"). Hilisrauaajal (1050 – 13. sajandi I pool) tõhustati maaharimistehnikat (võeti kasutusele raudteraga harkader, rangid hobuse rakendamiseks), hakati kasvatama talirukist ja see võimaldas asustusel laieneda. 11. sajandil jäeti enamik senistest linnustest maha ja rajati uued, mis olid märksa suuremad ja tugevamini kindlustatud. Linnused olid ühtlasi võimukeskused, kust kohalik eliit valitses ümbruskonna rahvastiku üle. Selliseid suuremal või vähemal määral iseseisvaid poliitilisi üksusi – linnusepiirkondi või muinaskihelkondi – oli Eesti alal 13. sajandi alguses kuni poolsada. 13. sajandi kirjalikud allikad mainivad ka suuremaid geograafilisi üksusi – maakondi (Ugandi, Sakala, Läänemaa, Saaremaa, Revala, Harjumaa, Järvamaa, Virumaa) –, mida on arvatud koosnevat omavahel liidu sõlminud kihelkondadest või peetud naaberaladest looduslikult ja keelelis-kultuuriliselt eristuvateks territooriumiteks. Läänemere idakallas oli 12. sajandi lõpul üks väheseid Euroopa ristiusustamata piirkondi. 1180. aastatel liivlaste juures alanud rahumeelne misjonitöö edu ei saavutanud ja 1198. aastal alustati paavsti toetusel kohalike paganate vastu ristisõda, mis laienes alates 1208. aastast ka Eesti alale. Vägivaldse kristianiseerimise eestvedajad olid Riia piiskop Albert ja Mõõgavendade ordu, kes koos juba alistatud liivlaste ja liitlaseks hakanud Tālava latgalitega alustasid sõjakäike Eesti lõunapoolsetesse piirkondadesse. Nende vastu võitlemiseks moodustasid mitmed Eesti maakonnad (või kihelkonnad/linnusepiirkonnad) omavahelise liidu. Alates 1216. aastast alustasid piiskopi ja ordu vastu sõjategevust ka Novgorodi ja Pihkva vürstid. 1219. aastal ühines piiskopi abipalve peale sõjaga Taani kuningas Valdemar II. 1227. aastaks olid piiskopi, ordu ja Taani jõud allutanud ja ristinud kogu Eesti ala peale praeguse Setumaa, mis jäi Pihkva vürstiriigile. Vana-Liivimaa Pärast Eesti ristiusustamist moodustati 1224. aastal Ugandist ja sellest põhja poole jäänud kihelkondadest Tartu piiskopkond ning 1234. aastal osast Saaremaast ja Läänemaast (enne seda Riia piiskopi valduses) Saare-Lääne piiskopkond. Mõõgavendade ordule, mis 1236. aastal formeeriti ümber Liivi orduks, kuulus alates 1224. aastast Sakala, alates 1234. aastast osa Läänemaast ja Saaremaast ning alates 1238. aastast Järvamaa. Taani alluvusse jäänud Harjumaal, Revalas ja Virumaal (1227–1238 ordu valduses) moodustati 1271. aastal Eestimaa hertsogkond. Osaliselt vanade muinaskihelkondade põhjal moodustati ligikaudu kaks korda suurem arv kirikukihelkondi. 13. sajandil korraldati Saaremaal mitu ülestõusu ebasobivate lepingutingimuste vastu. Suurem eestlaste mäss, Jüriöö ülestõus, algas 1343. aastal, mis küll mõne aastaga maha suruti. 1346. aastal müüs Taani veidi enam kui kolme tonni hõbeda eest Saksa ordule Põhja-Eesti. 16. sajandi algul keelati talupoegadel relva kandmine, see oli aga tol ajal vaba mehe tunnus. Riia kaudu 1520. aastate algul levima hakanud reformatsioon suurendas Eestis sisevastuolusid. Tallinnas ja Tartus toimus pildirüüste, mille käigus said kannatada nii katoliku kirikud kui ka kloostrid. Eesti talupojad jäid üldiselt usupuhastusest puutumata, kuigi reformaatorid püüdsid ka nendele kohati tähelepanu pöörata. Reformatsioon nõudis rahvakeelset jumalateenistust ja andis sellega tõuke eestikeelsete raamatute avaldamiseks. 1558. aasta jaanuaris algas Liivi sõda. 2. augustil 1560 peetud Härgmäe lahingus purustasid Moskva tsaaririigi väed Liivi ordu väed ja ordu lakkas sõjalise jõuna eksisteerimast. 1562. aastal alistus Liivi ordu Poolale, Põhja-Eesti oli läinud Rootsi ja Lääne-Eesti Taani võimu alla, Ida-Eesti oli aga Moskva kontrolli all. Liivi sõjas osalesid ka eestlased. 1560. aastal piirasid talupojad Koluvere piiskopilinnust (1560. aasta talurahvaülestõus). Sõja teisel poolel mängis lahingutes tähtsat osa Ivo Schenkenbergi maameeste lipkond. Liivi sõda lõppes 1583. aastal. Rootsi kuningriik Liivi sõja tagajärjel jagunes Eesti Rootsi, Poola, Taani ja Venemaa vahel. Ajapikku allutas Rootsi endale ka Poola ja Taani valdused Eestis. Rootsi ajal edenes oluliselt hariduselu. Kuningas Gustav II Adolfi ajal rajati Eestisse Tartu Ülikool ja mitu gümnaasiumit. Sajandi lõpus tegutses talurahva harimise alal edukalt Bengt Gottfried Forselius. Rootsi võimu ajal suutsid aadlikud läbi suruda talupoegade sunnismaisuse, millega algas pärisorjus. Karl XI ajal toimunud suure mõisamaade reduktsiooniga sai riik endale üle 80% Liivimaa ja ligi 20% Eestimaa põllumaadest. Riigitalupoegade õiguslikku seisundit asuti ühtlustama Rootsi talupoegkonna omaga, mis tähendas sisuliselt liikumist tugeva vabatalupoegkonna kujundamise suunas. Samas piirati ka Liivimaa rüütelkonna tegevusvabadust. Paraku takistas arengut näljahäda (1695–1697) ja Karl XI surm, lõplikult aga Põhjasõda. Venemaa Aastatel 1700–1721 kestnud Põhjasõja tagajärjel läks Eesti Venemaa koosseisu. Olulist osa mängis Harku mõisas 28. septembril 1710 sõlmitud leping, millega Eestimaa rüütelkond kui kohalik aadliomavalitsus vandus truudust Vene keisrile, tingimusel et säilivad aadli ja linnade endised privileegid, luteri usk ning saksa keel asjaajamiskeelena. See rajas Balti erikorra ja muutis Eesti Vene tsaaririigi omanäoliseks laialdase omavalitsusega piirkonnaks. 1816. ja 1819. aastal kehtestati Eestis uus talurahvaseadus, millega senine pärisorjast talupoeg tunnistati isiklikult vabaks. Talumaa jäi siiski mõisniku omandiks. Et talupoegadel ei olnud liikumisvabadust ega võimalust elukutset valida, pidid nad leppima mõisniku määratud teorendiga. Mõisamajanduse vajaduste ja talurahva vastupanu survel koostati mõisnike maapäevadel uued talurahvaseadused, mis kinnitati Liivimaal 1849., Eestimaal 1856. ja Saaremaal 1865. aastal. Need soodustasid talude päriseksostmist. Teoorjuse keelamisega 1868. aastal läksid mõisamajapidamised üle raharendile ja palgatöö massilisele kasutamisele. 19. sajandi lõpuks oli Lõuna-Eestis talupoegade omanduses üle 80%, Põhja-Eestis 50% talumaast, osa talusid jäi rendile. Täisperemeestest kujunes eesti ühiskonna peamine majanduslik jõud ja sotsiaalselt kõige aktiivsem rühm. Eesti arengut 19. sajandi teisel poolel iseloomustab üldine moderniseerimine, industrialiseerimine, linnastumine ja rahvusluse levik. 19. sajandi keskel algas eestlaste rahvuslik ärkamine, mis kulges üldjoontes sarnaselt teiste Euroopa väikerahvastega. Eesti rahva ärkamisele panid teadliku aluse kõrghariduse saanud Kristian Jaak Peterson, Friedrich Robert Faehlmann ja Friedrich Reinhold Kreutzwald. Eesti rahvusideoloogia alusepanija Jakob Hurt kinnitas, et eestlaste kui väikerahva missioon saab olla üksnes kultuuriline, mitte poliitiline; tähtis on rahvuslik identiteet, mitte riiklik kuuluvus. Liikumise radikaalset suunda juhtis Carl Robert Jakobson, kes sõnastas Eesti rahvuslaste majandusliku ja poliitilise programmi, nõudes selles eestlastele sakslastega võrdseid poliitilisi õigusi. 20. sajandi alguses kujunesid välja esimesed eestlaste poliitilised rühmitused, sealhulgas Jaan Tõnissoni juhitud rahvuslased ja Konstantin Pätsi juhitud tsentralistid. Iseseisvus 1914. aastal puhkenud esimesse maailmasõtta mobiliseeriti Vene poolel umbes 100 000 eestlast. Pärast 1917. aasta märtsirevolutsiooni sai võimalikuks Eesti rahvusväeosade moodustamine. 1917. aasta 15. novembri Maanõukogu otsusega asusid eestlased teostama rahva enesemääramisõigust ja eraldasid Eesti Vene riigist. 23. veebruaril 1918 Pärnus ja 24. veebruaril Tallinnas kuulutas Eestimaa Päästekomitee välja iseseisvusmanifesti. Praegu tähistatakse iga aasta 24. veebruaril Eesti Vabariigi aastapäeva. 1918. aastal oli Eesti ajutiselt Saksa okupatsiooni all, seejärel ründasid Eestit Nõukogude Venemaa väed ja algas Eesti Vabadussõda. Bolševikud lootsid, et kohe puhkeb maailmarevolutsioon. Pärast Punaarmee kaotusi 1919. aastal Narva, Paju ja Krivasoo lahingus tunnustas Venemaa Tartu rahuga 2. veebruaril 1920 Eesti Vabariiki, ühtlasi määrati kindlaks Eesti ja Venemaa piir. Peagi tunnustasid Eestit kui iseseisvat riiki kõik tolleaegsed riigid. Septembris 1921 võeti Eesti vastu Rahvasteliitu. Senine mõisatel põhinenud suurpõllumajandus likvideeriti 1919. aasta maareformiga. Riik asutas arvukalt väikepõllupidamisi. Eestile mittevajalikud suurtööstusettevõtted suleti. 1930. aastaiks muutusid Eesti tähtsaimaks väljaveokaubaks põllumajandussaadused, näiteks peekon, piimasaadused, munad; riik soodustas põlevkivi ja selle saaduste, sealhulgas bensiini tootmist ja eksporti. 1920. aastal Asutava Kogu poolt vastu võetud põhiseaduse alusel oli Eesti ilma riigipeata ja Riigikogust sõltuva valitsusega riik. See põhjustas poliitilist ebastabiilsust ja sagedasi valitsuskriise. Suurimaks ohuks iseseisvusele olid Nõukogude Liidu toetatud kommunistid, kes püüdsid 1924. aastal korraldada riigipööret. Tallinnas, Nõmmel, raudteedel ja piiri ääres kehtis pidevalt kaitseseisukord. 1930. aastate algul saavutas mõju Vabadussõjalaste liikumine. Liikumine suleti esimest korda 1933. aastal Jaan Tõnissoni valitsuse ja 1934. aastal Konstantin Pätsi poolt. Aastal 1934 korraldasid Konstantin Päts ja Johan Laidoner riigipöörde, kogu riigis kehtestati kaitseseisukord ja algas vaikiv ajastu. Moodustati kutsealaseid omavalitsusi. 1938. aastal võeti vastu uus põhiseadus. Teine maailmasõda Teise maailmasõja algul 1939. aastal jäi Eesti erapooletuks. Sama aasta 28. septembril sõlmiti Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt ehk nn baaside leping, kuna viimane oli keeldumise korral ähvardanud jõu kasutamisega. See tõi Nõukogude Liidu väed Eestisse. 17. juunil 1940 okupeerisid Punaarmee väed Eesti. Seejärel kuulutasid kommunistid Eesti nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks ja nõudsid viimase vastuvõtmist Nõukogude Liitu. 6. augustil 1940 Eesti annekteeriti. Järgnes Eesti riikluse kavakindel hävitamine. Toimusid massilised arreteerimised, eraettevõtted riigistati, enamik kodanikuühendusi ja seltse suleti, väljapaistvaid kultuuri- ja riigitegelasi hakati taga kiusama. 14. juunil 1941 viidi läbi esimene massiküüditamine Siberisse, mis haaras kogu Eesti Vabariigi poliitika-, majandus- ja kultuurieliiti. See kõik suurendas eestlaste meelepaha Nõukogude võimu vastu. Kui 22. juunil 1941 puhkes sõda Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel, hoogustus metsavendade tegevus. Esimeste kokkupõrgetega Eesti partisanide ja Punaarmee üksuste vahel algas Suvesõda. Kui Saksa väed jõudsid Eesti aladele, võeti neid vastu kui vabastajaid, kuna suurem osa eestlastest nägi sakslastes bolševistlikust hirmuvalitsusest vabastajaid. Pärast Suvesõja võitu astusid paljud eestlased aastatel 1941–1944 vabatahtlikena Saksa sõjaväkke ja Relva-SS-i. Paljud neist tahtsid bolševikele kätte maksta hukatud või Siberisse küüditatud lähedaste eest. Seda võimendas Saksa poliitika, mis toonitas, et Eesti iseseisvuse taastamine on tulevikus võimalik, kui Eesti ja eestlased annavad piisava panuse võitluses bolševismi vastu. Pärast Nõukogude vägede uut rünnakut Narva rindel jaanuaris 1944 algas massiline eestlaste astumine Relva-SS-i. Hjalmar Mäe kuulutas välja mobilisatsiooni ja Jüri Uluots pöördus rahva poole kutsega kaitsta kodumaad, kuna oli näha, et sõjaõnn pöördub Nõukogude Liidu kasuks. Eesti SS-leegionist moodustati 20. Eesti diviis. Jaanuarist juulini peeti ägedaid lahinguid Narva rindel ja Auvere piirkonnas. Sinimägede lahingus, mis kujunes Eesti ajaloo ohvriterikkaimaks, suutsid 20. Eesti diviis, teiste Euroopa maade vabatahtlikud ja Wehrmachti väeosad Punaarmee pealetungi peatada. Septembri teisel poolel hakkasid sakslased rindejoone lühendamiseks oma vägesid Eestist välja viima. Järgnes Suur põgenemine. Umbes 100 000 eestlast jõudsid sõjapõgenikena Rootsi ja Saksamaale. Hiljem siirduti sealt edasi Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja mujale, kus pandi alus väliseestlaste kogukondadele. 18. septembril moodustati Tallinnas Otto Tiefi juhitud valitsus, mis ei suutnud pidurdada Punaarmee edasitungi. 1944. aasta lõpuks oli Punaarmee kogu Eesti vallutanud. Eesti valitsus läks eksiili. Nõukogude okupatsioon Taasvallutatud Eestis kehtestati uuesti nõukogude võim. Siiski jätkasid paljud metsavennad vastupanuvõitlust. Nõukogude võim võitles metsavendade vastu nende peamiste toetajate, talupoegade küüditamistega. 25.–29. märtsil 1949 toimus teine massiline küüditamine – märtsiküüditamine, mille käigus saatsid Nõukogude okupatsioonivõimud Eestist loomavagunites Venemaale Krasnojarski kraisse, Novosibirski, Tomski, Omski ja Irkutski oblastisse nn eriasumisele üle 22 000 inimese. Küüditamisnimekirjadesse oli aga kantud kuni 30 000 inimest. Küüditamisele järgnes sundkollektiviseerimine, millega kaotati talud kui majandusüksused. Põhiliselt Tallinnasse ja Ida-Virumaale rajati suurtööstusi, mille tööjõud toodi sisse Venemaalt. Vene keel hakkas omandama järjest tähtsamat rolli. Ideoloogilise surve tugevnemise tõttu hoogustus ka dissidentlus, mille silmapaistvaimaks tulemuseks oli ilmselt 40 kiri 1980. aastal. Iseseisvuse taastamine 1987. aasta kevadel elavnes Eestis vastupanuliikumine, algasid fosforiidisõda ja laulev revolutsioon. 23. augustil 1989 moodustati Balti kett. 1990. aasta alguses taastati Eesti Kaitseliit. 20. augustil 1991 tunnistas ka ülemnõukogu oma otsusega Eesti riiklikku iseseisvust. 17. septembril 1991 võeti Eesti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeks. Juunis 1992 läbi viidud rahareformiga tunnistati rubla Eestis kehtetuks ja võeti uuesti kasutusele Eesti kroon. Samal aastal võeti vastu uus põhiseadus. 1994. aastal viis Venemaa enamiku okupatsioonivägesid Eestist välja, jättes need siiski Petserimaale ja Viru Ingerisse. 10. septembril 1993 käis Tallinnas paavst Johannes Paulus II ja pidas seal missa, mille käigus rääkis palve tähtsusest rahu ja inimeste hüvanguks. 1994. aasta uppus parvlaev Estonia, mis on suurim rahuaegne laevahukk Läänemerel. 1996. aastal kuulutas president Lennart Meri välja Eesti arvutistamise ehk Tiigrihüppe programmi, milles nähakse ühte esimest sammu Eesti liikumises infoühiskonna suunas. 1998. aastal asutatakse Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused ja 1999. aastal Balti Kaitsekolledž. Võetakse suund riigi kaitsekulutuste suurendamisele. Novembris 2002 saab Eesti NATO-lt ametliku liitumiskutse. 2003. aastal puhkenud Iraagi sõjas osalesid ka Eesti rahuvalvajate üksused. 2004. aastal võeti Eesti NATO ja Euroopa Liidu koosseisu. Nende organisatsioonidega liitumine oli varasema kümnendi põhieesmärgiks Eesti välispoliitikas. 2005. aastal nurjus Venemaa vastuseisu tõttu Eesti ja Venemaa vahelise piirilepingu sõlmimine. Vene poolt ärritas viitamine Nõukogude okupatsioonile ja Tartu rahulepingule. Lepingu sõlmimiseni jõuti 2014. aastal. 2005. aastal sai peaministriks Andrus Ansip, kes töötas sel ametikohal 2014. aastani. 2006. aastal valiti presidendiks Toomas Hendrik Ilves. Aprillis 2007 korraldasid Eesti venelased pronkssõduri teisaldamise tõttu tänavarahutused, pinged jõudsid riikidevahelisele tasandile. Toimusid Eesti vastased küberrünnakud. 2008. aastal toimus esimene üle-eestiline koristuskampaania "Teeme ära!", millest kasvas välja rahvusvaheline aktsioon "Let's Do It! World". 2008. aasta alguses peatus ülemaailmse surutise tõttu Eesti majanduskasv ja algas majanduskriis. Valitsus tegi radikaalseid eelarvekärpeid ja aja jooksul täideti Euroopa ühisrahale eurole üleminekuks vajalikud kriteeriumid. 1. jaanuaril 2011 sai Eestist eurotsooni liige. 2012. aasta märkis kodanikuaktiivsuse tõusu. Kui aasta alguses toimusid ulatuslikud ACTA-vastased streigid, siis märtsis nõudsid töötasu tõstmist õpetajad ja aasta lõppu jäi meditsiinitöötajate streik. Eesti poliitilist elu raputasid mitmed skandaalid. Neist tähelepanuväärseimaks kujunes Reformierakonna rahastamisskandaal, mis viis Harta 12 avalduseni, kodanikuliikumiseni "Aitab valelikust poliitikast" ja Rahvakogu kokkukutsumiseni. 2017. aastal jõudis lõpule Eesti omavalitsuste haldusreform, mis vähendas omavalitsusüksuste arvu enam kui 200-lt 79-le. 2017. aasta teiseks pooleks sai Eesti Euroopa Liidu nõukogu eesistujaks. 2020. aastal jõudis Eestisse koroonapandeemia ja 2022. aastal avaldas Eestile mõju ka Venemaa täiemahuline sõjaline sissetung Ukrainasse. Neil aastatel kasvas Eesti ühiskonnas lõhestumine.https://eestinaine.delfi.ee/artikkel/89865755/erisaade-kliiniline-psuhholoog-koroona-on-toonud-uhiskonda-uue-lohestumise Vaata ka Eesti jäähokikoondis Eesti jalgpallikoondis Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti naiste jalgpallikoondis Eesti võrkpallikoondis Eesti olümpiamängudel Eesti olümpiavõitjad Eestlaste olümpiamedalivõidud Aasta sportlane Eesti jalgpalliklubide loend Eesti korvpalliklubide loend Jalgpall Eestis Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses Teised Eestist 2010. aastal Ameerika Ühendriikide ajakirja Newsweek poolt maailma riikide majanduse, hariduse, tervise, elukvaliteedi ja poliitilise olukorra järgi koostatud edetabelis asus Eesti 32. kohal. 2010. aastal avaldatud ÜRO inimarengu aruandes tõusis Eesti väga kõrge inimarenguga riigiks, paiknedes 169 riigi hulgas 34. kohal. 2009. aastal oli Eesti 40. kohal, millega oli kõrge inimarenguga riikide eesotsas. 2010. aastal Eesti Televisioonile antud intervjuus nentis Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis Michael C. Polt: "Mõnikord on raske mõista, miks eestlastel pole soovi tunnustada kõike seda head, mida nad on saavutanud". 2010. aastal Briti telekanali BBC korraldatud uuringu andmetel viidati Eestile kui maailma kõige uskmatumale'' riigile, Eestis nimetas religiooni enda jaoks oluliseks 16% inimestest. 2011. aastal, The Moscow Times, Anders Åslund: "Kõikidest postkommunistlikest riikidest on reformide läbiviimises kõige edukamaks osutunud väike Eesti". 2011. aastal avaldatud Freedom House'i uuringu kohaselt oli Eesti internetivabaduselt maailmas esikohal. 2011. aastal toimunud maailma parimate e-lahenduste konkursil World Summit Award (WSA) võitis Eesti e-aruandluskeskkond maailma parima e-lahenduse tiitli e-valitsuse kategoorias. 2011. aastal, Euroopa finantskriisi ajal, avaldas Suurbritannia majandusajakiri Economist, Brüsselis paikneva mõttekoja Lissaboni Nõukogu uuringu alusel Eestist artikli "Ei pea olema suur, et jõuda tippu". 2012. aastal lastekaitseorganisatsiooni Save the Children korraldatud uuringu järgi on Eesti emade heaolu indeksi järgi maailmas 10. kohal.. Vaata ka Eesti filosoofia Eesti haridus Eesti kloostrid Eesti kodakondsus Eesti kuritegevus Eesti looduslike pühapaikade loend Eesti luureajalugu Eesti meedia Eesti mitmekeelne kohanimede loend Eesti ooperilauljate loend Eesti planeerimissüsteem Eesti regionaalarengu strateegia Eesti regionaalpoliitika Eesti riigiametid Eesti riigipeade loend Eesti riiklik e-tervise projekt Eesti riiklik julgeolek Eesti riiklikud tähtpäevad Eesti saared Eesti saja-aastased Eesti seente loend Eesti seente süstemaatiline nimestik Eesti skaudiliikumine Eesti teenetemärgid Eesti trükitoodangu statistika Eesti tähestik Eesti Töörahva Kommuun Eesti Vabariigi ministeeriumid Eesti Vabariigi põhiseadus Eesti valitsejad Eesti valitsusjuhtide loend Eesti õigeusu koguduste loend Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP) Eesti-Venemaa suhted Holokaust Eestis Islam Eestis Maavald Nõukogude Eesti Siseränne Eestis Organiseeritud kuritegevus Eestis Eesti-Rootsi suhted E-Eesti Religioon Eestis Eesti Vabariik 100 NSV Liidu relvajõud Eestis Eesti kõrgeimad puud Viited Välislingid Eesti Vabariik Eesti riigiportaal Estonica — esseistlik teabekogu Eestist Riigid Euroopa maad Euroopa Liidu riigid