text: Kuidas istutada kurke: seemikud või seemned - Aed - 2021 Tõenäoliselt pole sellist inimest, kes ei meeldiks kurgile. Soolatud, marineeritud ja värske - need köögiviljad on esimesed, mis ilmuvad laudadele pärast pikka talve ja jätavad need nende hulka. Just kurgid säilitavad kõige sagedamini hostesse, luues varude varusid talveks. Nad on salatite pidev komponent ja isuäratav sõltumatu roog. Kogenud aednikud ja aednikud teavad kõiki kurkide kasvatamise eeskirju ja mida peaksid need, kes kõigepealt tahavad oma seemneid istutada? Käesolevas artiklis käsitletakse kõiki kasvavate kurkide reegleid ja keerukust. Kurkide kasvatamise viisid Kurkide istutamise meetodid on jagatud ainult kahte liiki: Meetodi valik sõltub mitmest tegurist, millest peamine on piirkonna kliimatingimused. Kurke saab istutada nii avatud kui ka suletud pinnasesse. Teise meetodi puhul on olemas erinevad kasvuhooned, kasvuhooned ja filmid. Kurkide istutamine maapinnale ei nõua keerulist ettevalmistust, kuid esimesed kurgid avatud alal ilmuvad hiljem kui kasvuhoones. Teine tegur on saagikus. Pikaajaline aednikud kinnitavad, et kurkide kõrge saagikuse saamiseks kasvuhoones on tõelisem kui avatud pinnasel. Tõepoolest, kasvuhoones on temperatuuri ja niiskuse reguleerimine lihtsam, kurgid ei karda külma ja külma ilmaga, millel on kahjulik mõju soojust armastavale taimele. Kuid nende enda vajaduste rahuldamiseks on perekond piisavalt aias kasvatatud kurgid. Nõuetekohase hooldusega rõõmustavad värsked köögiviljad omanike suvel suve keskpaigani. Istutamiseks valige kurgid päikesepaistelisest ja kaitstud tuulepargist. Kui loomulik kaitse tuule eest ei ole piisav, siis võite istutada maisi krundi servadele. Valmistage muld istutamiseks kurgid vajavad rohkem sügisel. Selleks valige sait, kus on istutatud sibul või küüslauk - see on kurgi parim eelkäija. Äärmuslikel juhtudel saate kurgid istutada ühes kohas, kuid mitte rohkem kui viis aastat. Samuti on vaja vältida teisi kõrvitsa esindajaid: suvikõrvits, squash. Sügisel on kurgi kaevatud maa-ala 25-27 cm sügav ja väetatud rikkalikult: vajate umbes kana sõnnikut või vöörihma ruutmeetri kohta. Kevadel tuleb maapinda põhjalikult niisutada, kui vihma ei ole piisavalt, peate veega voolama. Eemaldage umbrohu juured ja desinfitseerige mangaani nõrga lahusega. Nüüd saate teha kurgid kurgiks. Kurkadesse istutatakse kurgivorme, mis seejärel siduvad trelliga. Kaeviku sügavus peaks olema umbes 25 cm, kui kurk istutatakse seemikute kujul. Seemned on maetud madalalt - 2-3 cm, nii et sel juhul peaksid kaevikud olema madalad. Näpunäide. Kogenud aednikud soovitavad teha kuni 40 cm sügavale kurgile kaevikuid. Peaaegu täitke need orgaanilise väetise, lehestiku või isegi toidujäätmetega ja seejärel katke see õhukese kihiga. Selline ettevalmistus tagab pideva lagunemisprotsessi, mille tulemusena vajavad kurgid nii palju soojust. Kurkide vaheline kaugus peaks olema umbes 30 cm ja külgnevate kraavide vahel - 70-100 cm. Peamine asi on see, et piitsad ei varju naabruses asuvaid põõsaid. Kasvuhoonete puhul on parem valida kõrgete võrsedega kurgi sordid ilma tugeva hargnemiseta, sobivad vertikaalseks kasvatamiseks, sest seal ei ole piisavalt õhuringlust - maapinnal olevad varred võivad mädaneda ja valuda. Horisontaalne istutusmeetod hõlmab kurkide kasutamist, mis levivad põrandal ja kasvavad kas põõsaste abil või millel on hästi arenenud külgmised piitsad. Selliseid kurke istutatakse ka seemnete või seemikutega, ühe ruutmeetri kohta valmistatakse 4-6 auku, jälgides umbes 50 cm suurust taimede vahekaugust. Olenemata kurkide istutamise meetodist (seemikud või seemned) valmistatakse seemned võrdselt. See on oluline! Loomulikult ei kohaldata seda etappi ostetud kurgiseemnetele - need on juba karastatud ja desinfitseeritud, samuti kasutuskõlbmatute seemnete tagasilükkamine. Ettevaatlik ettevalmistus nõuab eelnevast kurgist saadud seemnete kogumist. Seega peate järgima järgmisi punkte ja reegleid: Te peate istutama vähemalt kaheaastaseid seemneid. Eelmisel aastal kogutud seemne materjal ei sobi, see ei anna head saaki. Esiteks peavad kurgi seemned hästi soojenema. Selleks valatakse need lõuendikottidesse ja riputatakse aku või muu soojusallika lähedusse. Selles asendis jätke kott 2-3 päeva, ruumi temperatuur peaks olema üle 20 kraadi. Nüüd tuleb seemned tagasi lükata. Sool lisatakse veega mahutisse (kiirusega - 25 grammi soola liitri vee kohta), seemned valatakse ja segatakse. Alla asuvad kurgiseemned tuleb koguda ja tekkinud on võimalik ära visata - need on tühjad, nendest ei tõuse midagi. Dekontaminatsioon aitab seemneid haiguste eest kõige enam kaitsta, sest seetõttu kasutan mangaani. Kurk seemned pannakse tugevasse kaaliumpermanganaadi lahusesse mitte kauem kui 20 minutit. Seejärel tuleb need eemaldada ja loputada põhjalikult sooja veega. Kurkide toitainete seemned täidavad tavapärast puitu. Seda lisatakse sooja vett proportsioonis 1 spl liitri vee kohta ja segatakse. Seemned jäetakse söödaks kasulike ainetega, see võtab aega 1-2 päeva. Pestud ja kuivatatud kurgiseemned pakitakse puhtasse marli ja pannakse külmkapi alumisele riiulile 1 päev. Selline summutamine aitab kurkidel taluda temperatuuri langust ja võimalikku jahutamist. Seemned pannakse veega niisutatud marli peale, kaetud kilega või kaanega ja jäetakse 2-3 päeva sooja kohale. Temperatuur ruumis peaks olema 25-28 kraadi (võite panna seemned akule). Häkkitud kurgi seemned on istutamiseks valmis. Näpunäide. Mõned aednikud ootavad seemnetest idanemist, nii et kurgid kasvavad kiiremini. Aga need idud on väga õrnad, neid istutamisel on kerge kahjustada, seega on parem istutada veidi kõveraid või paistes kurgiseeme. Kurkataimed kasvatatakse peamiselt avatud pinnasel. Kasvuhoones saab kontrollida pinnase temperatuuri, kus seemned idanevad kiiresti. Kuid avatud alade maa temperatuur ei vasta sageli soojust armastava kurgi nõuetele, sest seda taime saab istutada maasse, soojendada vähemalt 15 kraadi. Kurkidel on väga õrnad varred ja juured, mistõttu seemnete külvamist seemikute jaoks tuleks kasutada ühekordselt kasutatavatel või turba tassidel. Seejärel lõigatakse esimesed kurgid valutult kurgide eemaldamiseks ja turvas lahustatakse maapinnas, nii et seemikud saab istutada otse sellesse konteinerisse. See on oluline! Kurkataimede maa valmistatakse ette sügisel. Selleks segage saepuru, väetis ja pinnas ning jätke segu jahedasse kohta (näiteks keldris). Väetise põletamiseks kulub aega. Maa valatakse tassidesse, täites neid kaks kolmandikku. Seejärel kastetakse muld eelnevalt kuumutatud nõrga mangaani lahusega. 30 minuti pärast saate istutada kurgi seemneid. Igasse tassi paigutatakse 1-2 tassi seemneid ja asetatakse horisontaalselt. Ülemine puistatakse 1,5-2 cm läbimõõduga pinnaga ja puistatakse veega. Kurkemaade idanemiseks on vajalik soe ja päikeseline koht, mille temperatuur on vähemalt 20 kraadi. Tassid on parem katta kilega või läbipaistvate kaanega, et niiskus ei aurustuks ja temperatuur oleks ühtlasem. Kolmandal päeval ilmuvad kurgi kapsas, nüüd saate tassi avada ja aknalauale panna. Peaasi on see, et kurgid peaksid olema soojad ja valged, mustandid ja avatud aknad on neile väga ohtlikud. Seitse päeva enne maandumist võib seemikud olla karastatud. Selleks võtke välja kurgid tänaval või avage aken, protseduur peaks kestma umbes kaks tundi. Näpunäide. Kui päikesevalgus ei ole piisavalt seemikud, saate lisada luminofoorlampe. Kurk on valmis pinnasesse ümber istutamiseks umbes 30 päeva pärast seemnete istutamist potidesse. Selleks ajaks peavad kurgid jõudma 30 cm kõrguseni ja neil peab olema üks või kaks tõelist lehte, elastne ja roheline. Taimede istutamise tingimused maapinnal sõltuvad piirkonna kliimatingimustest, kui külma ohtu ei ole. Kasvata kurgi seemikud, kandes seda koos pinnasega, või maetakse need lihtsalt turba tassidesse (klaasi servad peavad olema kraavi või aukuga samaväärsed). Miks istutada seemneid Kurk, erinevalt tomatitest, on kõige sagedamini istutatud seemnetega. Fakt on see, et kurgi seemikud on väga õrnad, õrnade juurte ja varredega. See ei ole lihtsalt kerge kahjustada, seemikud taluvad väga halvasti aklimatiseerumist uutele tingimustele (temperatuur, päike, tuul, muu pinnase koostis). Ainult väga kogenud põllumajandustootjad, kes teavad selle ettevõtte kõiki saladusi ja nüansse, saavad kurgi seemikute hea saagi. Tavapäraste suvise elanike ja aednike jaoks on seemnete külvamine maapinnale sobivam. Sel juhul ilmuvad esimesed köögiviljad vaid nädal hiljem, kuid kurgid on tugevad ja välised tegurid. Seemned valmistatakse samal viisil, nagu seemikud, ja ostetud kurgi seemneid saab istutada otse kotist. Iga süvendit kastetakse rohkesti mangaanilahusega ja seemned pannakse sinna. Kurk juured kasvavad madalad, nad on pealiskaudsed, nii et seemned ei pea ka matma. Nad on pulbristatud pinnase kihiga 2-3 cm ja ei tampeeru. Veidi veidi sooja veega joota. Kui öised temperatuurid on ikka veel liiga väikesed, saate selle ala kaetud filmiga katta, mis eemaldatakse pärast nende lehtede ilmumist. Tähelepanu! Mesilaste tolmeldatud kurgi sortide puhul on üks oluline nüanss - 6 päeva varem kui peamised seemned istutatakse isaslilledega tolmeldavad taimed. See intervall on vajalik meeste ja naiste õisikute üheaegseks ilmumiseks ja nende täielikuks tolmeldamiseks. Kurk seemnete istutamine pinnasesse on üsna lihtne: Valmistage avad või kraavid. Valage neile orgaaniline väetis ja segage mullaga. Tolmuta see kiht maa peal ja pange seal üks või kaks seemnet. Sulgege seemned 2-3 cm pinnasest. See on kogu protsess. Kurkide istutamine pole absoluutselt keeruline ülesanne, mida igaüks saab käsitseda. Kasvavad seemikud on muidugi töömahukamad kui seemnete külvamine mullas, kuid mõlemad protsessid on üsna teostatavad. Täiskasvanud taimede hooldamine on palju raskem, kurgid vajavad pidevalt jootmist, söötmist, umbrohutõrjet, pinnase tõmbamist ja koristamist.


source: fineweb

text: Artikli ID: 2290714 - Vaadake tooteid, millega see artikkel seostub. Office 2010 installimisel Windows 7-ga arvutis võidakse kuvada järgmine tõrketeade: Installiprogramm ei saa jätkata, kuna järgmised tõrked: Microsoft Office 2010 installimiseks peab teie arvutisse olema installitud MSXML-i versioon 6.10.1129.0. Installige see komponent ja käivitage uuesti seadistamisel. See probleem ilmneb juhul, kui määratud valede õigustega registri kande. Oluline See osa, meetod või ülesanne sisaldab juhiseid, mis õpetavad registrit muutma. Registri ekslik muutmine võib samas põhjustada tõsiseid probleeme. Seega veenduge, et te järgite neid samme hoolikalt. Täiendavaks kaitseks varundage register enne selle muutmist. Seejärel saate registri taastada mõne probleemi ilmnemisel. Kuidas varundada ja taastada registri kohta lisateabe saamiseks klõpsake Microsofti teabebaasi artikli kuvamiseks järgmist artiklinumbrit: 322756Selle probleemi lahendamiseks toimige järgmiselt. (http://support.microsoft.com/kb/322756/ )Varundamine ja taastamine Windows registry Artikli ID: 2290714 - Viimati läbi vaadatud: 7. juuni 2013 - Redaktsioon: 1.0 Kehtib järgmise lõigu kohta: Masintõlgitud NB! Artikkel on tõlgitud Microsofti masintõlketarkvaraga ja seda saab parandada Kogukonnapõhise tõlkeraamistiku (CTF) tehnoloogiaga. Microsoft pakub masintõlgitud, kogukonna järeltöödeldud ja inimtõlgitud artikleid, et anda mitmekeelne juurdepääs kõigile meie teabebaasi artiklitele. Masintõlgitud ja järeltöödeldud artiklites võib olla sõnavara-, süntaksi- ja/või grammatikavigu. Microsoft ei vastuta mingite ebatäpsuste, tõrgete ega kahjude eest, mis on tulenenud sisu valest tõlkest või selle kasutamisest meie klientide poolt. Lisateavet CTF-i kohta leiate aadressilt http://support.microsoft.com/gp/machine-translation-corrections/et. Artikli ingliskeelse versiooni kuvamiseks klõpsake siin: 2290714 (http://support.microsoft.com/kb/2290714/en-us/ )


Best 25+ Purple upstairs furniture ideas on Pinterest | Purple accents, Small bathroom ideas and Purple bathroom furniture


brünett, hardcore sex, group sex, tants, nilpsama, suured tissid, õrritama, mini, kiisu, kukk sõita, seks, pidu


On teada, et naistel menopausi algab keskmiselt 53 aastat. Siiski on juhtumeid, kui menopausi algab palju varem, millisel juhul ta on early. Millised tegurid võivad vallandada varajane menopaus? Tegurid, mis vallandavad varajane menopaus Pärilik varajane menopaus Varane menopaus (menopaus) nimetatakse menopaus, mis toimus 44 aastat. Kui lõpetamise kuu ja 40 aastat on seisund, mida nimetatakse enneaegne menopaus. Mõlemad nähtused on sageli pärilikud. Kui ema menopausi alguses, tõenäoliselt on sama tütar. Tõenäosus haigestuda pärilikku varajane menopaus on 50-75%. Enamasti varajane menopaus on tingitud enneaegne munasarjade puudulikkus (kurnatusesündroomiga munasarjad). Selle põhjuseks nähtus - rikkumine tootmise suguhormoonide. Munasarjade sündroom loll Teine põhjus on hantlid munasarjade sündroom, kui hormoonid on toodetud vastavalt normile, kuid folliikulid ei reageeri hormoonid ja ei ole küps. Tavaliselt sel juhul, varajane menopaus muutub suur üllatus naine. Varase menopausi, mis seatud sel põhjusel suhtes naised, patsientidel autoimmuunhaiguste nagu kilpnäärme struuma. Ohus on ka suitsetajad, kui on tõestatud, et varajane menopaus esineb 30% naistest, kes suitsetasid rohkem kui paki sigarette päevas 4-5 aastat. Teine tegur, mis mõjutab arengut varajane menopaus on raske dieeti. Mängib suurt rolli söömine mustrid noorte ja noorukieas. Vähene rasva naise keha mõjutab östrogeeni tootmist, ja selle vaeguse provotseerib varajast menopausi. Stress kogenud tüdruk alguses noorukieas võib vallandada ka enneaegset või varajane menopaus. Põhjused, miks suur pinge psühholoogid nimetavad vanemate lahutus, kaotus kallimale, samuti sagedased konfliktid kolleegidega.Loe ka:Varane menopaus: põhjused, sümptomid, ennetamine


Ministeerium: Kanepi Gümnaasiumi juhtimine senisel viisil jätkuda ei saa - Lõunaeestlane Ministeeriumi välishindamisosakonna juhataja Kristin Hollo sõnul on koolis tekkinud terav konflikt koolijuhi ja personali vahel, kusjuures direktorit süüdistatakse töökiusus, autokraatses käitumises, ebaprofessionaalses juhtimises ja „Ministeerium on seda meelt, et kooli juhtimine sellisel kujul jätkuda ei saa ning kooli pidaja peab võtma vastu otsused, et taastada koolis töörahu,“ sõnas Kristin Hollo ja lisas: „Pinged personali seas kanduvad tahes-tahtmata ka õpilastele. Peagi on algamas uus kooliaasta ning see peab algama õpilastele rõõmsalt, olema vaba kiusust ja pingetest.“


Tahad, et su kallim austaks sind suhtes rohkem? Tee siis ise neid kümmet asja - NAISTEKAS Tahad, et su kallim austaks sind suhtes rohkem? Tee siis ise neid kümmet asja 03.november 2019 21:00 Foto: Roman Kraft/Unsplash Teineteise austamine on üks suhte kõige olulisemaid omadusi. See tähendab, et olete võrdsed ja keegi ei vaata teisele ülevalt alla. Kõiki kuulatakse. Ja kui suhtes teineteist austatakse, saavad mõlemad osapooled jääda iseendaks hirmuta, et teine neid maha teeks. Aga milline respekt suhtes üldse olema peab? See oleneb muidugi suhtest endast. Kuid partnerid, kes teineteist austavad, teevad kindlasti neid kümmet asja: 1. Nad ei tee teineteist maha See on kõige olulisem asi, mida paarid teineteise heaks teha saavad. Su kallim peab sind kuulama, hindama ja vähemalt proovima sind mõista. See on normaalne, kui teie arvamused ei ühti iga kord, aga peaasi, et suudate teise soove/arvamusi austada. 2. Nad ei proovi kogu aeg teist poolt "võita" Kuigi inimesed soovivad sageli, et just neil oleks õigus, ei ole vaja sellega liiale minna. Kui te austate teineteist, suudate te ka aktsepteerida, et alati ei pea ühel olema rohkem õigus kui teisel. Vahel tasub asjadel ka minna lasta ehk vali, millised lahingud on väärt võitmist. 3. Nad on teineteise tegemiste suhtes uudishimulikud Paarid, kes austavad teineteist, huvituvad ka teise inimese tegemistest. Nad tahavad teada, kuidas nende armsam end tunneb ja mida vajab. 4. Nad teavad, mis on teineteise tugevused Kuigi suhtes peab olema teatav tasakaal, tuleb elus ette ka hetki, kui üks pool peab panustama rohkem kui teine. Edukad paarid teavad, et kõik ei pea olema 50/50, vaid mõlemal tuleb aeg-ajalt rohkem pingutada. Peaasi, et sellest omavahel räägite. 5. Nad ei karda olla ausad Tõde võib küll haiget teha, aga inimesed, kes teineteist austavad, ei karda seda välja öelda. Nad saavad hakkama tunnetega, mis sellele järgnevad, sest nad oskavad näha suuremat pilti. Ole julge! 6. Nad oskavad iseenda eest hoolt kanda Edukad paarid teavad, et aeg-ajalt tuleb mõlemal võtta iseendale aega, sest alati ei piisa ainult sellest, et oma kallima eest hoolt kannad. Sa pead ka enda eest hoolt kandma. 7. Nad teevad teineteise heaks pisikesi heategusid Pisikesed teod panustavad suhtesse suuresti ja paarid, kes teineteist austavad, ei unusta neid aeg-ajalt teha. Kasvõi armas kirjake, pisut pikem kalli või hüvastijätuks tehtud suudlus annab su partnerile märku, kui väga temast hoolid ja teda hindad. 8. Nad annavad teineteisele ruumi Oluline on oma kallimat toetada ja tema tegemiste vastu huvi tunda, aga samas tuleb teineteisele ka hingamisruumi jätta. Oska astuda õigel ajal samm tagasi ja lasta tal oma asjad ise ära ajada. 9. Nad on heaks eeskujuks oma lastele Kui paar teineteist austab, on nad ka suurepäraseks eeskujuks oma lastele. Nad ei vaidle nende ees ega räägi teineteisest halvasti ja ei proovi lastega manipuleerida, et saada seda, mida nad tahavad. Lisaks korraldavad nad aeg-ajalt õhtuid, kus nad veedavad aega kahekesi, et ka lapsed näeksid, et nende vanemad hoolivad teineteisest. 10. Nad räägivad teineteisega Šokeeriv, või mis? Aga see on tegelikult üks asi, mida paljud inimesed suhtes teha unustavad. Kui jooksed ühe töö juurest teise juurde, ühest trennist teise jne, võib tekkida tunne, et sul pole aega ega kannatust, et temaga pikalt vestelda. Aga kui te teineteist austate, siis te leiate selle aja. Margus Vaher: mida teha, kui tuled põlevad, aga kedagi pole kodus? 30.10.2019 Jahmunud naine küsib nõu: õudne, iga kord, kui ma oma vanaemale külla lähen, tahab ta rääkida seksist! (30) 29.10.2019 Vastuarmastuseta armastada saab ka ennast lõhkumata. Aga kuidas täpselt? 29.10.2019 Lugeja küsib nõu: kui suhe on tuhmunud ja tunded kadunud, siis kas sellest olukorrast on võimalik välja tulla? (29) 29.10.2019 Need on laused, mida ei tasuks mitte kunagi öelda vallalistele 29.10.2019 Igasugused mehed ikka naistele peale ei lähe! Need on 6 olulist omadust, mida naised oma partneri juures näha tahavad (43) 28.10.2019 Illimar Pilt: isegi imestan, et minust suht okei mees ja isa sai 27.10.2019


source: CulturaX

text: Maailma parim koht: jaanid läbi Laupäev, juuni 25, 2016 jaanid läbi Ebatraditsiooniliselt vihmavaene jaanipäev on tänaseks ilusasti läbi. Üle lõkke ei hüpanud (olin end nii täis söönud, et äärmisel juhul oleks võinud ümber lõkke veereda) ja jaaniõit ei otsinud (ajasin ainult aegajalt oma jaaniussikesi merest eemale). Muidu oli aga täitsa nagu päris jaanituli - meri, lõke, romantilised kitarrihelid (mida aegajalt ilmestas haigete kasside koor, kes mulle sülle ronis, piima, krõbinaid ja rohtu nõudis), ohtralt sööki ja meeldiv seltskond. Kahjuks pidi ainult suhteliselt varakult ära lõpetama, et pisipujäänid magama panna. Nüüdseks on elu loksunud juba tagasi traditsioonilisse ehitusrütmi. Pea on jälle pahtlipuru täis ja käisvarred villapurust sügelemas. Õnneks aga on praegu käsil sisetööd ja majas on mõnusalt jahe. Sel ajal kui teised päikest võtsid ja end ühelt ja teiselt poolt grillisid, mõõtsin mina toas laelaudu parajaks. Ilmselt olen sügiseks sama valge kui praegu. Aga ma olen nõus lumivalgekest mängima küll, kui ainult saaks juba sisse kolida. Ega mu kannatus enam kaua vastu pea. Varsti lähen panen telgi üles või kolin koos põrsakestega poolikusse majja. Nii valmis on see ikka, et hunt seda ümber puhuda ei jaksa.


text: Rakvere maleklubist vaid 20 aastat noorem Leo Poltan meenutas, kuidas 1930. aastatel rahvamajas turniire peeti. “Tagatoas mängisid tippmehed turniirikelladega, eestoas olid aga need maletajad, kes tahtsid kunagi tagatuppa jõuda,” rääkis Poltan, kes 1938. aastal oli poisikesena osalenud Paul Kerese antud simultaanil. Seal oli 58 osavõtjat ning simultaan kestis kella kaheni öösel. Vahepeal aeti maletajad välja, et tube tuulutada. Veel meenutas Poltan tõika, kuidas Rakverest mindi viiekümne mehega Tartusse suurkohtumisele, sõiduks kasutati rongi. Kuigi vahepeal kolis Poltan Narva, esindas ta Rakvere maleklubi veel 1940. aastal. Pühapäeval Art Cafésse tulnud kunagised aktiivsed maleklubi naisliikmed meenutasid, et omal ajal oli palju naisteturniire, mis viimastel aastatel õige harvaks jäänud. Maleklubi liige Ando Leps võttis kokku maleklubi ajaloo, kasutades selleks klubi kunagise suure eestvedaja Voldemar Matsoni päevikut, mille ta seejärel muuseumile kinkis. Omapoolse õnnitluse saatis ka Nikolai Kristoffel. Ta kirjutas: “Õnnitlen kõiki Rakvere endisi ja praegusi malesõpru meie armsa kodulinna maleklubi 100. aastapäeval! Tahaksin hea sõnaga meenutada endast vanemaid malekolleege eesotsas malejuht Voldemar Matsoniga, samuti Karl Kaalepit, Alfred Intsaart, Heino Seppa ja omaealisi: pinginaaber Aleksander Einpauli ja August Noodlat, vendasid Pariise ning Julius Korkmanni.” Rakvere maleklubi esimees Eino Vaher nentis, et praegu asub Rakvere maleklubi seal, kus saja aasta eest alustati: entusiaste on vähe ja noorte pealekasv kesine, sest pole, kes nendega tegeleb. Näiteks Rakvere maleklubi juubelipäevale ei saanudki tulla tunnustatud malepedagoog Jakob Kiik, kes oli tervisega kimpus, kuid ta saatis oma sõnumi telefoni teel. Eino Vaher on siiski lootusrikas, nõnda oli ta vaimustatud malelegendi Garri Kasparovi ideest viia koolides sisse maleõpe. Esmaspäeval allkirjastasidki Eesti Maleliidu president Andrei Korobeinik ja malehariduse arendamisega tegeleva rahvusvahelise fondi Kasparov Chess Foundation president Garri Kasparov Tallinnas programmi “Male koolidesse” raamlepingu ning veel tänavu sügisel on kavas alustada maleõpet pilootprojektina vähemalt tosinas Eesti koolis. Andrei Korobeiniku sõnul on male viimine koolidesse üks maleliidu olulisemaid eesmärke. “Male populaarsus ei saa kasvada, kui puudub võimalus seda mängu õppida ja harrastada juba väikese lapsena,” selgitas alaliidu president, kelle sõnul on kaugem eesmärk maleõppe lisandumine kooliprogrammi ametliku valikainena. Garri Kasparovi sõnul õpetab male noortele nii keskendumisvõimet kui loogilist mõtlemist. Loomulikult võeti Rakvere maleklubi juubeliüritusel välja ka malenupud ning peeti kiirelt spontaanne turniir. Esikoha sai Eesti mullune meister Pavel Vorobjov, kes oli tulnud sõpradele külla koos Tartu maleklubiga. Teist kohta jagas võõrustaja Eino Vaher, samuti ühe Tartu maleklubi liikmega. Parimaks naismaletajaks tuli endine rakverlane Karmen Viikmaa.


The Times: Putin alustas võidurelvastumist(54) Briti ajaleht The Times hindas Venemaa presidendi Vladimir Putini eile otse-eetris tehtud avaldusi relvajõudude arendamise kohta kui võidurelvastumise tagasitulekut.Venemaa riigipea märkis, et 2015 aastani mõelud riigi relvastumise programmis pööratakse suurt tähelepanu kogu „tuumatriaadile” — strateegilistele rakettidele, stateegilisele lennundusele ning tuuma-allveelaevadele. Putin rõhutas, et arendatakse „täiesti uusi strateegilise tähtsusega komplekse”. Jätkub aatomiallveelaevade ehitamine, aga kaheksa aasta pärast kavatsetakse jõuda „uue põlvkonna hävitajateni”. „Nii et plaanid ei ole meil mitte ainult suured, vaid need on grandioossed ja absoluutselt teostatavad. Mul ei ole kahtlusi selles, et me seda teeme. Meie relvajõud saavd olema kompaktsed, kuid väga tõhusad ning tagavad riigi kindlalt julgeoleku mitmeteks aastateks,” rõhutas Venemaa president. Ajaleleht The Telegraph omakorda arvab, et Putin kavatseb arendada uue põlvkonna tuumajõude USA vastu seismiseks. Sellise järelduse tegi väljaanne Putini avalduse põhjal, mille ta tegi pärast küsimust, kuidas ta hindab USA endise välisministri Madelein Albrighti avaldust selle kohta, et on ebaõiglane, et Siberi rikkused kuuluvad vaid Venemaale. Putin vastas, et ei tea sellisest avaldusest midagi, kuid Iraagis toimuv näitab, et „sellised ideed mõningate poliitkute peades liiguvad”. Tema sõnul on Venemaal „piisavalt jõudu ja vahendeid, et ennast ja oma huvisid kaitsta” ning seetõttu suurendataksegi kaitsevõimet. Lisaks sellele pööras ajaleht tähelepanu veel Putini teatele „USA ja tema liitlased mõtlesid välja valevandenõu teda ähvardavast vandenõust Teheranis, et nurjata visiit Iraani”. Venemaa president ütles otse-eetris, et hindab teadet teda ähvardava rünnaku kohta kui „katset seda visiiti nurjata”, kuid seda, kes püüaks seda teha, ta ei täpsustanud. The Telegraph hindas Putini kuuendat otse-eetris kodanike küsimustele vastamist tema „üheks kõige sõjakamaks läänevastaseks esinemiseks”. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=17201668


text: Grand Swiss-Belhotel Medan, asudes paigas Medani kesklinn, Medan, on reisijatele populaarne valik. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 1 km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 90 minutit aega. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Grand Swiss-Belhotel Medan pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Medan's. Baar, 24-tunnine toateenindus, toateenindus, koosolekuruumid , ärikeskus on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Grand Swiss-Belhotel Medan esile teiste linna hotellide seast. Hotelli majutusteenused on hoolikalt suunatud kõrgeima astme mugavuse ja heaolu saavutamiseks; igal toal on külmik, kohvi/teekeedukann, eraldi dušš ja vann, triikimine, föön. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas spaa, saun, välibassein , massaaž, treeningkeskus. Grand Swiss-Belhotel Medan on tark valik Medan reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


text: YFU kontori räätsamatk - YFU Eesti Sel talvel tuli jõulupeod ja muud kokkusaamised ära jätta, mistõttu ei olnud YFU kontor juba mitu kuud füüsiliselt kokku saanud. Me otsustasime sellega midagi ette võtta... Et teineteist mitte ära unustada ja kolleegide säravad silmapaarid ikka üle lugeda, otsustasime kohtuda lumises metsas, kus proovisime omal käel ära tükikese YFU loodusprogrammi. Kogunesime kaunis Linnurabas, kus meie giidiks oli endine yfukas ja loodusprogrammi läbiviija Kristina Kasvandik. Alustasime imelise miljööga metsarajal, kus lisaks kaunitele lumistele vaadetele nägime ka loomade söögikohti, magamisasemeid ja muidugi palju põnevaid loomajälgi. Loomulikult pidime ära proovima ka paljukiidetud räätsamatka! Märtsist algab räätsarahu, mistõttu oligi oli rappa minekuks viimane aeg. Loodus kostitas meid ideaalse talveilmaga ning särava päikese paitusel liikusime räätasel kaunite rabataimede ja värskete loomajälgede vahel. Peale virgutavat matka, liikusime söögiplatsi poole. Grillisime saiakesi ja keetsime porgandisuppi. Finaaliks valmistasime banaani-šokolaadi maiuseid. Päikest täis päev räätsa-trenni ja värske õhuga tõi kõigile naeratuse näole ja palju uusi häid mõtteid. Aitäh Kristinale, kes meie eest nii hästi hoolitses ja kokkuvõtteks võime nüüdseks äraproovitud YFU loodusprogrammile anda hindeks 5+.


Toimetus ⋅ 24. juuli 2015 Evangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas (EKOE) projekt “Euroopa reformatsioonilinnad” haarab juba “kolme tosinat linna kaheksas riigis Täpselt Jan Husi tulesurma (6. juuli 1415) mälestuspäevaks omistati ihaldatud tiitel Konstanzile. Ka Melanchtoni sünnikoht Bretten ja ülikoolilinn Heidelberg said hiljuti Euroopa reformatsioonilinnadeks. Koos Graziga osalevad praegu ühtekokku neli linna Austriast ning Debrecen on juba teine osalev linn Ungaris. Kolmas tosin täitus vahetult suve eel, kui liitusid Schmalkalden ja Wertheim (mõlemad Saksamaal) ning Steyr Ülem-Austria liidumaal. Märku on antud ka uutest taotlustest reformatsioonilinna tiitlile. “Arvestades osalevate linnade juba praegu nii suurt arvu – 500. reformatsiooni juubel algab ju alles 2017 –, on võrgustiku arendamine väga tähtis,“rõhutab piiskop dr Michael Bünker, kes on EKOE peasekretär. Võrgustiku tarbeks on vaja luua ja arendada kontakte linnadega ja linna institutsioonidega, aga ka linnade ja nende erinevate institutsioonide vahel. “Meie ülesandeks on toetada linnu võimalikult hästi turundustegevuses, mis puudutab mitmesuguseid reformatsiooni juubeliga seotud ettevõtmisi ning teha see laiale publikule ligipääsetavaks.” Näitena nimetab Bünker kaht Euroopa reformatsioonilinna, mis kasutavad EKOE tiitli üleandmist ära, et tõmmata reformatsiooni juubeliga seotud tegevustele tähelepanu: juuli alguses anti Torgaule reformatsioonilinna diplom sealsete iga-aastaste Katharina päevade [Katharina von Bora oli Martin Lutheri abikaasa – Toim] raames, Bretten võtab peatselt diplomi vastu seal asuvas Euroopa Melanchtoni Akadeemias. Nüüdsest peale on osalevate linnade käsutuses ka tunnusvideo, mida on võimalik asjaga seotud üritustel esitleda. EKOE ülesandel valas Weimari disainer Michael Geyersbach reformatsioonilinna teema kunstilisse vormi. Tulemuseks on viieminutiline film, mis on täis jõulisi kujundeid, vihjeid ja sümboleid ning täiendatud üllatavate muusikapaladega, aga ilma tõlkimist nõudva tekstita ja seega rahvusvaheliselt kasutatav. “Et linnade projekti veebilehekülge www.reformation-cities.org juba praegu nii intensiivselt kasutatakse, on seotud ka sellega, et leht on koostatud kolmes keeles (saksa/inglise/prantsuse),” arvab Bünker. Viimati tuli linnade-lehe vahendusel koguni päring Dallasest/Texasest, 40-liikmeliselt reisigrupilt, mis tahab 2017. aastal külastada reformatsioonilinnu Doonau piirkonnas. Michael Geyersbachi film ja kõik Euroopa reformatsioonilinnad leiab leheküljelt www.reformation-cities.org. Inimeseksolemise raske koorem Läkitus Loomise Hooaja puhul Mis meist saab? Praktiku mõtteid sirvides kogumikku „Kuhu lähed, Maarjamaa?“ Toimus Akadeemilise Usundiloo Seltsi aastakonverents ja aastakoosolek


source: wikipedia

text: Numerianus (Imperator Caesar Divi Cari Marcus Aurelius Numerius Numerianus Augustus; sünninimi Marcus Aurelius Numerius Numerianus; 254 – november 284) oli Vana-Rooma keiser august 283 kuni 284. Lisanimed: Germanicus maximus (283), Persicus maximus (283), Britannicus maximus (284). Elu Numerianus oli keiser Caruse poeg, kes võttis Pärsia Sassaniididega peetud sõja ajal 283. aastal pärast isa surma võimu üle, kuid suri järgmisel aastal. Enne surma põdes ta silmahaigust, kuid tema tappis tõenäoliselt ise keisriks saada soovinud pretoriaanide prefekt Aper, kes suutis esialgu kuritegu varjata, kuid haisema hakanud laip tõi selle päevavalgele. Armee ohvitserid keeldusid teda toetamast ning valisid keisriks hoopis ratsanikuseisusesse kuulunud Diocletianuse (Caius Valerius Diocles), kes võis esialgu osaleda koos Aperiga vandenõus, kuid tappis ta kohe pärast ametisse astumist 20. novembril 284. aastal. Viited Vana-Rooma keisrid Sündinud 254 Surnud 284


12. Oma infopoliitika väljatöötamisel lähtub Vabariigi Valitsus Eesti rahva ja riigi vajadustest ning teiste riikide kogemustest. Üheks eesmärgiks on ühtlustada Eesti areng teiste riikide infoühiskonna arendamisel tehtava tööga, aidates nõnda kaasa Eesti integreerumisele arenenud riikide perre.


Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 886/2013, 15. mai 2013 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL, sätestades kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmed ja korra EMPs kohaldatav tekst 01/10/2013; Kohaldamine vt artikkel 11 08/10/2013; jõustumine avaldamise kuupäev +20 vt artikkel 11 01/10/2015; Kohaldamine Osaline kohaldamine vt artikkel 11 liikluse kontroll maanteeliiklus Informatsioon ja kontrollimine 07.20.00.00 Transpordipoliitika / Sisetransport artikkel 10 lõige 1 punkt (a) Partial annulment requested by 62015CN0696 artikkel 5 lõige 1 Partial annulment requested by 62015CN0696 artikkel 9 Partial annulment requested by 62015CN0696 KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 886/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL, sätestades kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmed ja korra võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega, (1) eriti selle artikli 3 punkti c ja artikli 6 lõiget 1, Direktiivi 2010/40/EL artikli 3 punktis c on prioriteetse meetmena sätestatud kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmed ja kord. Direktiivi 2010/40/EL artikli 6 lõike 1 kohaselt peab komisjon võtma vastu spetsifikatsioonid, mis on vajalikud, et tagada ühilduvus, koostalitlusvõime ja järjepidevus intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks ja tööks kasutamiseks prioriteetsete meetmete puhul. Teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (2) mööndakse, et „arukatel transpordisüsteemidel võib olla liiklusohutuse suurendamisel oluline osa (nt süsteemid, mis on võimelised tuvastama õnnetusi ja suunama liiklust ning andma liiklejatele teavet reaalajas)”. Seoses teabeteenuste osutamisega on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (3) sätestatud avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise miinimumeeskirjad kõikjal liidus; samuti julgustatakse selles liikmesriike miinimumeeskirju ületama ja võtma vastu tegevuspõhimõtted, mis võimaldavad mitmekülgselt kasutada avaliku sektori asutuste valduses olevat teavet ja andmeid. Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõtuga kaasneb isikuandmete töötlemine, mis peaks toimuma kooskõlas liidu õigusega, nagu on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5). Seepärast tuleks intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste suhtes kohaldada otstarbe piiramise ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtteid. Ühilduvuse, koostalitlusvõime ja järjepidevuse saavutamiseks tuleb kindlaks määrata liiklusohutusega seotud üldise liiklusteabe edastamise teenustele esitatavad miinimumnõuded. Nõuded peaksid käsitlema lõppkasutajatele edastatava, liiklusohutust mõjutavate asjaolude ja tingimuste standardloetelu koostamist ja kasutamist ning lõppkasutajatele antava teabe sisu. Kui lõppkasutajad saavad teavet eri teavituskanalite kaudu, mida kontrollivad era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad, teenuseosutajad ja liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid, ei tohiks teave olla vastuoluline ja peaks seega sisaldama samu elemente ning asjaomaseid asjaolusid või tingimusi tuleks kirjeldada sarnaselt. Liiklusohutust käsitlevad andmed on liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamiseks esmatähtsad. Neid andmeid koguvad ja säilitavad era- ja/või avalik-õiguslikud ettevõtjad ja teenuseosutajad. Selleks et teha andmed lihtsalt kättesaadavaks, et neid saaks kvalitatiivsete teabeteenuste osutamise eesmärgil vahetada ja taaskasutada, peaksid era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad ning teenuseosutajad tegema andmed kättesaadavaks isiklike juurdepääsupunktide kaudu või tagama nende kättesaadavuse liikmesriikide loodud ja hallatavate riiklike juurdepääsupunktide kaudu. Selliseks riiklikuks juurdepääsupunktiks võib olla andmehoidla, register, veebiportaal vms. Liiklusohutust käsitlevad andmed tuleks teha kättesaadavaks kooskõlas andmekaitsenõuetega (nt isikuandmete anonüümseks muutmine). Kui teabeteenuse jaoks kogutakse tulevikus andmeid, sealhulgas geograafilise asukoha andmeid, lõppkasutajatelt või koostöösüsteemide kaudu, tuleb lõppkasutajaid selgelt teavitada selliste andmete kogumisest, andmekogumise ja võimaliku jälgimise meetoditest ning andmete säilitamise ajast. Era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad, teenuseosutajad ja autotööstus peavad rakendama asjakohaseid tehnilisi meetmeid, et tagada lõppkasutajatelt või nende sõidukitelt saadavate andmete anonüümsus. Liikmesriikidel, kes oma territooriumil liiklusohutusega seotud liiklusteavet teataval kujul juba edastavad, peaks olema võimalik jätkuvalt kasutada olemasolevaid meetodeid ulatuses, milles need on kooskõlas käesoleva määruse nõuetega. Et suurendada liiklusohutuse ja -tingimuste kohta teabe edastamise positiivset mõju, mis väljendub liiklusõnnetuste ja surmajuhtumite arvu vähenemises liidus, peaksid liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise teenused olema kõigis liikmesriikides ühilduvad, koostalitlusvõimelised ja järjepidevad, vastama minimaalsetele kvaliteedinõuetele ja olema võimaluse korral lõppkasutajatele tasuta. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid töötada välja ühtlustatud ja sujuva lähenemisviisi minimaalse, liiklusohutusega seotud üldise liiklusteabe edastamisele kõikjal liidus, tuleb kindlaks määrata liiklusohutusega seotud minimaalse liiklusteabe edastamise teenuse suhtes kõikjal liidus kohaldatavad nõuded. Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid tehnilisi lahendusi ning avatud standardeid, mille Euroopa ja rahvusvahelised standardiorganisatsioonid on koostanud, et tagada liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise teenuste koostalitlusvõime ja järjepidevus liidus. Liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise usaldusväärsuse ja tasuvuse tagamiseks tuleks saavutada minimaalne kvaliteeditase. Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama asjaomased kvaliteedikriteeriumid, kvaliteedi mõõtmise ja kontrolli meetodid ja eesmärgid iga liiklusohutust mõjutava asjaolu või tingimuse, teedevõrgu ja/või töökeskkonna kohta ning jagama oma kogemusi teistega. Liikmesriigid peaksid jagama oma teadmisi ja parimaid tavasid, teatades komisjonile asjaomaste analüüside tulemustest ja kogemustest. Kuigi liiklusohutusega seotud minimaalset üldist liiklusteavet tuleks võimaluse korral edastada lõppkasutajatele tasuta üldteenusena, võib lõppkasutajatel olla teatavaid kulusid seoses telekommunikatsioonitasude, raadiolitsentside või teabe vastuvõtmist võimaldavate seadmete ostmisega. Liiklusohutusega seotud minimaalne üldine liiklusteave peaks jõudma nii paljude lõppkasutajateni, kui on tehniliselt võimalik, võttes arvesse turul kättesaadavate sõidukite, teavituskanalite ja vastuvõtuseadmete erinevaid tehnilisi võimalusi. Era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad peaksid püüdma ühtlustada lõppkasutajatele edastatava teabe sisu, sõltumata kasutaja keelest. ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogus 8. novembril 1968 kokku lepitud liiklusmärkide ja -signaalide Viini konventsiooniga ühinenud liikmesriigid peaksid järgima konventsiooni, eelkõige liiklusohutuse töörühma konsolideeritud resolutsiooni, mis käsitleb liiklusmärke ja -signaale (6). Liikmesriigid peaksid riiklikele hinnangutele tuginedes suutma kindlaks määrata üleeuroopalise teedevõrgu kaetuse liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe teenustega oma territooriumil, et keskenduda teelõikudele ja piirkondadele, kus liiklus- ja ohutustingimuste tõttu on teabeteenuste osutamine vajalik ja sellega seotud investeeringud põhjendatud. Siiski tuleb tunnistada, et linnatranspordisõlmede suhtes ei tuleks käesolevat määrust kohaldada, kuna olukord ja sidusrühmad on erinevad. Liikmesriigid peaksid komisjonile teatama, kuidas on teabeteenus riigis kavandatud. Direktiivi 2010/40/EL artikli 17 lõike 4 kohaselt peab komisjon esitama iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande direktiivi rakendamisel saavutatud edusammude kohta. Aruandele lisatakse analüüs artiklite 5–11 ja artikli 16 toimimise ja rakendamise kohta ning vajaduse korral hinnatakse direktiivi muutmise vajadust. Läbivaatamise käigus tuleks hinnata ka seda, kas on vaja muuta ja/või täiendada prioriteetsete meetmete jaoks vastu võetud spetsifikatsioone, võttes vajaduse korral arvesse nende meetmete rakendamist liikmesriikides, tehnika arengut ja standardimist, Käesoleva määrusega kehtestatakse spetsifikatsioonid, mis on vajalikud, et tagada ühilduvus, koostalitlusvõime ja järjepidevus kasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe võimalusel tasuta edastamisega seotud andmete ja korra kasutuselevõtmiseks ning tööks kasutamiseks liidu tasandil kooskõlas direktiiviga 2010/40/EL. Määrust kohaldatakse liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe teenuste üleeuroopalises teedevõrgus edastamise suhtes. a) „üleeuroopaline teedevõrk”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 661/2010/EL (7) I lisa 2. jaos määratletud teedevõrk, välja arvatud linnatranspordisõlmed; b) „ajutiselt libe tee”– ettenägematud tingimused, mis muudavad teepinna teatavaks ajaks libedaks, vähendades sõiduki haarduvust teel; c) „loomad, inimesed, takistused, praht teel”– olukord, kui loomad, praht, takistused või inimesed on teel ootamatus kohas, nii et neile otsasõidu vältimiseks võib vaja minna äkkpidurdust; d) „kaitsmata õnnetusala”– liiklusõnnetuse toimumise ala, mida pädev asutus ei ole veel piiritlenud; e) „lühiajalised teetööd”– ajutised teetööd teel või tee servas, mis on nende lühiajalisuse tõttu üksnes minimaalselt tähistatud; f) „piiratud nähtavus”– tingimused, mis vähendavad sõidukijuhtide nägemisulatust ja võivad mõjutada ohutut liiklemist; g) „vastassuunavööndis liikuv sõiduk”– sõiduk, mis liigub kahesuunalise liiklusega sõiduteel vales suunavööndis; h) „märgistamata takistus teel”– osaliselt või täielikult teed tõkestav takistus, mis on nõuetekohaselt eristamata ja märgistamata; i) „erandlikud ilmastikutingimused”– ebatavalised, rasked või aastaajale mitteomased ilmastikutingimused, mis võivad mõjutada ohutut liiklemist; j) „liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe kasutaja”– juriidiline või füüsiline isik, kes osaleb liiklusohutusega seotud minimaalse üldise teabe edastamise teenuse osutamisel, näiteks era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad, liikluskorraldajad, teenuseosutajad ja liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid; k) „lõppkasutaja”– sõidukijuht, kes kasutab liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe teenuseid; l) „liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise teenus”– reaalajas liiklusteabe edastamise teenus, mille käigus edastatakse minimaalset liiklusohutusega seotud sisu ja mis on võimalikult paljudele lõppkasutajatele kättesaadav minimaalsete jõupingutustega; m) „liiklusohutust käsitlevad andmed”– andmed, mis on vajalikud minimaalse, liiklusohutusega seotud liiklusteabe edastamise teenuse osutamiseks ja mida kogutakse era- või avalikest allikatest; n) „liiklusohutusega seotud minimaalne üldine liiklusteave”– liiklusohutust käsitlevad kogutud, koondatud ja töödeldud andmed, mida era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad ja/või teenuseosutajad pakuvad lõppkasutajatele teavituskanalite kaudu; o) „juurdepääsupunkt”– digitaalne juurdepääsupunkt, kus minimaalse, liiklusohutusega seotud üldise liiklusteabe koostamiseks vajalikke liiklusohutust käsitlevaid andmeid kogutakse ja vormindatakse ning tehakse vahetamiseks ja taaskasutamiseks kättesaadavaks; p) „tasuta”– liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise teenuse osutamine lisakuludeta lõppkasutajale kasutuskohas. Liiklusohutust mõjutavate asjaolude ja tingimuste loetelu Liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamise teenus katab asjaolusid ja tingimusi, mis kuuluvad vähemalt ühte alljärgnevasse kategooriasse: ajutiselt libe tee; loomad, inimesed, takistused, praht teel; kaitsmata õnnetusala; lühiajalised teetööd; piiratud nähtavus; vastassuunavööndis liikuv sõiduk; märgistamata takistus teel; erandlikud ilmastikutingimused. Teabe sisu 1. Liiklusohutust mõjutavate asjaolude ja tingimuste kohta edastatav teave sisaldab vähemalt järgmisi andmeid: asjaolu või tingimuse esinemise koht; asjaolu või tingimuse kategooria vastavalt artiklile 3 ja vajaduse korral selle lühikirjeldus; vajaduse korral nõuanne, kuidas sõites käituda. 2. Kui asjaolu või tingimus enam ei kehti, siis teave tühistatakse, ning kui asjaolu või tingimused muutuvad, siis teavet muudetakse. Teabeteenuse osutamine 1. Liikmesriigid määravad üleeuroopalise teedevõrgu lõigud, kus liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe edastamine on liiklus- ja ohutustingimuste tõttu vajalik. Nad teavitavad sellistest teelõikudest komisjoni. 2. Teabeteenuse osutamine peab vastama artiklites 6–8 sätestatud nõuetele. Asjaolude või tingimuste tuvastamine ja andmete kogumine Era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja/või teenuseosutajad loovad või kasutavad vahendeid asjaolude ja tingimuste tuvastamiseks ning koguvad asjaomaseid liiklusohutust käsitlevaid andmeid üksnes teabeteenuse osutamise eesmärgil. Nende vahendite kasutuselevõtt peab vastama liikmesriigi õiguses sätestatud tingimustele ja nõuetele. Andmete kättesaadavus, vahetamine ja taaskasutamine 1. Era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad ja/või teenuseosutajad jagavad ja vahetavad vastavalt artiklile 6 kogutud andmeid. Nad teevad andmed sel eesmärgil juurdepääsupunkti kaudu kättesaadavaks DATEX II (CEN/TS 16157) vormingus või muus DATEX II-ga ühilduvas ja koostalitlusvõimelises masinloetavas vormingus. 2. Liikmesriigid haldavad riiklikku juurdepääsupunkti, mille kaudu on kättesaadavad lõikes 1 nimetatud andmed ja mis koondab ühte era- ja/või avalik-õiguslike teehaldajate ja/või teenuseosutajate poolt nende territooriumil loodud juurdepääsupunktid. 3. Andmed tehakse kõigile liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe kasutajatele vahetamise ja taaskasutamise eesmärgil kättesaadavaks mittediskrimineerivalt; kõikjal liidus, olenemata asukohaliikmesriigist; kooskõlas direktiivis 2003/98/EÜ kindlaks määratud juurdepääsuõiguste ja -menetlustega; teabeteenuse õigeaegset osutamist tagava aja jooksul; riikliku juurdepääsupunkti kaudu. 4. Era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad tagavad juurdepääsupunkti kaudu kättesaadavate andmete õigeaegse uuendamise ja kvaliteedi. Teabe levitamine 1. Avalik-õiguslikud teehaldajad, teenuseosutajad ja liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid edastavad lõppkasutajatele liiklusohutusega seotud minimaalse üldise liiklusteabe enne muu, liiklusohutusega mitteseotud liiklusteabe edastamist. 2. Teabeteenus peab vastama järgmistele tingimustele: seda osutatakse viisil, millega tagatakse teabe jõudmine võimalikult paljude lõppkasutajateni, keda artiklis 3 nimetatud konkreetne asjaolu või tingimus puudutab; seda osutavad era- ja/või avalik-õiguslikud teehaldajad ja/või teenuseosutajad ja/või liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid ning teenus on lõppkasutajatele võimaluse korral tasuta. 3. Era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad teevad lõppkasutajatele edastatava teabe sisu ühtlustamiseks koostööd. Nad teavitavad lõppkasutajaid teabeteenuse olemasolust ja selle katvusest. Nõuetele vastavuse hindamine 1. Liikmesriigid määravad erapooletu ja sõltumatu riikliku organi, kes on pädev hindama, kas era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad ning liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid täidavad artiklites 3–8 sätestatud nõudeid. Kaks või enam liikmesriiki võivad määrata ühise organi, kes on pädev hindama nõuetele vastavust nende liikmesriikide territooriumil. Liikmesriigid teatavad nendest riiklikest organitest komisjonile. 2. Era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad ning liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid esitavad määratud riiklikele organitele oma identifitseerimisandmed ja nende osutatava teabeteenuse kirjelduse ning artiklites 3–8 sätestatud nõuetele vastavuse deklaratsiooni. Kinnitus sisaldab vajaduse korral järgmisi andmeid: liiklusohutust mõjutavad asjaolud/tingimused, mida teabeteenus katab, ja teedevõrgu kaetus teabeteenusega; teave liiklusohutust käsitlevate andmete juurdepääsupunkti ja selle kasutamise tingimuste kohta; juurdepääsupunkti kaudu kättesaadavate, liiklusohutust käsitlevate andmete vorming; teabe lõppkasutajatele edastamise vahendid. Kui era- ja avalik-õiguslikud teehaldajad ja teenuseosutajad ning liiklusteavet edastavad ringhäälinguorganisatsioonid teevad teenuse osutamises muudatusi, ajakohastavad nad viivitamata oma nõuetele vastavuse deklaratsiooni. 3. Määratud riiklikud organid kontrollivad pisteliselt era- ja avalik-õiguslike teehaldajate ja teenuseosutajate ning liiklusteavet edastavate ringhäälinguorganisatsioonide kinnituste õigsust ja nõuavad artiklites 3–8 sätestatud nõuetele vastavuse tõendeid. Määratud riiklikud organid annavad kord aastas riiklikele asutustele aru esitatud deklaratsioonide ja pistelise kontrolli tulemuste kohta. 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist järgmise teabe: riiklik organ, kes on määratud hindama vastavust artiklites 3–8 sätestatud nõuetele; olemasoleva või kavandatud riikliku juurdepääsupunkti kirjeldus. 2. Hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist ja igal sellele järgneval kalendriaastal esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe: teabeteenuse rakendamisel tehtud edusammud, sealhulgas kvaliteeditaseme kindlaksmääramisel kasutatud kriteeriumid ja kvaliteedikontrolli vahendid; artiklites 3–8 sätestatud nõuetele vastavuse hindamise tulemused; vajaduse korral riiklikus juurdepääsupunktis tehtud muudatuste kirjeldus. Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2013. Käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks juba rakendatud teabeteenuste suhtes kohaldatakse määrust siiski alates 1. oktoobrist 2015. (1) ELT L 207, 6.8.2010, lk 1. (2) KOM(2010) 389 (lõplik). (3) ELT L 345, 31.12.2003, lk 90. (5) EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. (6) Ühinenud Rahvaste Organisatsioon – ECE/TRANS/WP.1/119/Rev.2 – 27. mai 2010. (7) ELT L 204, 5.8.2010, lk 1.


text: Tadžikistani võimud: vanglamässus hukkus 32 inimest | Välismaa | ERR Tadžikistani võimud: vanglamässus hukkus 32 inimest ({{contentCtrl.commentsTotal}}) {{1558365480000 | amCalendar}} Tadžikistani Vahdati vanglas puhkenud mässus sai surma 32 inimest, teiste seas 24 äärmusrühmituse ISIS võitlejat ja kolm valvurit, teatasid esmaspäeval võimud. ISIS-e toetajatest vangid tapsid pühapäeva õhtul Dušanbe lähistel asuvas vanglas viis kinnipeetut ja kolm valvurit, teatas justiitsministeerium. Mässu allasurumise käigus tapeti 24 ISIS-e liikmest vangi, veel 35 võeti kinni, pantvangid vabastati, edastas karistusamet, kelle teate kohaselt tapsid mässu algatajad kolm vanglatöötajat ja viis kaasvangi. Tadžikistani võimud süüdistavad mässu korraldamises äärmusrühmitust ISIS. "Üks rahutuste vahetuid algatajaid oli Behruz Gulmurod, endise polkovniku, Süürias džihadistide poolel sõdinud Gulmurod Halimi poeg, samuti Fahriddin Gulov, Mahmudullo Šaripov ja Ruhullo Hasanov," edastas Tadžiki teabeagentuur Hovar pressiteenistuse teate. "Ülalmainitud rühma liikmed tekitasid alguses kolmele parandusasutuse töötajale jõhkral viisil noahaavu (...), need hukkusid, vabastasid seejärel kaheksa kartsas viibivat kaasvangi, kes samuti kuulusid ISIS-esse," seisis teates. "Seejärel tekitasid nad teiste vangide hirmutamiseks ränki noahaavu viiele vangile, (...), võttes neilt elu ja peksid seejärel julmalt läbi ja haavasid kümneid muid vange," seisis dokumendis. Teates on samuti juttu, et mässus osalejad süütasid seejärel vanglahaigla ja võtsid mitu vangi pantvangi. Ametkonna teatel "tehti seaduse alusel läbiviidud vastuoperatsioonis kahjutuks 24 selle rühma liiget, 35 muud võeti aga kinni. Pantvangi võetud isikud vabastati". "Vanglas, kus kannab karistust pooleteist tuhat süüdimõistetut, taastati kord ning olukord on kontrolli all," kinnitas pressiteenistus. Raadio Vaba Euroopa juhib samas tähelepanu sellele, et juhtunu käigus on saanud surma ka mitu vangi mõistetud opositsioonipoliitikut. Poliitikud kuulusid 2015. aastal keelustatud Islami Taassünni Erakonda, mida võimud on varemgi süüdistanud seotuses terrorismiga. Väljaanne rõhutab samuti, et riigis, mida on juba 1992. aastast valitsenud autoritaarne president Emomali Rahmon, on võimude selliste teadete paikapidavust äärmiselt raske sõltumatult kontrollida.


Temperatuur ei häiri lapsel: esmaabi kodus - Ärahoidmine Lastehaiguste ajal tõuseb temperatuur väga sageli. Ja paljud vanemad on kindlad, et lapse ravi algfaasis on kõige olulisem soojuse alandamine. Tõsi, pediaatritel on selles küsimuses erinev arvamus. Nad väidavad, et mitte igal juhul ei saa temperatuuri alandada. Kui temperatuur on näiteks jõudnud 38-ni, nõuab see erilist tähelepanu. Erandiks võib olla väike temperatuuri tõus lastel, kes kannatavad hingamisteede ja kesknärvisüsteemi haiguste all. Hoolivad vanemad on alati mures selle pärast, mida tuleks teha, kui beebi kõrge temperatuur ei lähe eksiteele. Kõigepealt tuleb talle anda palavikuvastase toimega ravim. Samal ajal peab lastearst määrama ravimi annuse ja võtmise aja. Kui temperatuur tõuseb uuesti, võib selliseid palavikuvastaseid ravimeid võtta iga kuue või kaheksa tunni järel. Kui lapse temperatuur tõuseb, ei tohiks teda liiga palju mähkida. Kõige parem on sel peal kanda kergeid puuvillaseid riideid, jättes jalad lahti. Kui temperatuur on endiselt kõrge, peab laps vähem liikuma. Las ta heidab pikali või istub oma võrevoodis. Samuti saate temaga mängida mõnda rahulikku mängu. On väga oluline, et teie laps jooks palju vedelikke. Kui lapse temperatuur ei lange pikka aega, võib olla vajalik haiglaravi või spetsiaalsed palavikuvastased süstid. Mis puudutab palavikuvastaseid ravimeid, võite neid võtta ainult pärast kvalifitseeritud lastearstiga konsulteerimist, kuna paljudel neist on vaatamata nende laialdasele populaarsusele mõned vastunäidustused ja kõrvaltoimed. Üks selline ravim on aspiriin. Mõnel juhul määravad pediaatrid temperatuuri alandamiseks paratsetamooli, Ibuprofeeni, Nurofeni, aga ka mõnda muud palavikuvastast ravimit.. Saate neid kompleksi võtta alles pärast arstiga konsulteerimist. Samal ajal tuleb kõik need rahalised vahendid osta märgistusega "lastele", täiskasvanutele mõeldud sarnaseid ravimeid ei tohiks lastele anda. Beebi keha pühkimine veidi jaheda veega võib olla ka väga kasulik, kui temperatuur ei lange. Kuid pange tähele, et see meetod sobib ainult siis, kui temperatuur ei ole veel jõudnud kriitilise kõrguse juurde. Pühkimisveele võib lisada väikese koguse sidrunhapet või äädikat.. Veenduge, et lahus pole liiga kontsentreeritud. Hoolimata asjaolust, et mõned vanemad kasutavad jahvatamiseks viina, võib see meetod olla allergikutele ohtlik. Lisaks võib viin põhjustada ebameeldivat ärritust neil lastel, kelle nahka iseloomustab liigne kuivus. Üldiselt on viina või äädika lahuste kasutamine jahvatamiseks mõne arsti sõnul laste jaoks täiesti vastuvõetamatu ning kujutab endast ohtu nende tervisele ja elule. Pidage alati meeles, et kui lapse temperatuur ei lange, on mis tahes ise ravimine vastuvõetamatu. Helistage kindlasti heale pediaatrile, kes oskab määrata õige ravi. Olgu teie lapsed alati terved! Kas temperatuur on alla 40 ° ohtlik? Kõige olulisemad küsimused lapse palaviku kohta Kas kõrge temperatuur võib olla ohtlik? Millal alla lasta? Laste palavik ei ole iseenesest nii kohutav, nagu enamikule vanematele tundub, et see toimib rohkem keha immuunsussüsteemi stimulaatorina, aidates immuunvastuse adekvaatsel kujunemisel. Lastel esineva palaviku kriteeriumiks on rektaalse kehatemperatuuri tõus 38,0 ° C-ni, suukaudse, aksillaarse (temperatuur kaenlas) ja tümpanilise (välises kuulmiskanalis) temperatuur - kuni 37,5 ° C.. Peamised pikaajalisest palavikust tulenevad ohud on palavikulised krambid, olulistest veekadudest tingitud dehüdratsioon, mikrotsirkulatsiooni häired (naha marmoriseerumine, jäsemete külmad), samuti lapse üldise seisundi halvenemine põhihaiguse taustal. Lastel sünnist kuni 18-aastaseni on lubatud kasutada palavikuvastaseid ravimeid temperatuuril üle 38,5 ° C. On tõsi, et kui te ei hoia temperatuuri madalamal, taastub laps kiiremini, kuna see aitab viirusest kiiresti üle saada? See arvamus tuleneb asjaolust, et palavik on keha kaitsev reaktsioon, mis on suunatud nakkuse patogeeni vastu. Kuid igal juhul mõjutavad palavikulised seisundid tugevalt kõiki organeid ja süsteeme. See võib anda lisakoormuse südamele, kopsudele, ajule, seetõttu soovitavad lastearstid ikkagi kõrge temperatuuri üle 38,5 ° C alla lüüa.. Kõigepealt tahaksin öelda füüsiliste jahutusmeetodite kohta (toatemperatuuril veega pühkimine, puhumine). Sageli unustavad vanemad nad täielikult, kuid mõnikord on need isegi palavikuvastastest tõhusamad. Kõigepealt peate lapse mitte mässima, lahti riietuma ja seejärel pühkima teda, niisutades randmeid, aksilla, kubeme, templeid, otsaesist ja kaela käsna või marli veega - suurte laevade nn väljaulatuvaid alasid. Vee aurustumine jahutab lapse keha füüsiliselt ja muudab selle kergemaks. Milliseid ravimeid soovitate temperatuuri alandamiseks?? Meie riigi, aga ka kogu maailma ravimitest soovitatakse 2 palavikuvastast ravimit - need on ibuprofeen ja paratsetamool. Neid on lubatud kasutada lastel sünnist kuni 18 aastani ning need on kõige tõhusamad ja ohutumad kasutamiseks pediaatrilises praktikas. Sageli esitavad nad mulle küsimuse, milline ravim on parem. Oluline on välja selgitada, mis teie last aitab. Kõik sõltub ravimite individuaalsest taluvusest, seega pole siin selgeid soovitusi.. Ravimi manustamisvorm võib varieeruda ka sõltuvalt haiguse kliinilistest ilmingutest (oksendamise esinemine või vastupidi, lõtv väljaheide, allergilised reaktsioonid jne). Mõnel on temperatuuri alandamine suposiitide (küünlad) abil lihtsam, mõnedel on näiteks suspensioonide (siirupite) kasutamine. See kehtib rohkem väikeste laste kohta, kellele vanuse tõttu ei saa pille anda.. Kui lapsel on kõrge palavik, kas tal võivad olla krambid? Kas see on ohtlik? Mida teha, kui algavad krambid? Febriilkrambid on pediaatrias üsna keeruline olukord. Need võivad tekkida lastel kõrge palaviku taustal.. Miks on krambid ohtlikud? Esiteks neuroloogiliste sümptomite, peaaju hemorraagiate ja tulevaste epilepsiaseisundite oht. Kui lapsel on palavikulised krambid, on hädavajalik kutsuda kiirabi ja enne brigaadi saabumist pange laps oma küljele, hingamise hõlbustamiseks laske pea ettevaatlikult tagasi ja veenduge, et keel ei tõmbu tagasi. Oluline on mõista, et mõnikord krambid peatuvad iseenesest ega kordu kunagi elus ning mõnikord nõuab olukord täiendavaid diagnostilisi meetodeid (EEG, aju MRI, NSG) ja neuroloogi. Üldiselt on igal lapsel febriilsete krampide oht, kuid minu arvates on see tõenäoliselt suurem enneaegsetel lastel, varajases ja hilises vastsündinu perioodil esinevate tüsistuste, kesknärvisüsteemi perinataalsete kahjustuste jne korral.. Kuid isegi ainus krampide esinemine kõrgel temperatuuril peaks saama lasteaiale signaaliks palavikuvastaseid ravimeid hoolikamalt jälgida ja võimaluse korral varem välja kirjutada.. Kuidas palavikuvastast ravimit anda - vanuse või kaalu järgi? Kõige sagedamini määravad arstid ravimeid kaalu järgi. Ibuprofeeni soovitatavad annused - 10 mg kaalu kilogrammi kohta, paratsetamool - 15 mg kaalu kilogrammi kohta. See on üsna lihtne ja mugav isegi vanematele: teades lapse kaalu, on annuse arvutamine väga lihtne. Muide, enamasti langevad need arvutused kokku soovitustega vanuse kohta. Kas ibuprofeeni saab kombineerida paratsetamooliga?? On olukordi, kus üks ravim on ebaefektiivne ja peate teise andma. Kuid muudel juhtudel on parem hoiduda vaheldumistest või segamisest, sest samal ajal "kattuvad" mõlema ravimi kõrvaltoimed, mis mõnel juhul võib põhjustada neerude ja maksa (need elundid, kus toimub kõige aktiivsem ainevahetus) kahjustusi.. Kas on vaja temperatuuri langetada 36,6-ni? Tavaliselt tundub temperatuuri langetamine poole kraadi võrra vanematele ebaefektiivne, kuid see pole nii. Tegelikult piisab sellisest langusest lapse üldise seisundi parandamiseks. Temperatuuri järsk langus on lapse kehale stress, see tähendab, et temperatuurikõikumised võivad avaldada negatiivsemat mõju kui palavik. Arvan, et just sel põhjusel kasutavad vanemad kehatemperatuuri alandamiseks harva füüsilisi meetodeid. Neile tundub, et see on ebaoluline mõju ja nad peaksid viivitamatult kasutama palavikuvastaseid ravimeid. Kuid isegi pärast ravimite kasutamist ei tohiks oodata mingit võlujõudu. Tegelikult, kui kehatemperatuur langeb kahe tunni jooksul poole kraadi või kraadi võrra - see on juba hea efekt. Nad andsid lapsele nurofeni, kuid temperatuur ei lange. On vaja kutsuda kiirabi? Kui temperatuur ei lähe pikka aega eksiteele, peate kindlasti helistama lastearstile. Sel juhul on näiteks diagnostiline otsing või mõned täiendavad uuringumeetodid vajalikud, et välistada näiteks bakteriaalne infektsioon. On vaja läbi viia kiirtestid, otoskoopia, läbida kliiniline vereanalüüs, üldine uriinianalüüs ja vajadusel röntgenograafia. Paanikasse sattumine ja viivitamatu kiirabi kutsumine on vaieldav otsus, kuna on oht, et süstitakse lapsele lüütiline segu (analgiin + difenhüdramiin või suprastin + papaveriin või no-spa). See on äge, kiire toimega segu, see vähendab temperatuuri väga tõhusalt ja kiiresti, kuid sellel on kahjuks mitmeid kõrvaltoimeid ja “määrib” ka haiguse tegelikku pilti - kliiniline vereanalüüs võib olla ebausaldusväärne, kuna näiteks analgin põhjustab sageli rasket neutropeeniat ( neutrofiilide vähendamine). Moskvas käituvad kiirabibürood aga sageli kompetentsemalt ega kasuta alati lüütilisi segu, kuid selline lähenemisviis on siiski üsna tavaline. Milline temperatuur on lapse jaoks ohutu - kuni 40 kraadi? Või kõrgem? Kui temperatuur on kõrgem kui 39 või 39,5 (see tähendab, et rektaalne temperatuur on kõrgem kui 40, kuna see on kraadi rohkem kui aksillaarne), on loomulikult vajalik arsti läbivaatus. Puuduvad selged standardid selle kohta, millist temperatuuri peetakse juba ohtlikuks. Juhtub, et 39 kraadi juures tunneb laps end normaalselt ja 38,2 kraadi juures - väga halvasti. On vaja vaadata patsiendi heaolu. Ärevust tekitav sümptom peaks olema temperatuuri tõus iga 5-6 tunni järel ja sellele järgnev intervallide järsk vähendamine - kui temperatuur tõuseb iga 3-4 tunni järel isegi palavikuvastaste ravimite taustal. Kuidas mõista, et temperatuuriga laps vajab kiirabi? Mitte alati ei vaja kõrge temperatuur kiirabi, sest enamikus olukordades väheneb ibuprofeeni või paratsetamooli kasutamisel kehatemperatuur. Arst tuleb kutsuda, kui lapsel on lisaks kehatemperatuuri tõusule ka mingeid täiendavaid kaebusi. Eriti hoolikalt peate uurima alla 3-aastaste laste seisundit. Alla 3 kuu vanustel lastel nõuab isegi väga kõrge temperatuur (kuni 38 kraadi) tähelepanu ja arsti läbivaatust. Jällegi ei ole vaja kiirabi kutsuda, vaid lastearsti eksam on kohustuslik, kui räägime imikutest. Lastearst soovitab pühkida lapse alkoholiga. See on kehtiv meetod.? Alkohol või äädikas pole absoluutselt efektiivne. Lisaks võivad need põhjustada kohalikku ärritust. Parem on kasutada tavalist vett toatemperatuuril - see on lihtsaim ja ohutum viis temperatuuri alandamiseks. Nagu ma juba ütlesin - pühime lapse kaela, kubeme, kubeme voldid, kaenlaalused veega. On tõsi, et temperatuuril ei pea te last mässima, vaid peate riietuma võimalikult kergelt? Tavaliselt tahavad vanavanemad (vähemal määral vanemad), et haige laps oleks kuidagi isoleeritud, mähitud, sokidesse pandud ja sooja tekiga kaetud. Seda on kõige parem vältida, kuna sageli toimub täiendav ülekuumenemine just liigse riietuse taustal. Kui lapsel on soojad jalad, peopesad, siis ei vaja ta kindlasti täiendavat “mähkimist”. Ja kui lapsel on kõrge palavik ja käed / jalad külmad, siis mida teha? See on perifeerne vasospasm, milles toimub verevoolu nn tsentraliseerumine. See kõlab hirmutavalt, kuid pole ohtlik: just ala- ja ülajäsemete veri lahkub, et pakkuda täiendavat verevarustust elutähtsatele organitele - ajule, südamele. Kui kõrge temperatuur ja külmad käed ja jalad on kombineeritud mitte eriti hea käekäiguga, süstib kiirabi lihtsalt lüütilist segu, kuna kompositsioonis olev no-shpa laiendab veresooni. Kuid seda ainult juhtudel, kui on selge, et laps tunneb end väga halvasti. Tavaolukorras pole vaja midagi muud kui massaaž, hõõrumine ja võib-olla soojad sokid. Vasodilataatorravimeid lastele üldiselt ei soovitata. Kõige sagedamini kaovad sellised sümptomid tavaliste palavikuvastaste ravimite taustal. Kas on tõsi, et peate temperatuuril palju jooma? Tee ja mesi või vaarikamoosiga tee aitab? Sa pead palju jooma. See on vajalik. Pole tähtis, mida laps joob - tee meega või vesi. Peaasi, et ta üldiselt jõi palju. Kui talle meeldib teed juua koos mee ja vaarikamoosiga - palun (peaasi, et tal pole mee ja vaarikamoosi suhtes allergilist reaktsiooni). Sageli ei joovasta laps joobeseisundi ajal piisavalt, sest ta lihtsalt ei taha juua ega taha üldse midagi. Saab ainult valetada, kurb olla, unistada. Seetõttu, kui ta joob vähemalt midagi, vähemalt lihtsalt vett, on see juba imeline. Temperatuuril higistamine on hea.? Siin pole küsimust, kas see on kasulik või mitte. See on lihtsalt keha piisav reaktsioon tõsiasjale, et laps jõi palavikuvastaseid ravimeid, taustal, et enne seda jõi ta piisavas koguses vedelikku. Kui laps on piisavalt aurustunud, hakkab vedelik tema naha pinnalt aurustuma. Nii hea soojusülekande korral temperatuur tavaliselt väheneb. Lõputu arutelu näärmete eemaldamise üle on kestnud aastakümneid. Ametlik meditsiin pidas erinevatel aegadel kinni täiesti vastupidistest vaadetest, soovitades sageli neid halastamatult eemaldada või vastupidi - proovida neid viimaseks hoida, hoolimata põletikuliste protsesside ja võimalike komplikatsioonide ohust.


Vaata, milline on ilm Tallinna vanalinnas just praegu! - sokoshotels.fi Vaata, milline on ilm Tallinna vanalinnas just praegu! Tallinn on pealinnana Eesti visiitkaart ja põline merevärav. Kaamerast paistev paik mere kaldal oli soodus sadamakoht ning kui loodud keskaegse linna tekkeks. Praeguse Tallinna alal on elatud juba üle 3500 aasta, ent esimesed usaldusväärsed kirjalikud andmed pärinevad 1219. aastat, mil Taani kuningas Valdemar II eestlaste Lyndanise linnuse oma valdusesse võttis ning Taani-aegsest linnast, Taanilinnast, sai kuningriigi tähtis tugipunkt. Sellel ajal nihkus tänasest vanalinnast lõuna ja lääne pool olnud asutus praeguse vanalinna kohale ning valmis linnasüdame keskaegse hoonestuse skelett. Heal lapsel mitu nime: Tallinna nimetatud Lyndaniseks ehk linnuseneemeks, vene allikates Kolõvaniks ja soomekeelse nimena on olnud kasutusel Kesoniemi. Skandinaavia saagades on koht kandnud nime Rafala või Reval, mis tuleneb vanaskandinaavia sõnast revel ja tähendab klinti või panka. 13. sajandist 1920. aastateni ametlikult Revali nime kandnud linn sai noore iseseisva vabariigi pealinnana omale lõpuks eesti nime, kaalumisel oli isegi kaks varianti: Tallinna ja Tallinn, kuni lõpuks jäi peale viimane. Suurlinna mõõdu võttis pealinn alles 19. sajandi teisel poolel, mil elanike arv esimest korda 100 000 inimese piiri ületas ning ametisse asus esimese eesti soost linnapea. Tallinn, ka 20. sajandi tuultes palju muutusi läbi teinud linn, ongi paik, mida avastada: UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva vanalinna katuseid iga ilmaga maailma vahendav veebikaamera tahab selles suunas abiks olla. Tallinna vaatega veebikaamera internetiühenduse tagab toetuse korras Elisa, streami jagab EeNet, projekti veavad IT rotid ja Beta Grupp (Omar Neiland). Tallinna vanalinna vaate taustaks mängivad Villu Veski lood Angel ja Allikas/Wellspring.


Irregular Coiche Archives | Mallukas Irregular Coiche ilusate kingade loosike Te ehk mäletate, et ühel kaunil päeval näitasin ma teile Irregular Choice kingi SIIN postituses? Täitsa ootamatult kirjutas nende meeskond mulle mõni päev tagasi ja teavitasid mind, et kui enne oli Eestis nende lehelt tellimisel riikidest 27dal kohal, siis pärast minu postituse ilmumist tõusis see lausa 7daks! Super tulemus. Kuna neil oli hea meel näha, et Eesti inimesed on nende kingadest huvitatud, siis otsustasid nad mulle ja ühele mu lugejale kinkida paari nende valmistatud kingi. Ei ole vist üllatav, et... 593 kommentaari


Korduma kippuvad küsimused - Mida kooskõlastamine hõlmab? Kas olete juba külastanud sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevat veebisaiti? Sotsiaalkindlustussüsteemide ajakohastatud koordineerimine Ajakohastatud koordineerimine viitab uutele eeskirjadele, mida kohaldatakse alates 1. maist 2010. Need on määrused nr 883/2004 ning nr 987/2009. Koordineerimiseeskirjadest saab kasu rohkem inimesi: need hõlmavad nüüd lisaks töötajatele ja nende pereliikmetele ka inimesi, kes praegu ei tööta, veel ei tööta või enam ei tööta. Ajakohastatud eeskirjade reguleerimisalasse kuuluvad ka uued hüvitised, nagu isadushüvitised ja eelpensionihüvitised, et kohandada neid vastavalt sotsiaalkindlustusseaduste arengule liikmesriikide tasandil. Uute määruste oluline eesmärk on ka luua vahendid ja menetlused teenuste parandamiseks. Käivitatakse uus sotsiaalkindlustuse teabe elektroonilise vahetamise võrgustik (EESSI süsteem, vt allpool), mis hakkab täielikult toimima mais 2012. Tutvuge korduma kippuvate küsimustega kohaldatavate eeskirjade kohta, et saada teada, kas uute eeskirjade kohaselt teie olukord muutub. Sotsiaalkindlustusteabe elektrooniline vahetamine Üks uute määrustega kaasnevaid peamisi uuendusi on riikidele pandud kohustus vahetada sotsiaalkindlustusteavet üksnes elektrooniliselt (määruse nr 987/2009 artikkel 4). Luuakse ühtset turvalist keskkonda võimaldav süsteem – EESSI süsteem (Electronic Exchange of Social Security Information). See hõlbustab eeldatavasti oluliselt asutustevahelist koostööd ning kodanike õiguste paremat jõustamist, nt hüvitiste kiiremat määramist. Paberkandjal E-vormid ei ole enam vajalikud. Mõnel juhul asendatakse need nn porditavate dokumentidega. Vaadake korduma kippuvaid küsimusi taotluste ja vormide kohta.


Tegu on alpinismi ajaloo kõige rängema õnnetusega. Maavärina tagajärjel tekkinud laviinis on saanud viga vähemalt 61 inimest, vahendavad välisagentuurid. India uudistekanal CNN-IBN teatab aga armee esindajale viidates 65 mägironija hukkumisest. Everesti baaslaagris on CNN-IBN-i teatel päästmist ootamas ligi tuhat alpinisti. India päästeoperatsiooni segab halb ilm. Laviini alla jäänud inimesi on saabunud abistama päästekopterid. Laupäeva ennelõunal Nepali tabanud 7,9-magnituudine maavärin tekitas Mount Everesti mäestikus suure laviini, mis mattis osa baaslaagri lumme. Tegemist oli Nepali 80 aasta võimsaima maavärinaga.


text: Ehitatud 2009, on D'Season Hotel linna Surabaya eristav lisa ja tark valik reisijatele. Olles 2. Km kaugusel linna keskusest ja 4. Km kaugusel lennujaamast, võlub see 2-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Käeulatuses on ka Marina Plaza, International Hospital Surabaya, Rumah Sakit International Surabaya. D'Season Hotel pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Surabaya's. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida WiFi , parkimisteenindus, baar basseini kõrval, lift, kohvik. D'Season Hotel on koduks 72-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu filmid, dušš, teler, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad. Terve päeva võid nautida välibassein, spaa, kümblustünn, treeningkeskus, massaaž lõõgastavat atmosfääri. Mis iganes on Sinu Surabaya külastuse põhjus, on D'Season Hotel perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.


text: Läänemaa võib ilma jääda veel ühest ettevõttest: Hanilas tegutsev K.Met ähvardab lahkuda - Maaleht Läänemaa võib ilma jääda veel ühest ettevõttest: Hanilas tegutsev K.Met ähvardab lahkuda TööstusFoto: Andres Putting Hanila valla maksutulu sõltub suuresti traattooteid valmistavast ettevõttest K.Met. Viimane tahab aga lähitulevikus uued hooned ehitada ja neile sobiva asukoha leidmiseks Hanilast kas või ära kolida, kirjutab Lääne Elu. Kuna Hanila valla suurim ettevõte K. Met tahab lähitulevikus nõukoguaegsetest ruumidest välja kolida, võib Hanila valla 2014.-2025. aasta arengukava investeeringutest kõige olulisemaks saada Virtsu plaanitav ettevõtluskeskus. Projektist võib saada valla tulevikku määrav küsimus, sest K.Metist tuleb 8,6 protsenti valla maksutulust. K.Meti juhataja Mardo Leiumaa ütles, et üks võimalus kolida ja tootmist laiendada on tõepoolest Virtsu ettevõtluskeskus. Ta tunnistas, et kui keskuse rajamine peaks läbi kukkuma, võib tehas kolida maakonnast väljapoole. Keskust saaks oodata veel ehk pool aastat kuni aasta. K.Metil on ligi 70 töötajat, tootmise laienedes saaks tööd veel 15-18 inimest. Virtsu kavandatava ettevõtluskeskuse maksumus on 1,13 miljonit eurot. Detailplaneeringu koostamine, maade munitsipaliseerimine ja infrastruktuuri projekteerimine peaksid maksma kokku 43 000 eurot ja see tuleb tasuda valla eelarvest kahe järgneva aasta jooksul. Hanila vallavanema Arno Peksari sõnul sõltub EASi toetuse saamine sellest, kui suur konkurents Läänemaal selle toetusmeetme peale tuleb: "Poole aasta pärast on asi selgem."


Rahvusooperi töötajad lahkuvad palga pärast(127) Rahvusooper Estonia olulisim mureküsimus senise vaieldamatu kunstilise arengu taustal on ooperikoori, balletitrupi ja sümfooniaorkestri palgatase. Selle pärast lahkujaid on palju ning sama palga peale uusi professionaalseid artiste leida keeruline. „Estonias on jätkunud tugev kunstiline areng, kõiki etendusi saadab menu ja saalid on täis. Jätkusuutlikkust on aga üha raskem säilitada — rääkimata edasisest arengust — sest üha raskem on komplekteerida eelkõige ooperikoori, sümfooniaorkestrit ja balletitruppi, kuna pole võimalik pakkuda konkurentsivõimelist palka,“ on Estonia peadirektor Paul Himma mures, teatas rahvosooper. „Äraminejad on tööd leidnud igal pool maailmas, mis näitab et professionaalsete oskuste tase Estonia teatris vastab rahvusvahelistele standarditele,“ räägib Himma. Teatri juhtkonna püüded jõuda järgi ja edestada vähemalt Tallinna keskmist palgataset pole vilja kandnud ning see vähendab oluliselt artistide püüdu ja motivatsiooni ennast rahvusooperiga siduda. Rahvusooperi loominguline juht ja peadirigent Arvo Volmer lisab, et siinkohal on erinevus Eesti üldisest tööjõupuudusest. „Koolitatud tööjõud tublide ja oskajate inimeste näol on tegelikult olemas, aga nad on teatritööst loobunud palga pärast,“ ütleb Volmer. “Muuhulgas satub seetõttu löögi alla kogu seni hästi toiminud muusikahariduse süsteem. Oluline osa riiklikust koolitustellimusest muusikaerialadel jääb perspektiivita. Muutub küsitavaks, kas aeg, energia ja riigi raha, mis on iga noore muusiku koolitamisel pooleteise aastakümne jooksul kulutatud, on ikka olnud põhjendatud. Pole saladus, et kehv olukord mõjutab ka repertuaaripoliitilisi otsuseid — paljud huvitavad teosed jäävad Eesti publiku ette jõudmata mitte kunstilistel põhjustel, vaid seetõttu, et lavale pole piisavalt muusikuid saata,“ räägib Arvo Volmer. Balletitrupi kunstiline juht Tiit Härm ütleb, et eriti meestantsijate puhul kipub saama juba reegliks — kes vähegi rollidega välja paistab, see suundub esimese kutse peale välismaale. „Kunstilise arenemise võimalusi suudame pakkuda küll, kuid äraelamise nimel eelistatakse kõrvalosasid mõnes Saksa, Hollandi või USA trupis pearollidele meie laval.“ „Iga etendus on logistiline operatsioon selle nimel, et tantsijate ridade hõredus publikule liialt silma ei paistaks. Nii oleme saavutanud tipptaseme muuhulgas ka kiirete kostüümivahetuste alal,“ lausub Tiit Härm mõru muigega.


Elmar Kivistiku mälestusvõistlus — Elva Laskespordiklubi Elmar Kivistiku mälestusvõistlus Täna, 13.novembril, on 13-kordse maailmameistri Elmar Kivistiku 111. sünniaastapäev. Selle tähistamiseks peeti tema koduvallas Tabiveres juba 12. mälestusvõistlus. Tänu Tabivere spordielu eestvedajale Toomas Rosenbergile on seda võistlust peetud alates Kivistiku 100. sünniaastapäevast. Eesti kõigi aegade edukaima laskuri saavutuste meenutamiseks ja laskespordi populariseerimiseks Jõgevamaal tuleb igal aastal kohale Eesti laskurite eliit ja ümbruskonna valdade aktiiv. Kahel viimasel aastal on tänu Eesti Laskurliidu ja Elva Laskespordiklubi abile võistlussaali paigaldatud elektroonilised märgid. See on suurendanud võistluse atraktiivsust ja äratanud huvi ka harrastajate hulgas. Nii osales tänavusel võistlusel 37 inimest seitsmest omavalitsusest. Võistlus oli põnev ja tasavägine, Täiskasvanute finaalis tuli võitja selgitamiseks kasutada lisalasku, mille abil sai esikoha karika Lauri Aunap Tabiverest jõgevalase Ants Prii ees. Noorte finaalis suutis kohalik neiu Gerti Natus edestada Helis Perki Laiuselt vaid 0,1 silmaga. Võistkonnavõistluses sai esikoha Tabivere vald. Aasta õhkrelvaharjutuste edetabeli põhjal koostatud tipplaskurite võistlusel asusid esimesena tulejoonele püstolilaskurid. Erakordselt kindlat kätt ja raudset närvi näitas Reijo Virolainen, kes iga lasuga suurendas konkurentide ees edumaad ja võitis esikoha 203,5 silmaga. See tulemus ületab Reijo enda nimel oleva ametliku Eesti rekordi 1,8 silmaga, kuid kinnitamisele ei lähe, kuna põhivõistlust ei peetud. 10 lasust tegi Reijo kümnete vahele vaid 6 üheksat, millest halvim oli teine lask 9,5 silma. Teiseks jäänud Kristen Madissoo kaotas 9,5 silmaga. Kolmanda koha karika võitis parima naisena Veera Rumjantseva. Püssiharjutuses ei andnud aga naised, õigemini neiud, meestele üldse sõnaõigust. Neist parimana suutis Lauri Erm tulla neljandaks. Oma eelmise aasta esikohta kaitses 15-aastane Narva laskur Anastassia Bobõleva 202,6 silmaga. Teiseks jäi viimastel laskudel veidi suuremaid vigu teinud võitjast vaid aasta vanem Elise Saar Haljalast 199,9 silmaga. Eesti rekordiomanik Valeria Koljuhhina pidi leppima kolmanda kohaga. Võistlusel osalenud Elva laskuritest tuli Ele Loot kuuendaks ja Lennart Pruuli seitsmendaks. 24-kordne Eesti meister võitis 13-kordse maailmameistri mälestusvõistluse karika neljandat korda. Eesti B-klassi meistrivõistlused Põlvas


text: Kompleksarv on reaalarvu üldistus, mida samuti nimetatakse arvuks: see on matemaatiline objekt kujul , kus ja on reaalarvud ning imaginaarühik, mille puhul postuleeritakse, et . Kompleksarvude liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine toimuvad seda omadust arvestades nii, nagu i oleks tavaline arv. Kõikide kompleksarvude hulga tähiseks on . Reaalarvu nimetatakse kompleksarvu reaalosaks ja reaalarvu selle kompleksarvu imaginaarosaks (a = Re z, b = Im z). Iga kompleksarv on määratud oma reaal- ja imaginaarosaga, see tähendab reaalarvude järjestatud paariga . Sellise paariga on määratud ka tasandi punkt. Seega on vastavus tasandi punktide või nende kohavektorite ja kompleksarvude vahel üksühene. Kaht kompleksarvu ja nimetatakse võrdseteks, kui ja . Reaalarve saab vaadelda kompleksarvudena, mille imaginaarosa on 0. Teisi kompleksarve nimetatakse imaginaararvudeks. Imaginaararvudeks on nimetatud ka kõiki kompleksarve või siis kompleksarve, mille reaalosa on 0 ja imaginaarosa ei ole 0 (puhtimaginaararve). Tehted kompleksarvudega Liitmine ja lahutamine Kahe kompleksarvu ja summaks nimetatakse kompleksarvu . Näiteks: (2+3i) + (1−5i) = 2+1+(3–5)i = 3–2i Analoogiliselt liitmisega toimub kompleksarvude lahutamine. Korrutamine Kahe kompleksarvu ja korrutis on kompleksarv . Näiteks: (2+3i)(1−5i) = 2·1+2·(−5i)+3i·1+3i·(−5i) = 2−10i+3i−15i2 = 2−7i−15·(−1) = 17−7i. Kaaskompleksi võtmine Kompleksarvu kaaskompleksarvuks nimetatakse kompleksarvu Moodul Kompleksarvu mooduliks nimetatakse suurust Jagamine Kompleksarvude jagamine defineeritakse korrutamise kaudu. Kahe kompleksarvu ja jagatis on Jagatis on defineeritud juhul, kui c või d on nullist erinev. Kompleksarvude korpus Koos aritmeetiliste tehetega "+" (liitmine) ja "·" (korrutamine) on kompleksarvude hulk korpus (kompleksarvude korpus), mis sisaldab reaalarvude korpust . Kompleksarvude korpus on reaalarvude korpuse algebraline laiend, mis saadakse, kui adjungeerida reaalarvude korpusele polünoomi x2+1 juur i. Kompleksarvude korpus on algebraliselt kinnine: mis tahes polünoom koefitsientidega kompleksarvude korpusest lahutub lineaarteguriteks. Mis tahes polünoomil astmega n≥1 on kompleksarvude korpuses vähemalt üks juur (d'Alemberti-Gaussi teoreem). Ajalugu Teatud ruutvõrrandite lahendamise võimatust märkis juba Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī, kes kirjutas sellest raamatus "Khisāb al-jabr wa-l-muqābalah" (umbes 825). Imaginaarseid suurusi käsitles arvatavasti esimesena Gerolamo Cardano võrrandite lahendamist käsitleva teose "Ars magna, sive de regulis algebraicis" (1545) 37. peatükis. Ta ei mõistnud täielikult nende omadusi. Kuupvõrrandeid uurides lahendas ta järgmise ülesande: leida kaks arvu, mille summa on 10 ja mille korrutis on 40. Ülesanne taandub ruutvõrrandile ehk . Ta märgib, et sel võrrandil lahendeid pole, kuid võtab siis ruutvõrrandi üldlahendi avaldise ning võtab p väärtuseks −10 ja q väärtuseks 40. Kui oleks võimalik anda tähendus avaldisele ehk ning tohiks sellega arvutada tavaliste reeglite järgi, siis oleksid lahenditeks 5 + √−15 ja 5 − √−15. "Kui keegi ütleb: jaga 10 kaheks osaks, mille korrutis [...] on 40, siis on selge, et see juhtum on võimatu. Sellegipoolest toimime järgmiselt: jagame 10 kaheks võrdseks osaks, millest kumbki on 5. Need võtame ruutu, saame 25. Kui tahad, lahuta 40 äsja saadud 25-st [...]; nii saadud jääk on −15, selle ruutjuurt liidetuna 5-le või lahutatuna 5-st annab mõlemad osad korrutisega 40. Need on niisiis 5 + √-15 ja 5 – √-15." Cardano nimetas seda arutluskäiku sofistlikuks, sest ta ei näinud sellel tähendust, kuid sellegipoolest tegi ta arvutuse, mis näitas, et nende korrutis on 40. Ta ei pidanud negatiivsete arvude ruutjuuri kasutamiskõlblikeks, vaid sofistlikeks suurusteks (quantitas sophistica) ning leidis, et saadud vastus on "sama peen kui kasutu". Insener Rafael Bombelli, kes Kirikuriigi teenistuses soid kuivendas, oli oma üldarusaadavas õpikus "L'algebra, parte maggiore dell'aritmetica" (1572) esimene, kes pidas niisuguseid arve kasulikuks. Ta rakendas neid kuupvõrrandite lahendamiseks "taandumatutel juhtumitel" (casus irreducibilis), kui reaalarvulised lahendid avalduvad imaginaarsete suuruste kuupjuurtena ning kuupvõrrandil on kolm erinevat reaalarvulist lahendit. Ta esitas ka lihtsamad reeglid imaginaarsete suurustega arvutamiseks. Bombelli uuris muu hulgas võrrandit x3=15x+4. Oli teada, et 4 on selle võrrandi lahend, Cardano meetod aga andis lahendiks . Bombelli püüdis nende avaldistega arvutada, ning leidis, et (2 + √-1)3 = 2 + 11·√-1 = 2 + √-121, seega lahend x = 2 + √-1 + 2 – √-1 = 4. Bombelli kasutas uut laadi juurte väljendamiseks termineid "miinuse pluss" (più di meno; s.o +i) ja "miinuse miinus" (meno di meno; s.o -i). Ta esitas nende kohta arvutusreeglid, mis on analoogsed reeglitega negatiivsete arvudega arvutamiseks, mis ise olid tollal kahtlased: "pluss" korda "miinuse pluss" on "miinuse pluss" (+1·+i = +i) "miinus" korda "miinuse pluss" on "miinuse miinus" (−1·+i = -i) "pluss" korda "miinuse miinus" on "miinuse miinus" (+1·-i = -i) "miinus" korda "miinuse miinus" on "miinuse pluss" (−1·-i = +i) "miinuse pluss" korda "miinuse pluss" on "miinus" (+i·+i = -1) "miinuse pluss" korda "miinuse miinus" on "pluss" (+i·-i = +1) "miinuse miinus" korda "miinuse pluss" on "pluss" (-i·+i = +1) "miinuse miinus" korda "miinuse miinus" on "miinus" (-i·-i = -1) 17. sajandi keskpaigas hakati ruutjuuri negatiivsetest arvudest ning üldisemalt kõiki suvalisest reaalarvust ja positiivsest arvust kokku pandud arve või nimetama imaginaararvudeks (st "kujuteldavateks" arvudeks) ning "tavalisi" arve reaalarvudeks (st "tegelikeks" arvudeks). Selline vastandus esineb arvatavasti esimest korda René Descartesi 1637. aastal ilmunud raamatus "La Géométrie". Descartes oletas, et n-astme võrrandil on alati n lahendit (kui pidada mitmekordseid lahendeid mitmeks lahendiks; algebra põhiteoreem). Osa neist lahendeist on ainult "kujuteldavad". 16. ja 17. sajandil hakati kompleksarve, mille imaginaarosa ei ole 0, nimetama imaginaarseteks avaldisteks. Paljud 17. sajandi teadlased pidasid imaginaarsete suuruste algebralist ja geomeetrilist olemust ebaselgeks või koguni saladuslikuks ja müstiliseks. Isaac Newton ei pidanud imaginaarseid suurusi arvudeks. Gottfried Wilhelm Leibniz leidis: "Imaginaararvud on jumaliku vaimu kaunis ja imeline varjupaik, analüüsi ime, ideaalse maailma monstrum, peaaegu olemise amfiib mitteolemisega." Leibnizile avaldas sügavat muljet võrdus , mille ta leidis. 2. veebruaril 1702 kirjutas ta oma avastusest Pierre Varignonile ning kirjutas: "Kui ma juhtisin sellele kadunud härra H... tähelepanu, vastas ta mulle, et selles on midagi meile mõistetamatut." Abraham de Moivre ja Roger Cotes lahendasid põhijoontes antud arvust n-astme juure võtmise probleemi. Moivre avastas ka valemi cos (nα) + i sin (nα) = (cos α + i sin α)n (Moivre'i valem). Imaginaarühiku i kui uue arvu kasutuselevõtt omistatakse Leonhard Eulerile. Temalt pärineb ka selle sümbol i. Ta ei kasutanud seda järjekindlalt; see tähistus sai üldlevinuks tänu Gaussile. Et imaginaararvudega arvutamine oli näinud pelga mänguna, oldi üllatunud, et see mäng andis väga sageli väärtuslikke tulemusi või võimaldas anda juba teada olevatele tulemustele rahuldavama kuju. Teoses "Introductio in analysin infinitorum" käsitles Euler teatud märkimisväärseid võrdusi, mis sisaldavad ainult reaalarve ning osutuvad eranditeta paikapidavateks, mida aga imaginaararve kasutamata on raske tõestada. Astmeridasid kasutades jõudis Euler võrrandini eix = cos x + i sin x. Jean le Rond d'Alembert väitis 1747 sisuliselt kompleksarvude korpuse algebralist kinnisust, Euler rääkis sellest 1751. Esimesena tõestas selle rangelt Carl Friedrich Gauss. Imaginaararvudega hakati üha rohkem tegelema. Siiski peeti seda valdkonda veel salapäraseks, mõistatuslikuks ja ebarahuldavaks. Alles norra-taani maamõõtja Caspar Wessel sillutas 1797 ilmunud traktaadis "Essai sur la représentation analytique de la direction" teed nende arvude mõistmisele, esitades kompleksarvude ning nendega sooritatavate tehete täieliku geomeetrilise tõlgenduse. Ent see töö, mille ta esitas Taani Kuninglikule Teaduste Akadeemiale, jäi algul tähelepanuta. Sama juhtus teiste matemaatikute töödega, nii et asjaga tuli mitu korda otsast alustada. Aastatel 1806 ja 1814 avaldas Jean-Robert Argand tööd, milles ta põhiliselt kordas sõltumatult Wesseli järeldusi. Tema geomeetrilist esitust nimetatakse Argandi diagrammiks. Augustin Louis Cauchy defineeris 1821 ilmunud õpikus "Cours d'analyse" esimesena kompleksmuutuja funktsiooni ja tõestas palju olulisi kompleksmuutuja funktsiooniteooria teoreeme. Alles siis, kui Carl Friedrich Gauß aastal 1831 ilmunud artiklis imaginaararvude geomeetrilisest tõlgendusest kirjutas, arvatavasti teadmata eelkäijate töödest, sai see üldtuttavaks. Gauß võttis selles artiklis kasutusele termini "kompleksarv". Puhtaritmeetilise teooria, mille järgi kompleksarvud on reaalarvude paarid, esitas esimesena William Rowan Hamilton 1837. Ta võttis kasutusele ka kompleksarvude üldistuse kvaternioonid, mille korrutamine ei ole kommutatiivne. 19. sajandi lõpus näidati, et arvu mõiste laiendamine väljapoole kompleksarvude valda on võimalik ainult juhul, kui loobutakse tehete mõnest tavalisest omadusest (tavaliselt kommutatiivsusest). Vaata ka Hüperkompleksarv Kaksikarv Duaalarv Cayley arv Gaussi arv Eisensteini arv Märkused Välislingid Citizendiumi artikkel Jutta Gerhard. Das Imaginäre wird real. (kompleksarvude ajaloost) Arvud


text: Juri Petrovitš Štšekotšihhin (Юрий Петрович Щекочихин; 9. juuni 1950 Kirovabad (Aserbaidžaan) – 3. juuli 2003 Moskva) oli vene ajakirjanik ja poliitik, Venemaa Riigiduuma liige, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni paljastaja. Elulugu Juri Štšekotšihhin sündis sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas 1975 Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna. Ajakirjanduslikku tegevust alustas 17-aastaselt ajalehes Moskovski Komsomolets, töötades 1967–1971 stažöörina ja 1971 korrespondendina. 1971–1980 töötas ajalehe Komsomolskaja Pravda erikorrespondendina, juhatades ajalehe juures "kaptenina" vanemate klasside õpilaste klubi Alõi Parus ning andes välja ajalehe vastavat lisa. Alates 1980 töötas ta ajalehes Literaturnaja Gazeta erikorrespondendina ning seejärel uurimisosakonna juhatajana. Ta algatas uuriva ajakirjanduse Nõukogude Liidus, hakates esimesena uurima kuritegusid enne kohtuotsust, mis oli ennekuulmatu. 1988 levitati Literaturnaja Gazetas avaldatud korruptsiooniteemalist artiklit "Лев прыгнул" ("Lõvi hüppas") käest kätte nagu samizdati väljaannet, sest see oli esimene publikatsioon, mis rääkis korruptsioonist Nõukogude Liidus. Artiklile järgnes palju ümberlükkamisi, kuid see artikkel vallandas korruptsiooniteemaliste artiklite laviini. Juri Štšekotšihhin uuris noorsoo kuritegevust. Ühena esimestest Nõukogude Liidus juhtis ta tähelepanu organiseeritud kuritegevuse olemasolule selles riigis. Ta kirjutas Kaasani noorukibandedest ja jalgpallifanaatikutest. Ta oli ÜRO ekspert organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni osas. Ta kirjutas palju noorukite probleemidele pühendatud näidendeid ja filmistsenaariume, samuti proosakirjandust ja publitsistikat. Juulist 1988 kuni 1989. aastani oli ajaloolis-valgustusliku ühingu Memoriaal organiseerimiskomitee täitevkomitee liige. Aastast 1988 oli ta ka ühiskondlik-poliitilise ühenduse Moskovskaja tribuna liige. 1989 valiti ta Nõukogude Liidu rahvasaadikuks territoriaalses valimisringkonnas nr 413 (Luhanski oblast Ukrainas). Oli Regioonidevahelise saadikuterühma liige. 1990. aastate alguses uuris Štšekotšihhin korruptsiooni Moskva võimuorganites. Alates 1993 oli ta rahvusvahelise Fondi Loomingulise Noorsoo Toetuseks president. Alates 1995 oli ta uuriv-ajakirjandusliku telesaate "Spetsialnaja brigada" ('eribrigaad') autor ja saatejuht kanalil ATV-ОРТВ. Pärast ajakirjaniku Vladislav Listjevi mõrvamist hakkas Štšekotšihhin 1995. aasta märtsis sõltumatu ajakirjanike uurimisrühma eesotsas tegelema selle kuriteo uurimisega, kuid mõrv jäigi lahendamata. «Ma ei tea, kuidas end tunnevad need, kes juurdlust läbi viisid, aga mina tunnen ennast sellepärast süüdlasena, et me ei suutnud midagi ära teha,» ütles ta. 17. detsembril 1995 valiti Juri Štšekotšihhin Riigiduuma teise koosseisu saadikuks. Ta kuulus fraktsiooni Jabloko, oli Julgeolekukomitee ja Korruptsiooni vastu riigivõimuorganites võitlemise komisjoni liige. Riigiduumasse läks ta enda sõnul selleks, et pääseda ligi dokumentidele, mida tavalisel ajakirjanikul pole iialgi võimalik näha. Peale selle sai ta võimaluse pöörduda otse adressaatide poole. Riigiduuma istungil võis ta esinejale öelda: «Kas te ei kavatse erru minna?» Alates juulist 1996 oli ta nädalalehe Novaja Gazeta. Ponedelnik peatoimetaja asetäitja ja uurimisosakonna juhataja. Ajalehes Novaja Gazeta oli jaanuarist märtsini 1997 peatoimetaja asetäitja ja juhtivtoimetaja, märtsist 1997 peatoimetaja asetäitja ja tegevtoimetaja ning seejärel peatoimetaja asetäitja. Märtsis-aprillis 1997 korraldas Štšekotšihhin riigiduuma julgeolekukomitee esimehe asetäitjana kampaania Tšetšeenias asuvate vangide vabastamiseks. Mõnikord vedas ta ise autoga sõjavange ning nad elasid tema suvilas. Ta tegi kõik, et neid aidata. 19. detsembril 1999 valiti ta Riigiduuma kolmanda koosseisu liikmeks föderaal-valimisringkonnast Jabloko nimekirjast. Ta oli riigiduuma Julgeolekukomitee esimehe asetäitja. Selles ametis kogus ta materjali suurte riisumiste kohta tollis. Viimati uuris Štšekotšihhin nii ajakirjaniku kui ka saadikuna korruptsiooni Venemaa eriteenistustes. Juri Štšekotšihhinit peeti väga usaldusväärseks ajakirjanikuks. Teda ähvardati, jälitati ning varastati tema artikleid. Mõni ähvarduskiri jõudis kohale veel pärast tema surma. Surm Mõned päevad enne surma haigestus Štšekotšihhin raskelt ning suri ööl vastu 3. juulit 2003 teadvusele tulemata Moskvas Kliinilise keskhaigla reanimatsiooniosakonnas. Täpset diagnoosi panna ei õnnestunud. Tegemist oli insuldiga, mida arstid esialgse diagnoosina seostasid haruldase allergilise sündroomiga. Enne seda oli ta täiesti tervena käinud Rjazanis materjali kogumas. Kolleegid pidasid vajalikuks surma põhjuste väga põhjalikku uurimist. Juri Štšekotšihhin maeti 5. juulil kirjanike surnuaiale Peredelkinos. Ilmalik matusetalitus toimus haigla ruumides. Kolleegid ajalehest Novaja Gazeta iseloomustasid teda naiivse, kuid just naiivsuse tõttu tõhusa õigluse eest võitlejana. Matusekõnedes nimetati teda laitmatu reputatsiooniga inimeseks. 2008. aastal algatati lõpuks kriminaalasi Štšekotšihhini surma asjus tapmise paragrahvi alusel, kuid see lõpetati 2009. aasta aprillis tulemusteta. Teosed Рабы ГБ. XX век. Религия предательства (1999; Riikliku Julgeoleku orjad. 20. sajand. Reetmise religioon) Juri Štšekotšihhin kirjutas kokku 4 raamatut ja 5 stsenaariumi. Töö autobiograafilise romaani "Однажды я был" (Ükskord ma olin) kallal jäi pooleli. Kunstikogu Štšekotšihhini kunstikogus on üle 20 naivistliku kunstniku (Vassili Grigorjev, Aleksandr Suvorov, Juri Horovski) teose. Maalide kataloogiväärtus on umbes 20 000 dollarit. Välislingid Foto Foto Venemaa ajakirjanikud Venemaal mõrvatud ajakirjanikud Venemaa poliitikud Moskva Riikliku Ülikooli vilistlased Peredelkino kalmistule maetud Sündinud 1950 Surnud 2003


text: Illüüria keel on muistsete illüürlaste keel. Kuulub indoeuroopa keelkonna paleobalkani rühma. Kõige lähedasem on albaania keelele, ilmnevad seosed ka balti, slaavi ja germaani keeltega. On esindatud kahe lähedases suguluses oleva variandiga – balkani-illüüria ja messapi keelega. Esimene oli levinud Balkani poolsaare loodeosas. Teateid sellest leidub antiikautoritel 7. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr. Tõrjuti välja ladina keele poolt. Nimede põhjal võib otsustada, et illüüria keel Balkani poolsaarel jaguneb kaheks murdevööndiks (dalmatiini ja pannooni). Balkani-illüüria keelest ei ole kirjalikke mälestisi. Jäljed sellest keelest on rekonstrueeritud paljude pärisnimede (isikunimede, kohanimede, rahvanimede) ning väheste glosside põhjal antiikautorite teostest. Messapi keelt peegeldavad umbes 350 lühikest stereotüüpset pealdist, mis on leitud Kagu-Itaaliast (6. sajand eKr – 1. sajand pKr) ja mõned glossid. Mõlemale illüüria keele variandile on iseloomulik indoeuroopa vokaalide *a, *e, *o kolmeliikmelise süsteemi üleminek kaheliikmeliseks e, a; diftongide ai, au, eu (messapi variandis ka ou, ei), sonantide l, r, m, n ja 10 konsonandi olemasolu. Konsonantismile on iseloomulik indoeuroopa *b/bh, *d/dh, *g/gh peegeldumine kujul b, d, g. Morfoloogiast on vähe teada. Rekonstrueeritud on käändsõnatüved, mille lõpus on -a, -o või konsonant, formandid -n-, -nd-, -nt-, -r-, -l-, -d-, -t-, -st- jt. Messapi variandi puhul on rekonstrueeritud 5 käänet (nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal) ning üksikud verbi aoristi-, perfekti- ja optatiivivormid. Teadmised süntaksist on raidkirjade tekstide trafaretsuse tõttu piiratud. Pühendusraidkirjad järgivad mustrit VO (verb + objekt). Teine sagedane järgnevus on käändsõna nominatiiv + käändsõna genitiiv + verb. Leksika koosneb pärisnimedest, mille tähendus jääb sageli segaseks. Teadaolevad üldnimed on glossid ning mõned interpreteerimisele alluvad sõnad raidkirjadelt. Piirkonna nime Dardania seostatakse albaania sõnaga dardhë 'pirn'. Piirkonna nime Delminium seostatakse albaania sõnaga delme, dele 'lammas'. Piirkonna nime Dimalum seostatakse albaania sõnadega di (dy) 'kaks' ja mal 'mägi'. Isikunime Barduli seostatakse albaania nimega Bardhyl 'valge'. Indoeuroopa keeled Väljasurnud keeled