Sving pastellides : august 2012 Nii, suvi 2012 on otsas. Vihmane ja jahedavõitu. Tegelt polnud väga viga, oli nii ja naa. Tõsiküll, rannas sai käidud mõned väga üksikud korrad. Järves ujumas selle eest piisavalt. Kokkuvõte suvest: 1)reis Itta 2)sünnipäevaõhtu Haapsalus 3)fotosessioon L-ga 4)pidu vanalinnas 5)palju kohtinguid 6)suvepäevad Otepääl 7)poegade sünnipäev, mis päädis õhtuga Lennusadamas muinastulesid vaadates. Tegusus oli märksõnaks. Egoism pole mitte see, kui sa elad nii nagu sina tahad, vaid sa tahad, et inimesed elavad nii nagu sulle sobib. Kui mul tutvumisportaalis on kirjeldatud kindlaid parameetreid, siis on nahhaalsus hakata mind ümber veenma ja tõestama, et tema soov on igati põhjendatud ja ma peaksin unustama printsipiaalsuse. Nõuded pole keerulised: 1)oled vaba mees 2)elad Tallinnas või Harjumaal 3)oled 30-40 aastat vana 4)oled alates 180 cm pikk 5)omad kontol mõistlikku fotot 6)oled heteroseksuaal Ei, ikka peab hakkama mulle udu ajama, et 45 on õige vanus või et Lame-Lümanda kärab ka hästi või et alla 170 cm päkapikk on tõeline tegija või et biseksuaalsed mehed teavad ja oskavad või et naine pole takistuseks Oli 2002. aasta imeliselt kuuma ja armaserootilise suve üks viimaseid sooje õhtuid ja öid. E tuli tööle vastu ja mina oma lillas pikas kleidis, lillades kingades ja lilla kotiga (nagu Picasso - oli selline lilla periood) sõitsime Kaberneeme. MEIE kivi juurde. Suur ja kogukas, nagu elaks oma isiklikku elu. Üks rätt kahe peale ja soojas vees alasti ujumine. Kell võis üheksa ringis olla. Meri oli peegelsile, ainult hilissuvine taevas peegeldus sini-siniselt merepinnalt. Sõime (vist virsikuid või muud sellist luuviljalist) ja istusime kaheksesi kuivades froteerätiku sees. Ma olin sellel hetkel nii õnnelik ja vaba. Mäletan, et hinges lasus täielik harmoonia ning ma teadsin, et see jääb meievaheliselt üheks viimaseks absoluutse harmoonia hetkeks. Edasi.. edasi tulid keerukad ajad, kuid ma mäletan selle õhtu vaikust, sellist eriliselt romantilist atmosfääri tõelise helgusega. Ilmselt oli see minu elu üks NOID hetki - sinamina. MEIE ei kandnud siis oma normipärast tähendust välja, vaja oli midagi enamat. Ja see oli tõesti kümme aastat tagasi... Labels: Kohtingud/suhted, Suvi on parim Naised on vahel masendavad mõrrad. Üksteise suhtes. Ja olgu loodus mulle tunnistajaks - ma pole naistega kunagi häid suhteid osanud luua ja hoida. Ja kui sulle keegi hommikuse koinimisega üks-null teeb, siis pole minagi küllaldlaselt healoomuline ja taluja. Hakkan vastu. Relvadega, mille olemasolu eriti ei aimatagi. Väikesed ja mõnusad kättemaksud. Millega keegi võiks üles näidata hoolivust ja kui ma silmnähtavalt tunnen, et keegi seda hoolivust ei näita, siis ongi asjad nii nagu nad on - õelad. Ja ma ei tunneta endas süükoormat. Selle asja nimi on naiselik kius. Labels: Mina ja minust, Tundelaam/lõõm, Õendus Hea tava. Mõnus selline tulede süütamine. Lennusadam oli vahva. Pojad olid sünnipäevast kurnatud, kuid võtsid osa - laevad, tuled, müramine. Soe ja meeldiv õhtu. Nii ta on. Üks saab üheksa ja teine üheksa ja kokku teeb see 18. Kuidagi uskumatuna näib, et olen juba nii suurte poegade ema. Sest üks täpselt sama kiire ajatsükkel veel ja pojad on täiskasvanud ning annavad kahe peale kokku selle vanuse, mis minul praegu on... Tuleb tunnistada, et nendega on lihtsalt võrratu koos olla. Nende nutikus, teravmeelsus, humoorikus, liikuvus ja mõõdukalt head kombed on värskendavad. Abivalmid, hea isuga, hea unega, töökad (tegevustes on neil rada taga ja see koosneb ohtrast kultuurkihist, kuid kultuurkihi laialilammutamine toimb tõhusalt ja kiiresti), tegusad, loovad. Ja südamlikud. Ja võluvad. Oma loomu poolest. Nii on öelnud mitmed kolleegid, tuttavad, poolvõõrad. Vahel õhtul, kui me kolmekesi õdusat aega veedame, siis ma vaatan neid kõrvalt ja mõtlen, et mis tunne küll oleks elada täpselt samasuguse inimesega kõrvuti. Keegi, kellega sa oled nii sarnane, kuid samas ka erinev? Et sul on olemas inimene, kes sind aitab, kellega mängid, kellega ajad juttu, kellega tegutsed parima sõbrana? Ja mäletan ma nii selgelt sündimise tundi. Mäletan esimest ahnet imetamist, esimest vanni, esimest õueskäiku, esimest hammast, esimest sõna, esimest sammu, esimest iseseisvat söömist. Neid asju on nii palju, neid esimesi ja neid tuleb muudkui juurde. Ja pojad muudkui kasvavad. Üheksas on viimane sünnipäev elus, kus vanust märgitakse ühekohalisena, järgmine kohtade arv toimub siis, kui saadakse sada... Posted by Sirly Hiiemäe at 03:02:00 Ja see meenub iga kord kui ma teatud inimeste järelt vahetuse üle võtan, teatud inimeste kirjutuslauaaluseid kaen või geneetilise räpasuse üle riidlen. Kuidas on võimalik, et poolik kurk on diivani all? Kuidas on võimalik, et tühi tabletipurk pannakse süüdimatult kappi tagasi? Kuidas on võimalik, et inimestel kukuvad käed küljest, kui peavad enda järelt nt nõud ära koristama? Ammu ammu, ei tea kust, kogunenud hiiremust Sisuliselt terve päeva teda muudkui pudenes. Eile ostsime poegadega vanaraamatu poest hulga lastekirjandust - soetasin kunagised lemmikud: "Väikesed võililled", "Kirju liblika suvi", Pool koera", "Pille, Madis ja teised". Ja poegadele nipet-näpet lugusid. Ning neid ma siis üle mitme(kümne) aasta voodis hommikukohvi juues ja laisalt lesides lugesin. Ja kostis ühekülgne tilkumine vastu katust. Kardinaid tõmmates ja tänavat vaadates oli selge, et suvi ongi selleks korraks läbi. Labels: Raamatute lugemised, Suvi on parim, Sügis Väga kummaline, aga pojad jumaldavad vanalinnas käimist. Täiesti arusaamatu on see minu jaoks. Pakkusin välja, et lähme kividele hüppama. Ei, nemad tahtsid vanalinna. Vabadussammas, Jaani kirik, Raekoja plats. Kullo lastegalerii, kus oli palju novelleerunud noorkunsti. Ilmselt vist head taiesed, aga... kas põsel punnipigistav urmaspedanliku stiiliga poolhabetunud töö on ikka kõrgkunst? Elitaarne? Naudingut pakkuv? Tõsiküll - Aristotelese mimesise efekti see pakkus. Varjud seinal...Eluvarjud koopasuu ees. Mida endal vaja teha. Mida poegadel vaja teha. Mida vaja osta. Mida vaja viia. Mida vaja müüa Mida vaja tuua. Hommikul küpsetasin meesperele pannkoogi kuhila valmis ja tuli tööle. Kolleeg oli täiesti lohutamatu - tema elukaaslasel oli avastatud paar pärva tagasi leukeemia. Sõnaga rivist väljas olek. Labels: Eluline, Tundelaam/lõõm, Õendus Mis mõtted tekkivad, kui hommikukohvi juues ja rahulikult uudiseid lugedes kuuled kimavat häält, ülespaiskuvaid tolmusambaid ja kuuled valju mürtsatust paarkümmned meetrit eemal? Jaa, õige tundmus on neil, kes arvavad autot õnnetusse sattuvat. Igatahes kell seitse sedasi juhtus. Kauge vilin muutus lähenedes tumedamateks möiratusteks, miski keerutas enanst tänaval, käis valju praginaga kõnniteesse, paiskus vastu posti ja jäi siis alandlikult keset teed seisma. Takso oli. Sees istus shokis nooremapoolne mees. Kolm tundi läks aega, enne kui see masin minema pukseeriti. Põhja autol polnud. Juht oli üleväsimusest uinunud. Roolis ja vastu posti paiskumine oli siis alles ärkvele raputanud. Vaene mees, vaene auto, vaene liiklusmärk. Esiti arvasin, et auto paiskub meie aeda, aga ikka eemalee sai...Müraga keerutava tolmupilve möödumisel on tagajärjed. Posted by Sirly Hiiemäe at 07:29:00 Labels: Kodu/aed, Ühiskondlik Laste kõrvalt on olnud igal emal vist kerge tülpimus lasteetendustest, multifilmidest, lastesaadetest. Mõned asjad aga on lihtsalt geniaalsed - nt Jääaja triloogia.. Millised orgaanilised karakterid, milline jõuline lugu, dialoog, kaasajastatud ürgnaljad, tõruga tegelev ürgorav, veidrikust laiskloom, depressiivne mammut, asjalikult ohtlik ja dünaamiline tiiger. Hiljem lisanduv naistegelane, kes opossumite poolt adopteerituna kummaliselt pahandusaltite vendadega ringi liigub. Ja seiklused seikluste otsa. Kolmandas osas lisandub fossiilse maailma juhuslikkuses neile nirk, kes on seni minu täielik lemmiktegelane - karismaatiline, julge, oraatorlik, osav. Ja need lood iseenesest, millele keskendutakse - beebi otsimine, suure sula eest parvele põgenemine, laisklooma juuraajast päästmine. Liikuvad, seiklusrohked teed - humoorikad, põnevad. Naljakas - eesti fillina peaks ma nautima midagi enamat kui multikaid, kuid lõõgastava meelelahutusena on need väga head vaadata. Tõi E mind Raasikult koju tagasi. Me olime seal veetnud esimese ühise öö (varem olime me lihtsalt põgusad tunnid koos olnud) - tema nn suvilas (tegelikkuses kahekordne suure aiaga maja - tema emaema talu) Mul oli kotitäis ploome ja kotitäis õunu ja alevi vahelt välja keerates, tema hallikasrohekas Ford Sierras istudes, teadsin ma, et see on mees, keda armastan. Oleks vaid teadnud, et tegelikkuse tulevik on midagi muud, kuid... Sellist plahvatavat suhteenergiat ma mingil põhjusel pole tänaseni leidnud. Seda silmadest lugemist. Kuigi jah - vabadusel on hind ja maitse. Päev täis staatilist vaikelu. Nagu Ristikivi romaanis - hea ilmaga ja kaunis augustipäev, kus tund tunni järel on tegus tegevusetus. Ennast sai pisut päikese käes laisalt siia ja sinna keeratud, kuid muud ei juhtunud. Kirdetuul tõi rannas liiva silma, põskedele, hammaste alla ja juustesse. Kangelaslik 1,5 tundi sai poistega Pirital pikutatud, kuid pärast oli kodus tegemist nii palju. Ja kahju, et selle-aastane suvi pole üldse selline suvi nagu varasematel aastatel. Kuigi jah - käsikirja jaoks suurepärane sademeteohtrus. Posted by Sirly Hiiemäe at 16:10:00 Labels: Looming, Suvi on parim Õde teeb 12-tunnise vahetuse. Tal on 24 patsienti. Rangelt võttes peaks matemaatika järgi jagunema ühele patsiendile pool tundi, kus temaga täielikult tegeletakse - söödetakse, joodetakse, kaalutakse, dokumenteeritakse, antakse ravimid, tehakse süstid, sidumised, patsiendiõpetus ja eritamisekontroll. Ja keeramine ja pööramine ja siirdumisel abistamine. Kui lihtsalt jälgida ajalist tõde. Tegelikkuses aga näeb välja asi nii, et sa teed kom tundi on tavapärast õetööd ja ülejjänud 9 tundi pühendad ennast osakonna "kõige haigemale haigele" - kellelelegi, kes nõuab sinu täit tähelepanu, on pretensioonikas ja kurnav. Füüsiliselt ja vaimselt. Ja nii kuni hommikuni välja Ja järgneb tüüpkiirustamine - 8.15 annan vahetuse üle ja 8.35 olen kodus unesoojadele poegadele hommikusööki valmistamas. Posted by Sirly Hiiemäe at 16:56:00 Kolme ööpäeva peale viis tundi on selgelt vähe. Und on vähe. Sõbralik koosistumine venis pikaks ning eelnev töörinne oli murdumatult patsiendikeskne. Nüüd saab pisut lõõga lasta. Überväsimust kehast välja puhata. Labels: Eluline, Õendus Tegelt poleks kunagi kujutanud ennast ette tülpinud kojarahvana, kes peab luua ja labidaga kõnniteelt räppa rookima. Liiv ja pudelikorgid. Suitsukonid ja kommipaber. Koltund leht ja oksaraag. Umbrohi keset pealinna sõidetavat tänavad. Teepeenra murulapikesesse põimunud rämps. Seda tuleb koristada. Luuaga pühkida, rehaga riisuda. Kunagi oleks see masendusesse ajanud. Nüüd on see lihtsalt majaomaniku elu. Enamik õdesid ei taha tegelt öösiti ja nädalavahetuseti tööl olla. Sellel on väheseid plusse, kuid miinuseid oluliselt rohkem. Esiteks peab pere juurest ära minema siis, kui normaalsed pered kvaliteetaega peavad. Teiseks peaks minu vanuses sotsiaal-piduselt või lähema sõpruskonnaga reedeõhtut möödutama. Kolmandaks on see lihtsalt tülikas, sest tavatransport sind sinna ei viia, ikka jalg jala ette ning raudteeülesõidust tiidsalt mööda. Neljandaks - öösiti teevad mõistlikud inimesed lapsi ja nalja, aga mitte ei vii ravimeid paljudele hädalistele. Aga - meedikud polegi mõistlikud inimesed. Miks nad muidu südame ja mõtetega haigete inimeste juures on? Viiendaks... noh vist ei tulegi meelde. Plussideks on ainult see, et personali on vähem, seega suhtlust vähem ja kolleegidelt närvutamine minimaalsem. Muid hüvesid nagu poelgi. Sest 30% kallim tunnitasu nagu ennast ikkagi ära ei tasu.... Sisuliselt on nädalavahetus rikutud, kui pead töötama reede öösel ja pühapäeva päeval. Või laupäeva öösel. Kuid see on graafikuga töötamise ilu, valu ja võlu ...ja seda selleks, et näha Oleviste tornist oma kodulinna ja sünnimaa rohelisi võlusid, valusat tööstuslinnakut, laiutavat Lasnamäge ja punaste katustega keskset kivistikku. 284 astet. Kitsas trepp. Kivine ja rahvast täis murdu. Pisut ebaturvalisena tundunud barjäär. Fotografeerivad välismaalased. Tuline plekk-katus. Pärast sai see vaev tasutud kuningliku burgeripeoga. Ning pärastlõunase kohtinguga Stroomi rannas - jumal, et on olemas mehelikult ilusaid mehi, kes oskavad hästi suudelda.... Kõrkjad, rannavees sõitvad hipodroomilt hobused, tuul, päike ja tugevad käed. Posted by Sirly Hiiemäe at 09:37:00 Labels: Kohtingud/suhted, Suvi on parim, Tundelaam/lõõm Viimastel organisatsiooni suvepäevadel ütles mu hea kolleegi õetütar, et sa tantsid hästi, puusad ja jalad käivat nii heas rütmis muusikaga kaasa, et seda peab olema vist õppinud. Mul oli kulm juuksepiiril. Ei ütleks, et just õppinud. Küllap on see veres sees. See imelik jõud, mis paneb inimesi arvama, et ma olen kuumavereline kreeklanna. Või kusagilt mujalt soojalt ja energiliselt maalt. Tegelt täiesti lihtne ja tavaline naine. Siitsamast paepealselt kaldalt. Kesk metsi ja puid ja samas ka linnakive... Rütm on vist kaasa antud. Liikuvus aga seotud rütmiga. Samas olen ma sportlikus mõttes üsnagi lahja - võimlen pisut ja suvel ujun. Aga mõned muud tegevused on hoogsad küll - jalutamine näiteks... Posted by Sirly Hiiemäe at 19:19:00 Labels: Suvi on parim, Õendus See sotsiaalne silmakirjalikkus, kus räägitakse ikka ja aina soolisest võrdõiguslikkusest ning ühiskondlikult üldkehtestatud normidest, kuid sugupooltele on ikkagi erinevad reeglid, ajab tegelikult peakese tuliseks küll Meestele ja naistele ei laiene materiaalsed hüved ja kohustused kaugeltki mitte õiglaselt ning sama kehtib ka nende mistahes muus elusfääris. Kui mees on teada tuntud naistekütt, siis on ta üks pagana nutikas Robi. Kui naine valib endale vabalt kaaslasi ning võrgutab vastaspoolt, siis on ta kenake portsjon lipakat... Huvitav. Ja räägitakse, et kõike tuleb teha võrdselt ja last kasvatatakse koos, sest mõlemad tegid ju lapse koos ja miks isa ei ole siis võimeline lapse eest hoolitsema. Veider maailm ja käsitlused seal sees... Labels: Mõtisklused, Veid filosoofiat, Ühiskondlik Nii küsisin eneselt. Ja mulle öeldi, et sellepärast, kuna sa: *astusid ülikooli ja õppisid päevastatsis ning käisid täiskohaga tööl *sünnitasid kolmanda kursuse eel kaks poega *läksid kolmanda kursuse lõppedes tagasi täiskohaga tööle *vahetasid tööd ning lõpetasid napilt kaheaastaste poegade kõrvalt nominaalajaga ülikooli *astusid magistrantuuri *põetasid ja matsid ema *töötad ja õpid ja kasvatad üksi lapsi * korraldad konverentse *osaled streikidel ja meeleavaldustel *õpid jälle Et millal sul aega oli just päevalilli kasvatada? Posted by Sirly Hiiemäe at 21:31:00 Labels: Kodu/aed, Mina ja minust Pool viis on nari ülemisel riiulil palav. Neljainimese toas kuuekesi magada, tuulutuseks üks kitsuke katuseaken. Kuid üle peatuspaiga valab ennast paljutõotav hommik. Unine vaikus. Kolm capuccinot. Kõik hingab peojärgses rütmis. Tiigile laskuvad pardid. Herilased, herilased, herilased. Tugev ja tõhus hommikusöök. Pikk tagasitee. Öisest tantsust valutavad sääred, puusad ja kael.. Kaasahõigetest kähe hääl. Posted by Sirly Hiiemäe at 14:47:00 EÕL. Suvepäevad. Start kell kuus. Kiirelt kulgev, sombune, kuid soe teekond. Päralejõudmine maaliliselt kaunisse kohta - nõlval asuv hotell, pisikesed järved, saun. Mõõdukalt mõnus meeskond, lastele palju kärarikast tegevust. Ja kõige ootamatum migreenihoog. Hoiatuseta, ägedalt, rüsijää pealetungiga. Mitmeid tunde maadlemist ja põhimõtteline taandumine. Kasvusid ja vesikuppe täis järv, kus osade inimestega meeleolukas veessõda sai peetud. Terve päeva taustaks kõlanud 70.-ndate lõpu ja 80.-ndate alguse muusika. Eks olnud see päevakajalisest olümpiast ajendatud retropidu - Olümpia 1980. Ja pärast disko. Diskotuledega. Mina jälle pidu avamas. MIna jälle diskot enam-vähem lõpetamas. Aastaid tagasi tutvusin ma ühe mehega. Häbi öelda, aga abielumehega. Peol. Ta palus tantsima ja selle mehe hääl oli just see, mis mind võlus. Kui ta hiljem mulle helistas, siis ema ütles, et kes see nii hea heliga mees on? Kaks suve tagasi mõjus mulle sama moodi sepp. Tema hääl... mahlane bariton. Nagu kõliseks sulametall vastu teda taguvat vasarat. nagu oleks kusagilt laulukaarelt heliredel valla lastud. Ja nüüd on kaameramees. Tõsiküll - kohtunud me pole, aga tema hääl telefonis helises. Tõsiküll ma ei tea, miks mulle meeste hääled sedasi mõjuvad. On muidugi armetuid viginaid olnud ja on düsfoonilisi mämmerdisi kajanud, on pudikeelseid sosinaid olnud, aga vahel on see hääl niii ... köitev. Nagu valataks saksakeelseid karmusi itaaliakeelsesse voolavusse inglise korra ja prantslasliku kirega. Posted by Sirly Hiiemäe at 22:18:00 Et poegadega tuleb tagasi see õige elurütm. Ja nad on omad. Täielikult. nende pruunid silmad ja tedretäpid ja päevitunud pikad jalad ja alati veidi kriimustatud põlved. ja pisut lohakad riided, sest jumala eest - kui mind korrastamas neid poleks, siis.. ma ei teagi, mis saaks. Kuid õhtul on mõnus uinuda teadmises, et need väikesed rüspeldajad nohisevad vaid paari sammu kaugusel oma toas. See aasta lemmikkuu sai igapäevaste postitustega täidetud. Üks vahva periood oli. Sinna mahtus nii pidu kui kino, randa ja kirjutamist, kohtinguid ja poegadega järvesuplusi. Ürgpesu ja õhtuseid kõnelusi. Öistest rääkimata. Igatahes vahva oli. Kahjuks algab see kuu, mida meedikud ei salli.... Labels: Kirjandusest/ kirjanikuks olemisest, Kodu/aed, Suvi on parim


Hommik Ameerikas - Arvamus Hommik Ameerikas 5. veebruar 2011, 10:47 Reagani ründamine 30. märtsil 1981. aastal Washingtonis tulistas ja haavas John Hinckley Jr Reaganit ja veel kolme inimest. Reagan oli esimene USA president, kes pärast kallaletungi on ellu jäänud. Hinckley arvatav motiiv oli haiglane kiindumus näitlejanna Jodie Fosterisse, kes mängis filmis «Taksojuht» lapsprostituuti, kelle kaitsmiseks filmi peategelane üritab tappa presidendiks kandideerivat senaatorit. Hinckley vaatas seda filmi 15 korda ja jälitas ka Fosterit. Hinckley tunnistati süüdimatuks. Eestlaste jaoks oli Ronald Reagan eelkõige mees, kes pea ainuisikuliselt murendas Nõukogude Liidu vundamendi ning viis kommunismi kokkuvarisemiseni. Reagan andis lootust inimestele, kes kuulasid tema kõnesid raadiost sahisevate Ameerika Hääle või Raadio Vaba Euroopa vahendusel. Tema «Tähesõdade» programmi peeti Nõukogude ametlikus kõnepruugis peaaegu sõimusõnaks. Veelgi enam, president Reagan oli poliitik, kes esimesena julges Nõukogude Liitu nimetada selle õige nimega – kurjuse impeerium. See andis raudse eesriide taga olnutele 1980ndate stagnatsioonis hädavajaliku lootusekiire. Konservatiivne Ühendriikide kirjanik Peter Schweizer, kes on kirjutanud biograafilise teose «Reagan’s War» («Reagani sõda»), nimetas Reaganit presidendiks, kes erinevalt oma eelkäijatest Nixonist, Eisenhowerist, Kennedyst jt (nemad soovisid pigem mitmesuguste tehingute ja kompromisside abil leida tasakaalu NSVLi ja muu maailma vahel), seadis algusest peale eesmärgiks selle režiimi kukutamise. Kui Reagani eelkäija, demokraadist presidendi Jimmy Carteri ametiaeg lõpule hakkas lähenema, oli tema reiting langenud umbes 20 protsendile. Oli selge, et Carter teiseks ametiajaks Valgesse Majja ei pääse. Carterit on sageli peetud nõrgaks presidendiks. Teisalt võiks aga öelda, Carter osutus presidendiks valel ajal ja vales kohas, ameeriklased ei olnud 1970ndatel sellise juhi tulekuks veel valmis. Ühendriigid vajasid presidendiks tugevat juhti, kes suudaks riigi välja tuua majanduslikust, välispoliitilisest – ja mis vast kõige olulisem – moraalsest kriisist. 1980. aastal toimunud presidendivalimistel osutus selleks meheks Ronald Reagan. Reagan pälvis esimest korda laiemat poliitilist tähelepanu 1964. aastal, kui esines sütitavas telekampaanias vabariiklaste presidendikandidaadi Barry Goldwateri toetuseks. 1966. aastal kandideeris Reagan juba ise California kuberneriks ning pidaski seda ametit kaheksa aastat. Kui Reagan 1980. aastal Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks nimetati, oli ta 69-aastane ja seega vanim potentsiaalne president Ühendriikide ajaloos. Reagani lubadus taaselustada Ühendriikide sise- ja välispoliitika, majandus ja moraalsed tugitalad imponeeris eelkõige ameeriklaste konservatiivsemale tiivale, kes nostalgiliselt «vanade heade aegade» järele igatsesid. Samas näitas Reagani võit 44 osariigis, et tema toetajaskond ei koosnenudki ainult tavapäraselt vabariiklasi hääletavatest valijatest. Pärast nelja aastat Jimmy Carteriga eesotsas otsustasid ameeriklased muutuse kasuks. Teiseks ametiajaks kogus Reagan valimistel juba 49 osariigi toetuse. Reagani võimuletuleku asjaolud on võrreldavad praeguse USA presidendi Barack Obama riigijuhiks valimisega. Pärast George W. Bushi kaheksa-aastast võimulolekut vaevles USA majanduskriisis ja oli välispoliitiliselt nii mõnestki liitlasest võõrandunud. Väga sarnase pärandi pidi vastu võtma Reagan, kui ta 1982. aasta 20. jaanuaril ametisse vannutati. On tõsiasi, et Reagan ja Obama on Ühendriikide poliitilisel spektril üksteise vastandid, kuid nende võimuletuleku mehhanismid on olnud sarnased. Juba 2006. aasta lõpus ütles üks Obama valimiskampaania põhistrateege David Axelrod, et «2008. aasta valimised saavad olema sarnased 1980. aasta suurte muutuste valimistega». Mõlema kandidaadi kampaania põhines lubadusel juhtida riik uuele kursile. Oma teise ametiaja valimiskampaanias nimetas Reagan oma esimest ametiaega «hommikuks Ameerikas». Paralleelid Reagani valitud kujundi ning Obama lööklausete «Hope» («Lootus») ja «Yes we can» («Jah, me suudame») vahel on ilmsed. Pärast võimuletulekut võõrustas Obama Valges Majas president Reagani leske Nancyt. Nancy viskas nalja, et Obama on ju vasakpoolne, millele Obama vastas: «Jah, tõepoolest, olen vasakpoolne. Vasakpoolne, kes soovib, et teda mäletataks, nagu mäletatakse Ronniet.» Sarnaselt möödunud kümnendi viimaste aastatega kujundas ka 1970ndate maailmapoliitikat üldine majanduslangus. Eelkõige oli selle põhjus OPECi (naftat eksportivate riikide organisatsioon) kehtestatud naftaembargo, mille tagamaad peitusid Jom Kippuri sõjas Iisraeli ja araabia maade vahel. USA energiajulgeolek sattus embargo tõttu tõsise löögi alla. Nii madalaid majandusnäitajaid kui 1974. ja 1975. aastal oli viimati nähtud 1929. aasta majanduslanguse aegu. Töötute hulk ulatus üheksa protsendini, mis oli suurim töötus alates 1941. aastast. Tõusvad energiahinnad koos kulutustega Vietnami sõjale kergitasid inflatsiooniprotsendi kahekohaliseks. Majandusteadlased eksisid, kui arvasid, et majanduse stagnatsioon ja hüperinflatsioon ei saa toimuda üheaegselt. Majanduslanguse tõttu taaselustus tugev konkurents Euroopast ja Aasiast. 1970ndate jooksul kaotas USA 23 protsenti oma osast maailmamajanduses, seda vaatamata dollari pea 40-protsendisele odavnemisele, mis muutis USA eksportkauba märkimisväärselt soodsamaks. 1979. aastaks oli imporditava olmeelektroonika osa kasvanud 50 protsendini. Kõige drastilisemaks osutus kriis autotööstuses. Jaapani autotööstus haaras 1970ndatel endale USAs järk-järgult turuosa. Honda ja Toyota valmistasid odavamaid, kvaliteetsemaid ja vastupidavamaid autosid. 1980. aastaks oli Jaapani autotööstus haaranud endale 22 protsenti USA vägagi konservatiivsest autoturust. 1970ndatel toimunud Ühendriikide majanduse allakäigu põhjus oli eelkõige majanduse stagneerumine, kuid ka see, et riik oli kehtestanud rohkem keskkonna-, tervise- ja turvanõudeid, mis kõik suurendasid erasektori väljaminekuid. Ühendriikide majanduse II maailmasõja järgne kuldajastu oli lõppenud. Välispoliitiline olukord ei teinud asja sugugi lihtsamaks. Enamik ameeriklasi oli arvamusel, et Nixoni ja Carteri ametiajal toimunud pingelõdvendus suhetes NSVLiga oli vaid kate, mis võimaldas Moskval edendada oma ekspansionistlikke huve, näidates Ameerikale selle juures head nägu (see on Obama reset-poliitika taustal ehk mõneti mõtlemapanev). Ilmekas näide oli NSVLi invasioon Afganistani. Lisaks pidi USA tegelema vaenulike režiimidega Iraanis ja Nicaraguas. 1970ndate USA poliitilist ja ühiskondlikku elu võib paljuski pidada sissepoole vaatamise ajaks. Vietnami sõda, mis oli riigi välispoliitiliselt tühjaks pigistanud, Watergate’i skandaal ja president Nixoni tagasiastumine ning täbar majandusolukord olid tavaameeriklase riigi poliitilisest elust võõrandanud. Muutunud oli ka Ühendriikide sotsiaalvaldkond. Tööikka oli jõudnud sõjajärgse beebibuumi põlvkond, kellel tihtilugu puudus kvalifikatsioon nõudlikumatel kohtadel töötamiseks. Kõige selle ühisnimetajaks kujuneski 1970ndate lõpu Ühendriikides termin malaise – maakeeli vaevus, ebamugavus, halb enesetunne. Reagani presidentuuri ajal hakkas Ühendriikide majandus taas kasvama. See kasv toetus eelkõige järgmistele asjaoludele. Esiteks kaotati piirangud ettevõtluses, mille tulemusel hakkasid muu hulgas kasvama pangandus, telekommunikatsioon ja naftatööstus. Föderaalvalitsuse kulude kasvu piirati ühele protsendile aastas (väikseim kasv pärast II maailmasõda). Kuid vaieldamatult olulisimad majanduskasvu tagamise meetmed presidendi programmis olid ulatuslikud maksukärped. Kõike seda hakati kutsuma ühisnimetajaga «reaganoomika» ning nii mõnegi Reagani kaasaegse majandusanalüütiku üllatuseks tõi see kaasa majanduskasvu, mis kestis 1990ndate alguseni. Tagantjärele võib Reagani majanduspoliitikale muidugi objektiivsema pilgu heita. Kasv ei pruugi alati positiivne olla ja asjatundlikumates ringkondades tekitas reaganoomika meelehärmi. Esiteks viis Reagani majanduspoliitika Ühendriigid enneolematutesse võlgadesse, mis on kasvanud tänapäevani, ning teiseks tekitas see veel suurema lõhe rikaste ja vaeste ameeriklaste vahel. Reagani välispoliitika lähtus seisukohast, et kõige olulisem on seista vastu kommunismi levikule Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas. See polnud küll midagi uut, sest kommunismi leviku nn doominoteooria pärines juba Eisenhoweri ajast. Reagani doktriiniks oli Ühendriikide kasvav interventsionism ja miljarditesse dollaritesse ulatuv rahaline, tehniline, aga ka moraalne toetus Ühendriikide (ja demokraatia kui sellise) suhtes «sõbralikele» režiimidele üle maailma. Kuigi säärased ettevõtmised olid enamjaolt salajased, paljastus nii mõnigi säärane operatsioon ja osutus ebaseaduslikuks. Vaieldamatult kuulsaim oli nn Iran Contra Affair, kus kõrgeid sõjaväelasi mõisteti süüdi tehingutes Iraani valitsuse ja Nicaragua opositsiooniga. Neis tehingutes müüsid Ühendriigid Iraanile relvi, saades vastutasuks ameeriklastest pantvangide vabastamise Iraani liitlaselt Liibanonilt, müügist saadud raha suunati aga Nicaragua sandinistade vastasesse opositsiooni. Reagani välispoliitikat iseloomustas paljuski gambiitlikkus, millega nii mõnigi juhtiv ametnik Reagani administratsioonis sugugi rahul ei olnud. Kui Reagani-aegne rahvusliku julgeolekunõukogu liige Richard Pipes ja konservatiivne ideoloog Richard Perle kirjeldasid Reagani algatatud «Tähesõdade» programmi juba algusest peale kui strateegilist manöövrit NSVLi kukutamiseks, siis näiteks riigisekretär George Schultz oleks Reagani asemel rõhutanud traditsioonilisi diplomaatilisi läbirääkimisi. Kui Reagan oma 1987. aasta riigivisiidil Saksamaal pöördus Berliinis Brandenburgi värava ees poodiumilt Gorbatšovi poole: «Härra Gorbatšov, lõhkuge maha see müür!» (pöördumine, mida Ühendriikide riigidepartemang oli üritanud ära hoida, vähemasti säärases sõnastuses), oli selge, et igasugused tavapärased läbirääkimised ja kompromissid Nõukogude Liiduga jäävad ära. Kui Ameerika Ühendriikide president Ronald Reagan 2004. aasta 5. juunil suri, leidis enamik ameeriklastest end leinamas. Muidu poliitiliselt nii polariseerunud riigis nagu USA oli see erakordne nähtus. Paljud ameeriklased olid ka ise üllatunud, kuivõrd Reagan neile korda läks. Emotsionaalseid järelehüüdeid tuli nii tuntud demokraatidelt, vabariiklastelt kui ka välisriikide esindajatelt. Oma tavapärase tagasihoidlikkusega sedastas Suurbritannia endine peaminister Margaret Thatcher: «Reagan võitis külma sõja ainsagi lasuta.» Reagani valitsemisajal toimus Ühendriikides märkimisväärne majanduslik, sõjaline ja hingeline taaselustumine. Kahtlusteta võib väita, et Reagan suurendas Ühendriikide sõjalist kohalolekut maailmas, kuid samuti suurendas ta usku presidendi institutsiooni. Presidendi retoorika taastas ameeriklaste (ja ka paljude teiste) usu, mis oli madalseisus tuumarelvade vastastikku tagatud hävingu, Vietnami sündroomi ja 1970ndate majanduslanguse tõttu. Reagani välispoliitiline retoorika, mis tähendas küll eelkõige «kurjuse impeeriumi» vastu võitlemist, täitis siiski ka sisepoliitilisi eesmärke. Oma lahkumiskõnes 11. jaanuaril 1989. aastal Valge Maja ovaalkabinetis mainis Reagan taas kord fraasi «päikseline linn mäel» (shining city), mida ta oli kasutanud Ühendriikide metafoorina kogu oma presidentuuri vältel ja mis pärineb varajaselt kolonistilt John Winthropilt. Oma viimase ametliku pöördumise ameeriklaste poole lõpetas Reagan järgmiste sõnadega: «Mu sõbrad, too päikseline linn on ikka veel sümbol kõigile maailma inimestele, kes ihkavad vabadust. Oleme teinud linna tugevamaks ning jätnud selle headesse kätesse. Pole paha. Pole sugugi paha.» Reagan seisis Balti riikide iseseisvuse taastamise eest nagu ei ükski teine välisriigi riigipea. Möödunud aasta sügisel tegid Mart Laar, Jüri Luik, Tunne Kelam ja Marko Mihkelson ettepaneku rajada Tallinna Reagani park. Kui me nüüd, president Reagani 100. sünniaastapäeval ikka veel üha kahtleme pargi rajamises, siis võib küll öelda, et oleme selle rajamisega hiljaks jäänud. Oleksime pidanud seda tegema juba kümme aastat tagasi, Reagani 90 aasta juubeli puhuks. Autori huviala on 1980ndate poliitiline ja esteetiline kultuur. USA 40. president ja California 33. kuberner. Sündinud Illinoisis 6. veebruaril 1911. aastal iiri-šoti-inglise päritolu perekonnas. Reagan lõpetas Eureka kolledži, kus õppis majandust ja sotsioloogiat. Pärast kooli lõpetamist töötas raadios. Tema näitlejakarjäär algas 1937. aastal, mil ta kutsuti filmi «Love Is on the Air» mängima raadiohäält. Kokku on ta üles astunud enam kui 50 filmis. Abiellus näitlejanna Jane Wymaniga (1917–2007). Neil oli kolm last: Maureen (1941–2001), ühekuusena surnud Christine (1947) ja kasupoeg Michael (1945). Abielu Jane’iga lahutati 1949. aastal. Reagan on ainus USA president, kes on lahutatud. Detsembris, kohe pärast USA astumist II maailmasõtta, võeti Reagan armeesse. Lühinägelikkuse tõttu teda rindele ei saadetud, kuid ta töötas kolm aastat tagalas, tehes treeningu- ja propagandafilme. Reagan valiti filminäitlejate kutseühingu juhiks. Reagan abiellus uuesti, taas näitlejannaga – Nancy Davisega. Neil on kaks last: Patricia (1952) ja Ronald (1958). Reagani filmikarjäär oli hoo kaotanud ja ta asus tööle energiafirma General Electric avalikesse suhetesse. Poliitikasse läks demokraadina, kuid pärast Nixoni valimiskampaania aktiivset toetamist 1960. aasta presidendivalimistel (võitis Kennedy) vahetas ta ka ise leeri ning 1962. aastal sai temast ametlikult vabariiklane. Valiti California kuberneriks, kus ta oli kaks järjestikust ametiaega, 1975. aastani. Võitis presidendivalimised, kus vastaskandidaadiks oli toonane president Jimmy Carter. Kandideeris teiseks ametiajaks ja tema vastaseks oli Carteri administratsiooni endine asepresident Walter Mondale. Lahkus Valgest Majast ja asus elama Los Angelesse. Reaganil diagnoositi Alzheimeri tõbi. Ronald Reagan suri oma kodus 5. juunil 2004. aastal. Reagani anekdoodid Reaganil oli kombeks alustada oma kõnesid Nõukogude anekdootidega. Kunagi ei jätnud ta toonitamata, et NSVLis elavad inimesed ei ole katsumustele vaatamata kaotanud huumorimeelt. Miilits laseb maha tänaval kõndiva kodaniku. Teine miilits pärib: «Miks sa seda tegid? Komandanditund ei ju ole veel alanud!» Esimene vastab: «Ma tundsin teda ja tean, kus ta elab. Ta poleks õigeks ajaks koju jõudnud.» Vene, Poola ja Ameerika koer vestlevad. Ameerika koer ütleb, et kui piisavalt kaua haukuda, tuuakse sulle ikka süüa. Poola koer küsib: «Mis see söök on?» Vene koer küsib: «Mis see haukumine on?» Õnnelik seltsimees on just saanud autoostuloa ja talle teatatakse, et kümne aasta pärast võib ta autot ostma tulla. Seltsimees küsib: «Kas hommikul või õhtul?» Ametnik ei saa aru: «Miks teil seda on tarvis teada, see on ju alles kümne aasta pärast?» Seltsimees selgitab: «Ma pean teadma, sest tolleks hommikuks on mul tellitud torumees.»


USA: Venemaa koondab Ida-Ukrainasse õhutõrjesüsteeme, osaleb mässuliste õppustel ja viib lisavägesid piirile(43) USA süüdistas kolmapäeval Venemaad õhutõrjesüsteemide koondamises Ida-Ukrainasse ja Vene-meelsete mässuliste õppustel osalemisel, mis on vastuolus relvarahuleppega. „See on kõige suurem kogus Vene õhutõrjerelvastust Ida-Ukrainas alates augustist,“ ütles USA riigidepartemangu pressiesindaja Marie Harf Reutersi vahendusel. Harf teatas, et õppuste üha keerulisem iseloom ei jäta kahtlust, et Venemaa on nendega seotud. „Õppustele on kaasatud ka Vene mehitamata õhusõidukid, mis on eksimatult märk Venemaa kohaloleku kohta,“ lisas Harf. Harfi sõnul koondab Venemaa ka oma vägesid Ukraina piirile. „Pärast suhteliselt püsiva kohaoleku säilitamist piiril saadab Venemaa sinna lisaüksusi,“ ütles Harf, lisades, et see tähendab Vene vägede suurimat kohalolekut piiril pärast oktoobrit. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71309449


0fe8 See dokument on väljavõte EUR-Lexi veebisaidilt. Vaba konkurents on avatud turumajanduse tähtsaim alustala. See stimuleerib majandust ning pakub tarbijaile konkurentsivõimeliste hindadega laiemat kvaliteettoodete ja -teenuste valikut. Samade reeglite kehtestamisega kõikide siseturul tegutsevate ettevõtete jaoks tagab Euroopa Liidu konkurentsipoliitika konkurentsimoonutuste vältimise. Ühenduse konkurentsieeskirjade alused on paika pandud Euroopa Liidu toimimise lepingu VII jaotise 1. peatükis. Riigiabi on Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel keelatud, ehkki on ka erandjuhtumeid, kus selline abi võib olla põhjendatud, näiteks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul. Sellisel juhul tuleb tõestada, et need ei moonuta avalike huvide vastaselt konkurentsi.


source: wikipedia

text: Boeing 727 on USA kolmemootoriline reaktiivreisilennuk. 727-100 prototüübi esmalend toimus veebruaris 1963, 6,1 meetrit pikema kerega 727-200 1967. aastal. Boeing 727 oli omal ajal 1832 eksemplariga enim ehitatud reaktiivreisilennuk maailmas. 727 oli erinevalt teistest Boeingu sarja lennukitest hästi äratuntav T-asetusega stabilisaatori tõttu. Boeing 727 oli üllatavalt hea aerodünaamikaga, kiire, keskmise kaugusega liinide reisilennuk. Maandumiseks vajaliku väiksema kiiruse saavutamiseks tuli konstruktoritel tublisti suurendada tiiva mehhaniseeritust; tulemuseks oli, et teiste samalaadsete lennukitega võrreldes vajas 727 lühemat õhkutõusmis- ja maandumisrada. Algsete Boeing 727 mootorite müratase oli paljude lennuväljade rangemaks muutunud nõuete seisukohalt liiga kõrge. Boeing 727 kere ristlõige on sama mis teistel 707/737/757 tootepere lennukeil. Välislingid Boeing-727.com Ingliskeelne fännisait Boeing Reisilennukid Ameerika Ühendriikide lennukid


ARVUSTUS | See uus „Star Wars: viimased jedid“ on lihtsalt okei | Õhtuleht Sten Kohlmann, 15. detsember 2017, 09:52 Tunnistan ausalt üles, et enne kui need sõnad, mida te hetkel loete ekraanile tekkisid, vahtisin ma päris tükk aega enda ees tühja dokumendilehte. Ma lihtsalt ei osanud tolle uue „Star Warsi“ filmi kohta midagi kirjutada. Tegelikult ei oska praegugi. Mida üldse on siin öelda? Esimene/neljas (käi pekki, George Lucas, ning olgu neetud su keskpärane eeltriloogia) „Star Wars“ oli minu lapsepõlves üks oluline teos ning sellest tekkinud emotsioonid on saatnud mind tänase päevani. Täiskasvanuna olen muidugi märganud seeria juures aina rohkem uusi aspekte ja külgi, mida ma varem ei mõistnud, seda nii positiivses kui ka negatiivses mõttes. Tegelikult võiks eelnevate filmide kohta heietama jäädagi ja eks see oleks ka pisut õigustatud, sest on ju „Viimased jedid“ (mis on vale tõlge muide, sest teose režissöör Rian Johnson kinnitas, et originaalpealkirja puhul on tegu ainsusega) seotud kõikide nende sündmustega, mis sellele eelnesid. Aga samas on nendest räägitud ja räägitud ja räägitud ja räägitud niivõrd palju, et tunnen juba sellele mõeldes väsimust. Disney ei aita puhkamisele muidugi kaasa ka, olles otsustanud igal aastal vähemalt ühe „Tähesõdade“ universumisse kuuluva filmi välja pumbata. Paar aastat tagasi ilmunud „Jõud tärkab“ oli muidugi selles aspektis lahe, et niivõrd pikalt polnud ühtegi uut „Star Warsi“ filmi ilmunud ning kuna ka narratiivisiseselt otsustati päris korralikult nostalgiale rõhuda (hei, meil on siin üks suur kera, mis hävitab planeete), tekkis sisimasse kergelt soe tunne küll. Samas kõik see soe läkski sel hetkel päris kiirelt välja, kui kuulutati, et nüüd hakkabki nii olema - tulevad jõulud, tuleb aastavahetus, tulevad tüübid valgusmõõkadega. „Viimased jedid“ jätkab sealt, kus „Jõud tärkab“ pooleli jäi - suur paha Death Sta... vabandust, Starkiller Base lendab õhku, aga tegelikult ei ole midagi muutunud, sest õel Impeeriu... vabandust, Esimene Ordu rõhub jätkuvalt kogu galaktikat ning mässulised võitlevad ellujäämise nimel. Finn on koomas, Rey otsib Luke Skywalkerit, Kylo Ren üritab aru saada, et kas ta on ikka halb või mitte ning lisaks veel pisut eneseleidmist siin ja seesmist võitlust iseendaga seal. Vahepeal sõidetakse kosmoses ringi ja tulistatakse pew-pew üksteist laseritega ning siis vehitakse pisut laitseiberiga ka pisut. Ega rohkem polegi midagi öelda, too üleüldine pilt on üpriski lihtsakoeline ning väga palju vaatajat üllatada ei suuda. Ja see ongi filmi suurim probleem - see on pisut igav. Kogu selle 2,5 tunni jooksul ootasin ma seda momenti, mis pööraks kõik süžeeliinid pea peale, paneks mind ahhetama, rahva hulluma, nutma, naerma, kätega vehkima ja teab mida veel. Aga seda ei tulnud. Olid olemas küll paar väiksemat meeldejäävat momenti, ent isegi nende tulekut võis aimata. Positiivse külje pealt võib öelda, et üks nendest pisematest hetkedest jätab käesoleva triloogia järgmise osa igatahes lahtiseks, sest vähemalt praeguse seisuga ei oska ma isegi ennustada mitte, kuhupoole seda käru lükkama hakatakse. Samas on tänu tollele samale momendile tekkinud situatsioon, kus minu huvi nende tegelaste edasise käekäigu kohta puudub. Kui jätta kõrvale klassikaline „nad peavad võitma, sest nemad on head ja teised jällegi kaotama, kuna nad on pahad“ stsenaarium, ei olnud ma lõputiitrite joostes suuteline välja tooma ühtegi põhjust, mis võiks erinevate tegelaste edasiviiva jõuna toimida. „Jõud tärkab“ lõppedes olid tegelastel selged sihid silme ees ning õhus rippusid nii mitmedki müsteeriumid, millele küsimusi otsida, „Viimased jedid“ ütleb, et sõda jätkub, sest... see pole veel läbi. Kiitust tuleb aga jagada seal, kus film seda väärib - visuaalses aspektis on tegemist päris korraliku naudinguga. Eriti märkimisväärne on viimase viiendiku ajal aset leidev lõpulahing hiiglaslikel soolaväljadel. Lisaks visatakse vahel päris head nalja, näiteks filmi esimestel minutitel naerutatakse vaatajat juba päris korralikult. Näitlejatööd olid üleüldiselt tasemel (püstine pöial kindlasti Daisy Ridley ja Adam Driveri suunas) ning Benicio del Toro rollisooritus on üks meeldejäävamate seast, kuna tema tegelaskuju käib kõikidest kõige vähem vastukarva - nendel hetkedel vaatab ekraanilt vastu iseendale kõige ausamaks jääv karakter kogu universumis. „Star Wars: viimased jedid“ pole kindlasti mitte halb film, aga kahjuks on see lihtsalt okei. ARVUSTUS | „Jumanji: tere tulemast džunglisse“ on valminud ohutu valemi alusel Mark Hammill/ Carrie Fisher/ "Star Wars"/ Daisy Ridley/ John Boyega/ Oscar Isaac/ Adam Driver/ "Star Wars: Viimased jedid"/ Filmi näinu / 10:10, 18. dets 2017 Õudne jama, kahju oli kaotatud ajast. Kes / 06:27, 16. dets 2017 küll sellist jura vaatamas käivad? Juba juhuslikku reklaamiklippi nähes ajab naerma. Ja veel eksklusiivlinastus! Lasteaed. mmm / 10:04, 15. dets 2017 Hea film oli, Jõud tärkab filmist vähemalt 2x parem. Jah / 12:13, 15. dets 2017 aga kes seal olid homod ja kes ei olnud. Tänapäeva filmide peateema ju. Moekunstnik Liisi Eesmaa Brigitte Susanne Hundi kohta: talle meeldib tasuta lõunatel käia aga minu juures peab riiete eest maksma ka 16:12 GALERII | Vaata, kuidas kerkib Arnold Rüütli maja (2) 15:09 FOTOUUDIS | Räpina Swedbanki pangaautomaati saavad kasutada vaid korvpallurid (22) 14:56 FOTOD | Ristmikul seisma jäänud tramm põhjustas kesklinnas ummiku (4) 14:09 Vähiravifond: „toetame“ riiki 200 000 euroga (26) 20:57 FOTO | EESKUJUKS KÕIGILE: president Kaljulaid käis end apteegis vaktsineerimas (35) '; var showGallery = function (active) { if (!galleryModal) { galleryModal = new $.modal({ skin: 'dark', type: 'over' }); } var hasads = false; var picturesize = 'max'; var $gocnt = 2; $galladverts = []; for (var i = 3; i < $gocnt; i += 5) { $galladverts.push({index: i, adoId: 'div-gpt-ad-gallery-pic-1', myMaster: ''}); }; ; galleryModal.setContentObject($('#gallery-tpl').find('.gallery')); var $gallery = galleryModal.getContainer().find('.gallery').addClass('modal-resizable'); var $galleryitms = [ { id: '1652603', description: '', author: 'Estonian Theatrical Distribution OÜ', image: 'https://p.ocdn.ee/40/i/2017/12/15/nbr3j0fk.s3t.jpg', thumb: 'https://p.ocdn.ee/31/i/2017/12/15/nbr3j0fk.s3t.jpg' } , { id: '1652604', description: '', author: '', image: 'https://p.ocdn.ee/40/i/2017/12/15/frdpktwo.kxj.jpg', thumb: 'https://p.ocdn.ee/31/i/2017/12/15/frdpktwo.kxj.jpg' } ]; galleryModal.show(); $gallery.jqGallery({ items: $galleryitms, adverts: $galladverts, active: active || 0, type: 'vertical', size: picturesize, //fixedHeight: 550, onItemSet: function (item) { var hashindex = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10), $fb_container = $(this).find('.gallery-facebook-holder'); if (isNaN(hashindex)) { hashindex = 1; } $fb_container.empty().append(' '); if (typeof FB != 'undefined') { FB.XFBML.parse(); } var $sbnn = $(this).find('#div-gpt-ad-gallery-1'); if (item.adoId) { //$('[id^=gallery-main-advert] img').addClass('jq-gallery-advert'); } else { //$.ajax({ type: 'GET', url: '/q/g?id=823450', dataType: 'image/gif' }); ga('send', 'event', 'Gallery Event', 'Item clicked', 'Articleid: 846563 | PicNr: ' + hashindex); } //window.hashHistory++; /*siin historyReplace töötab erinevalt, kui on advert*/ //window.history.replaceState(undefined, undefined, "#" + hashindex);//History h }, onItemLoad: function () { galleryModal.setPosition(); setTimeout(function () { pp_gemius_hit('' + window.gemiusIdent,'tag0=galerii','tag1=fotod'); }, 100); }, // Gallery Last Item Next Action lastItemAction: function () { if ($galleryitms.length > 3) { if (!$gallery.data('jqGallery').listsModal) { $gallery.data('jqGallery').listsModal = new $.modal({ skin: 'dark', //type: 'over', zIndex: 30006 }); var $container = $gallery.data('jqGallery').listsModal.getContainer(); //var $container = listsModal.getContainer(); $container.addClass('gallery-lists-modal'); $container.on('click', '.gallery-close-link', function (event) { event.preventDefault(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.hide(); galleryModal.hide(); }); $container.on('click', '.gallery-reload-link', function (event) { event.preventDefault(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.hide(); $gallery.jqGallery('show', 0); }); } $gallery.data('jqGallery').listsModal.setContentObject($('#gallery-lists-tpl').find('.gallery-lists')); //listsModal.getContainer().find('.gallery-lists-slider').jqSlider({ // speed: 200, lazy: true //}); $gallery.data('jqGallery').listsModal.show(); $gallery.data('jqGallery').listsModal.setPosition(); } else { $gallery.jqGallery('show', 0); } } }); // adoceani taustareklaam if (hasads) { //$('#gallery-bgbanner').writeCapture().html(''); } //$('#gallery-endbanner').writeCapture().html(''); galleryModal.getContainer().find('#gallery-sidebanner').append(' '); googletag.pubads().setTargeting('View', ['gallery']); googletag.cmd.push(function () { googletag.display('div-gpt-ad-gallery-1'); googletag.pubads().refresh([document.adSlots["div-gpt-ad-gallery-1"]], {changeCorrelator: false}); }); galleryModal.setPosition(); /*back nupuga galerii sulgemine*/ //window.onhashchange = function () { // var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10); // if (isNaN(hash)) { // galleryModal.hide(); // } //}; } $('#article-image .article-images-list, #article-image img, #article-image .article-images-zoom').click(function () { showGallery(); return false; }); //var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10) -1;//hack //if (!isNaN(hash)) { // showGallery(hash); //} var hash = parseInt((window.location.hash || '').replace('#', ''), 10); if (!isNaN(hash) && hash > 0) { showGallery(hash - 1); } }); // ]]> '); }); return false; if (isValidEmail(subscemail)) { $.ajax({ url: '/q/addsubscription', type: 'POST', data: ({ email: $subscemail }), success: function (msg) { //localStorage.setItem('subscription-newsletter', '1'); //$.cookie('subscription-newsletter', '1', { expires: 14, path: '/', domain: 'ohtuleht.ee' }); $('.teade').html('' + msg + ''); } }); } else { $('.teade').html(' Sisestage korrektne email.'); } return false; }); }); $(function () { $.ajax({ url: '/q/followbarone', data: ({ articleid: 846563 , sectionUrl: myUrlKeys }), dataType: 'json', success: function (data) { $('#followbar-article-link').text("ARVUSTUS | See uus „Star Wars: viimased jedid“ on lihtsalt okei"); if(data[2]===0){ $('.followbar-nav .next').css('visibility', 'hidden'); } if(data[0]===0){ $('.followbar-nav .prev').css('visibility', 'hidden'); } $('.followbar-nav .next').attr('href', '/' + data[2]); $('.followbar-nav .prev').attr('href', '/' + data[0]); } }); if (typeof setCornerStop !== 'undefined') { $(window).on('scroll', setCornerStop); } $('#quiz-auhind .btn').on("click", function (event) { event.preventDefault(); var useremail = $('#quizemail').val(); if (!$('input[id="Agreed"]').is(":checked")) { $('#answer').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); return false; }; if (!$('input[id="Offerings"]').is(":checked")) { $('#answer').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); return false; }; if(!!useremail){ $.ajax({ url: '/q/quizanswer', type: 'POST', //data: JSON.stringify({ "Email": useremail, "GivenName": "Lugejamängus 5 Osaleja", "Status": 1, "Agrees": [2, 4], "CampaignId": 10 }), data: ({ quizid: $('#quiz-auhind').data("id"), email: useremail, name: $('#quizname').val(), comment: $('#quizcomment').val() }), success: function () { $('#quizerror').text(data).fadeIn().delay(9000).fadeOut("slow"); $("#quizemail").val(""); $("#quizname").val(""); $("#quizcomment").val(""); } }).done(function (data) { }); } else { $('#quizerror').text('Palun täitke kõik väljad!').show(); }; $('.js-placeholder').placeholder(); return false; }); });


Tartu elumaja keldrist avastati salapärane vangla(28) Tartus avastati ühe elumaja keldrist sõjaaegne vangla, kus võidi kinni pidada lätlasi. ETV saade "Ringvaade" käis kohta uurimas. Viis aastat tagasi kolis Kalju Preiman oma uude kodusse, eelmisel aastal otsustas ta aga hakata koristama 19. sajandi keskel ehitatud maja keldrit, vahendavad ERR Uudised. Töö käigus sattusid mehed kummalistele leidudele - keldri seinu katab hulgaliselt kritseldusi, mis viitavad sellele, et ruumis on inimesi 1940. aastatel vangis hoitud. Paljud kirjutised on läti keeles ning ajaloolane Pearu Kuusk arvab, et keldris hoidis Nõukogude võim teiste hulgas kinni ka Läti patrioote ja sõjaväelasi.


source: fineweb

text: Nüüd, mil elavat kaasaegset muusikat praktiliselt enam ei eksisteeri, on tal [kultuuriinimesel] ju esmakordselt suurepärane ülevaade kogu viimase kahe aastatuhande muusikapärandist. On, mida valida! Tänapäevane muusikakuulamine toimubki alljärgnevalt: eraldame kogu viimase 2000 aasta muusikast vaid üksikud esteetilised komponendid ja naudime neid. Valime vaid selle, mis me kõrvus rahustavalt ’sumiseb’, mis on ilus, märkamata, kuidas me sellega tegelikult muusikat häbistame. Meid ei huvitagi seejuures tõsiasi, et selle ilu tagaajamise käigus jääb muusika tõeline sõnum sageli arusaamatuks. Tihti ongi n-ö ilusad kohad teostes täiesti teisejärgulise tähendusega. Nikolaus Harnoncourt – Kõnelev muusika


Kohviautomaat KRUPS EA8080 - Kohvisemu Home > Kohvimasinad > Täisautomaatsed kohvimasinad > Kohviautomaat KRUPS EA8080 Kohviautomaat KRUPS EA8080 2 aasta võrra (59.00 €) *Ainult eraisikutele. 60 – 105 mm 36 x 35 x 26 EA8080 lubab teil nautida kohvikutasemel kohvi oma kodus. Tänu moodsale tehnoloogiale ja nutikale disainile on masin funktsionaalne ning ülilihtne kasutada. Innovatiivne “Auto-Cappuccino/Cafe Latte” võimaldab lihtsasti täiuslikku piimavahtu valmistada. Stiilne must disain sulandub igasse interjööri. Masin on varustatud Thermoblock-süsteemiga, mis valmistab iga tassi, ka päeva kõige esimese, täiusliku temperatuuriga. Masinal on automaatne puhastus- ja katlakivieemaldusprogramm, et teie kohviautomaat oleks alati tippvormis. Krups EA8080 kasutab unikaalset ja kompaktset Thermoblock süsteemi. Tootja väidab, et see omapära tagab erakordse kontrolli personaliseeritud kohvi loomiseks. Kohvioast-tassi omadus on suurepärane neile, kes otsivad lihtsust ja kompaktsust kohvimasina kasutamisel. Masinal on palju häid külgi, kaasa arvatud tassisoojendusplaat ja lihtsasti käsitletav piimavahustaja cappuccinode ja lattede jaoks. Ole esimene arvustaja “Kohviautomaat KRUPS EA8080” Cancel reply


SA PEAD KEDAGI TEENIMA: Peeter Sauter - Raamat | Rahva Raamat Avaleht / Raamatud / Ilukirjandus / Eesti autorid / SA PEAD KEDAGI TEENIMA Kaupluses püsikliendile: 7.50 € Kaupluses: 7.89 € Peeter Sauteri "Sa pead kedagi teenima" vaatleb kahe inimese vahelisi pingeid kohati nukralt, kohati irooniliselt, aga alati keskendunult. Urmas Vadi soovitab: “No Sauter on hea. Tema kohta muidugi räägitakse, et ta kirjutab kogu aeg seda ühte ja sama juttu. Eks me kõik kirjuta, isegi need teevad seda, kes ei kirjuta raamatuid. Aga päris õige see jutt Sauteri selle raamatu puhul ei ole. Siin on olemas täiesti algus ja lõpp (mees ja naine muudkui soiuvad ja kiusavad ennast ja teineteist) ja omad sündmused (viimaks minnakse lahku). Aga kõik need sündmused tulevad selliste rahulike lainetustena, nagu nad enamasti elus ikka tulevad, ei mingit literatuurset konstrueeritust. Raamat on paks ja ega teda korraga ei peagi läbi lugema, seda on hea võtta jälle riiulist nagu meie esivanemad vahest võtsid piibli ja lugesid seda.” 9789949960590 541 lk 216x140x44 (mm)


source: CulturaX

text: Kolm head harjumust, mida ei tohiks suvel unustada – Tarkvanem ‹ Toitumine — Tarkvanem Avaleht / Toitumine / Artiklid / Kolm head harjumust, mida ei tohiks suvel unustada Sama palju kui on inimesi, on ka erinevaid lahendusi tervislikeks eluviisideks – vajadustele vastavaks toitumiseks, piisavaks liikumiseks ja puhkamiseks. Küllap aga on nii mõnigi lapsevanem kogenud, et puhkuste aeg, ilusad ilmad ja pikad päevad on väljakujunenud päevarežiimi segi ajanud. Sageli kiputakse ära unustama põhilisi hea tervise jaoks vajalikke harjumusi, millest kinnipidamine pole üldse keeruline, kui seda natukenegi planeerida. Piisav uneaeg sõltub nii vanusest kui ka elustiilist. Keskmiselt võiksid lapsed magada 9–11 tundi ja täiskasvanud 7–8 tundi ööpäevas.


text: Tallinn pani enampakkumisele mitmesugust kinnisvara | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal 31.03.2017 Kinnisvara ootab uut omanikku Tallinna Linnavaraamet pani avalikule kirjalikule enampakkumisele kaks Nõmme linnaosas asuvat seni linnaosa valitsuse kasutuses olnud hinnalist kinnistut, lisaks on enampakkumisel veel mitmeid linna erinevates piirkondades paiknevaid kinnistuid ja k Tags: elamu, elamumaa, eluruum, hind, hoone, Ida-Virumaa, kinnisasi, kinnistu, kinnisvara, korter, korteriomand, linn, linnaosa, maa, Mustamäe, Põhja-Tallinn, Saku, Tallinn, Tallinn.ee, Tallinna Linnavaraamet, Turvise Uuem uudis: Uus Maa: Inimestele meeldivad põlluarendused. Ja selleks on kindlad põhjused ›› ‹‹ Vanem uudis: Uus käsiraamat "Planeerimisseadus ja selle rakendamine. Nõuanded ja praktilised näited"


text: Cosmopolitan valgustab sind selles, mida mehed naiste juures kõigepealt märkavad. Nüüd tead, millele tähelepanu pöörata! Kui paksud su juuksed on. See on alati nii olnud - mehed panevad tähele naise juukseid, mis annavad neile signaali, kui terve naine on. Hoia pisikest juukseharja alati igaks juhuks kotis. Kas sinu naeratus on siiras. Selle järgi saavad nad aru, kas sa oled lõõgastunud ja kas sul on lõbus. Sinu sõprade hulk. Nad märkavad kohe, kui palju inimesi sinuga kaasas on. Kui neid on palju, siis on tal raskem sinu juurde astuda ja juttu alustada. Meeste arvates oleks kõige lihtsam, kui sinuga oleks kaks sõpra. Sel juhul saaksid need kaks omavahel rääkida seni, kuni tema püüab sinuga juttu teha. Sinu hääl. Uuringud on näidanud, et meestele meeldib kergelt kõrgem hääl. Jällegi on see seotud evolutsiooniga - see annab neile signaali, et sa oled noor ja elujõuline. Mis on sinus võlts. Siinkohal pole juttu võltsidest iseloomuomadustest, vaid välimusest. Mehed märkavad sinu kunstripsmeid, juuksepikendusi, kunstküüsi. Üldjoontes ei jäta see neile head muljet. Sinu silmad. Inimesed keskenduvad silmadele rohkem kui ühelegi teisele kehaosale. Öeldakse ju, et silmad on hinge peegel. Head silmameiki tehes võid sa sundida teda veelgi rohkem oma silmadesse vaatama.


KÜSITLUS: Maaeluvõrgustiku teabevahetus Üks oluline osa meie eesmärkide täitmisel on valdkondliku info kogumine ja levitamine. Soovime uurida, kas meie infovahetus on piisav ja vastab huvigruppide vajadustele. Lisainfo: Kogutud andmeid ei avaldada isikustatud kujul ning kasutatakse üksnes üldistatuna. 1. Millist kasu te olete saanud maaeluvõrgustiku tegevustest * Olen saanud uut teavet Eesti maaelu arengukava (MAK) ja selle toetusmeetmete kohta Olen saanud uut teavet Euroopa maaelu arengu kohta Olen saanud uut teavet Eesti maapiirkondade kohta Olen saanud tuttavaks huvitava(te) inimes(t)ega, kellest võib mulle töös kasu olla Olen kaasatud maaeluvõrgustiku tegevustesse Olen saanud ideid / ettepanekuid enda tööks 2. Milliste maaeluvõrgustiku infokanalitega oled tuttav? (võimalik valida mitu vastust) * Veebileht (www.maainfo.ee) Infokirjad Youtube kanal (vebinarid, järelvaatamine) Facebooki leht (facebook.com/maaeluvorgustik) 3. Millist infovahetuse viisi eelistad? (võimalik valida mitu vastust) * E-post Facebooki kanal Üritused (infopäevad, seminarid) Infokirjad Youtube videod, otseülekanded Õppereisid Skype kõned, videokonverentsid Trükised, väljaanded paberkandjal Vebinarid 4. Milliste maaeluvõrgustiku infokirjadega oled tuttav? * Võrgukiri Toiduvõrgustike infokiri LEADER infokiri Konsulentide infokiri Euroopa innovatsioonipartnerluse uudiskiri Ei ole ühegagi neist tuttav Millist maaeluvõrgustiku infokirja kõige enam loed? Võrgukiri Toiduvõrgustike infokiri LEADER infokiri Konsulentide infokiri Euroopa innovatsioonipartnerluse uudiskiri Hinda LEADER infokirja vajalikkust Vähe vajalik Väga vajalik 1 is Vähe vajalik, 5 is Väga vajalik Millised teemad LEADER infokirjas kõige enam huvi pakuvad / pakuksid? Eesti ja Euroopa LEADER projektinäited LEADER tegevusgruppide uudised/üritused LEADER teemaliste ürituste info Eestis ja väljaspool Uudised LEADER rahvusvahelistest koostööprojektidest Hinda Euroopa innovatsioonipartnerluse uudiskirja vajalikkust Millised teemad Euroopa innovatsioonipartnerluse uudiskirjas kõige enam huvi pakuvad / pakuksid? Lennukad ideed (Inspireerivad projektinäited) EIP-Agri teeninduspunkti tegevused EIP-Agri võrgustiku tegevused Rahastamise võimalused Eesti innovatsioonivõrgustiku tegemised Sündmused ja üritused Hinda Toiduvõrgustike infokirja vajalikkust Millised teemad Toiduvõrgustike infokirjas kõige enam huvi pakuvad / pakuksid? Kohaliku toidu uudised Sündmused Eesti toidu piirkonna infovoog Maheuudised Toiduohutuse pikaajalise programmi info (www.toiduteave.ee) Kodukohvikute info Hinda Võrgukirja vajalikkust Millised teemad Võrgukirjas kõige enam huvi pakuvad / pakuksid? Projektinäidete tutvustus Eesti maaeluvõrgustiku uudised ja üritused Koostööpartnerite uudised ja üritused Eestist Euroopa uudised ja üritused Põllumajandus ja maaelu Keskkonna uudised Eestist ja Euroopast Majanduse uudised Eestist ja Euroopast Hinda Konsulentide infokirja vajalikkust Millised teemad Konsulentide infokirjas kõige enam huvi pakuvad / pakuksid? Projektide tulemused Euroopast ja mujalt Projektide tulemused, näited Eestist Õigusaktide muudatused Nõuandesüsteemi põhimõtted ja uued meetodid Sündmused, koolitused Kui soovid tellida enda postkasti maaeluvõrgustiku infokirja, siis jäta siia oma e-post. Millist infokirja soovid oma e-postist leida (valida võib ka mitu) ? Võrgukiri Toiduvõrgustike infokiri Konsulentide infokiri LEADER infokiri Euroopa innovatsioonipartnerluse uudiskiri 5. Kas sa oled näinud maaeluvõrgustiku maaelu teemalisi rändnäituseid? (100 maaelu toetamise näidet, maaturismi edulood jne) www.maainfo.ee/naitused * Soovita, kuhu võiks maaeluvõrgustiku näituseid üles panna? Tutvu, kus meie näitused on juba olnud: www.maainfo.ee/naitused 6. Millist infot ootaksid maaeluvõrgustikult? * Head projektinäited Eestist ja mujalt LEADER / CLLD Ühise põllumajanduspoliitika tulevik Maaelu arengukava seire ja hindamise tulemused Arukad külad Euroopa maaeluvõrgustiku infomaterjalide eesti keelsed tõlked Rahvusvahelised koostööprojektid Siseriiklikud koostööprojektid Kohalik toit ja lühike tarneahel Noored Keskkond ja kliima Naised maal Sotsiaalne talupidamine Kohaturundus Kommentaarid / nõuanded maaeluvõrgustiku tegevustele seoses teabevahetuse ja kommunikatsiooniga


Türgi maavärin tappis 60 inimest(12) Ida-Türgit tabas esmaspäeval 6-magnituudine maavärin, milles on esialgsetel andmetel hukkunud 60l inimest, kes on kõik pärit Okçulari külast. Maavärin tabas Elâzıği provintsi kell 4.32 kohaliku aja järgi ning selle epitsenter asus Başyurti küla juures. Toimus ka 4,1-magnituudine järeltõuge, vahendab Associated Press. Maavärinat oli tunda ka Tunceli, Bingöli ja Diyarbakıri provintsides, kus inimesed jooksid paanikas tänavatele ja veetsid öö õues. Elâzığ asub Türgi pealinnast Ankarast 550 kilomeetrit ida pool.


text: Juhataja. − Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Matthias Groote koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (KOM(2007)0851 – C6-0007/2008 – 2007/0295(COD)) (A6-0329/2008). Matthias Groote, raportöör. – (DE) Austatud juhataja, volinik Verheugen, lugupeetud kolleegid! Kõigepealt soovin ma tänada variraportööre nende suurepärase ja tulemusrikka koostöö eest kogu õigusloomeprotsessi jooksul. Samuti soovin tänada eesistujariiki Prantsusmaad selle eest, et suutsime nüüd lõpetada selle õigusloomeprotsessi kompromissiga. Sellele aitas eesistujariik väga palju kaasa. Homme toimub Euroopa Parlamendis raskeveokite (Euro VI) heitenormidega seotud kompromisspaketi hääletus. Raskeveokite uued heitenormid on seotud saasteainete, mitte kasvuhoonegaaside vähendamisega. Mõnikord aetakse neid segamini. Euro VI on Euroopa õhukvaliteedi parandamise oluline vahend. Eelkõige vähendatakse Euro VI abil peenosakeste ja lämmastikoksiidide kogust. Ainuüksi peenosakesed põhjustavad Euroopas rohkem kui 348 000 enneaegset surma ja seetõttu oleks ma siinkohal ehk isegi nõudlikumate piirväärtuste kehtestamist lootnud. Selleks annavad alust ka tehnilised uurimused. Kuid siiski on homne hääletus ja terve pakett hea kompromiss, nagu ma juba ütlesin. Võrreldes praeguse heitenormiga VI, mida on kohaldatud alates 1. oktoobrist 2008, saavutame selle, et ainuüksi peenosakeste kogust vähendatakse 66% ja lämmastikoksiide kogust enam kui 80% võrra. Lämmastikoksiidid on eriti ohtlikud imikutele, lastele ja vanematele inimestele, sest need põhjustavad osooni moodustumise maapinna ligidal. Soovin kasutada ka võimalust, et rääkida rakenduskuupäevast. Me oleme suutnud tuua rakenduskuupäeva ettepoole, nii et Euro VI tuleb varem ja seeläbi paraneb õhukvaliteet. Üldjoontes oleme saavutanud rahuldava kompromissi, sest see dokument parandab kahtlemata nii õhu- kui ka elukvaliteeti. Peaaegu kaks aastat tagasi arutasime siin parlamendis sõiduautode Euro V ja Euro VI kohaseid heitkoguste piirväärtusi ja võtsime need vastu. Rakendusmeetmete koostamisel ilmnes, et selles valdkonnas on esinenud viivitusi. Ma pean veel kord selgelt välja ütlema, et seda ei tohi juhtuda antud õigusloomeprotsessis – tootjad peavad aegsasti kätte saama kogu vajaliku teabe. Seepärast on mul ülimalt hea meel, et komisjon teeb nüüd kindlasti avalduse ja ütleb, et me saame rakendusmeetmetega arvestada hiljemalt 2010. aasta märtsi lõpuks ehk alates 1. aprillist 2010. Viimasel täiskogu istungjärgul arutasime volinik Verheugeniga autotööstuse kriisi. Märkisime siis, et kommertsveokite sektoris on müüdud ühikute arv järsult vähenenud, ja seepärast on mul hea meel, et me oleme antud õigusaktiga suutnud luua vahendi, mis võimaldab liikmesriikidel teha maksusoodustusi, et Euro VI kohaseid heitenorme varem kehtestada. Kahtlemata kosutab see majandust ning aitab parandada õhukvaliteeti, elukvaliteeti ja igaühe tervist. Ma tänan veel kord kõiki asjaosalisi ja ootan sel teemal kindlasti huvitavat arutelu. Günter Verheugen, komisjoni asepresident. – (DE) Austatud juhataja, lugupeetud daamid ja härrad! Lubage mul kõigepealt avaldada siirast tänu raportöör Grootele tema pühendunud koostöö eest seoses selle ettepanekuga. Me käsitleme olulist määrust, mis kujutab endast otsustavat sammu üle maailma ühtlustatud sätete kehtestamisel raskeveokite ja busside saasteainete heitkoguste kohta. Ma soovin rääkida millestki, millele härra Groote viitas – nimelt sellest, et me teeme seda Euroopa Liidu kommertsveokite turu uskumatult järsu languse taustal, sest kommertsveokite turg on saanud palju tugevama löögi kui sõiduautode turg. Seda asjaolu avalikkus eriti ei märka, sest enamik inimesi raskeveokeid ei osta. Sellest hoolimata on sellel tohutud majanduslikud tagajärjed ja see olukord teeb komisjonile suurt muret. Ka seda silmas pidades on oluline pakkuda tootjatele õiguskindlust ja selget õiguslikku raamistikku, et nad teaksid, mida neilt oodatakse. Seepärast tehakse otsus Euro VI normide kohta juba praegu, see tähendab ajal, mil Euro V normid on tegelikult alles äsja jõustunud. Euro VI ettepanek koostati koos programmiga „Puhas õhk Euroopale” ehk CAFE ning õhusaaste vähendamise temaatilise strateegiaga. Selle strateegia alusel on maanteeliikluse valdkonnas üldiselt ja ka muudes valdkondades vaja saasteainete heitkoguseid veelgi vähendada, et EL täidaks õhukvaliteedi parandamise eesmärke. Me tahame, et inimeste tervisele oleks võimalikult vähe kahjulikku mõju. Samuti soovime üldiselt keskkonda paremini kaitsta. Üldisesse strateegiasse kuuluva Euro VI normidel põhinevad piirväärtused vähendavad märkimisväärselt tahmaosakeste ja lämmastikoksiidide heitkoguseid, võrreldes taas kord Euro V etapiga, mis jõustus selle aasta 1. oktoobril. Üks täiesti uus asi on õhku paisatavate tahkete osakeste koguse piirväärtuse kehtestamine, mille abil jälgitakse mootorist õhku paisatavate ülipeente osakeste hulka. Lisaks kehtestatakse uued sätted raskeveokite heitkoguste jälgimise kohta tegelikus tööolukorras ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta. See vastab sätetele, mille oleme juba esitanud kergesõidukeid käsitlevates määrustes. Käesoleva ettepaneku vastuvõtmine on oluline ka seepärast, et selle abil viiakse ellu mitu olulist CARS 21 protsessi raames esitatud soovitust. Esimene on parem õigusloome – ettepanekus võetakse arvesse avaliku Interneti-konsultatsiooni teel saadud arvamusi isikutelt, keda ettepanek mõjutab. Lisaks põhinevad tehnilised sätted nõuetekohaselt läbi viidud mõjuhinnangu alusel välja selgitatud kulude-tulude analüüsil. Teiseks lihtsustatakse kohaldatavat õigust märkimisväärselt. Kui ettepanekut hakatakse kohaldama kõikide uute sõidukite suhtes, tühistatakse kuus varasemat õigusakti. Kolmandaks on tegemist ülemaailmse ühtlustamisega. Kasutusele võetakse uus katsetus- ja mõõtmismetoodika, mille on välja töötanud Genfis asuv ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, ning tahkete osakeste ja lämmastikoksiidide piirväärtused on nüüd samasugused nagu need, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikides. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni tihe koostöö oli läbirääkimiste edukuseks otsustava tähtsusega ning see koostöö laabus väga hästi. Selle eest olen ma eriti tänulik raportöörile. Komisjonil on hea meel kinnitada kõik raportööri esitatud kompromissmuudatusettepanekud. Samuti on mul hea meel esitada raportööri palutud avaldus ja tegelikult teen seda isegi natuke paremini, kui raportöör palus. „Komisjon avaldab, et tehnilised meetmed, mille abil rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule kontrolliga regulatiivmenetluse korras enne 31. detsembrit 2009. Anja Weisgerber, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. – (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Kõigepealt tahan avaldada raportöör Matthias Grootele ja variraportööridele siirast tänu tulemusrikka koostöö eest. Nende abiga sai võimalikuks see, et väga tehnilises dokumendis jõuti kokkuleppele juba esimesel lugemisel. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni variraportöörina on mul meie hääletus peenosakeste direktiivi läbivaatamise üle veel väga hästi meeles. Ka siis olin ma variraportöör. Toona saavutasime selle, et komisjon allkirjastas avalduse, milles ta kohustus esitama meetmed, millega võideldakse peenosakeste vastu nende tekkekohas. Uus Euro VI määrus raskeveokite ja busside kohta on üks meetmetest, mida me oleme nõudnud. Selle määrusega võideldakse peenosakeste vastu juba nende õhkupaiskamisel, nende tekkekohas – seal, kus neid tegelikult tekitatakse. Uued Euro VI normid aitavad seega diiselmootoriga raskeveokite ja busside peenosakeste heitkoguseid vähendada Euro V normidega võrreldes 66% ning bensiinimootoriga sõidukite lämmastikoksiidi (NOx) heitkoguseid vähendatakse veel 80%. Et neid uusi nõudlikke heitenorme oleks tegelikult võimalik saavutada, tuleb juba varakult avalikustada rakendusmeetmed, millega kehtestatakse üksikasjalikult täpsed tehnilised näitajad. Sellepärast on mul loomulikult väga hea meel volinik Verheugeni äsjase avalduse üle, milles komisjon võtab kohustuse esitada rakendusmeetmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule väga kiiresti – kiiremini, kui alguses kavas oli. Samuti on minu arvates väga oluline remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus sõltumatutele ettevõtjatele. Sõltumatud ettevõtjad on sõltumatud töökojad, autoklubid ja autoabi teenuste osutajad. Kui me tahame remonditöö valdkonnas tagada toimiva konkurentsi, peame kindlustama neile kõnealuse teabe kättesaadavuse, ja selles määruses oleme selle saavutanud. See mõjub hästi nii konkurentsile, remonditöö hindadele, liiklusohutusele kui ka tarbijatele. Johannes Blokland, transpordi- ja turismikomisjoni arvamuse koostaja. – (NL) Austatud juhataja! Mõni aeg tagasi sel aastal kirjutasin ma transpordi- ja turismikomisjoni nimel arvamuse Euro VI kohta. Kaubavedu raskeveokitega on sektor, mis on olnud sunnitud vähendama kahjulike ainete, sealhulgas lämmastikoksiidi ja peenosakeste heitkoguseid viimaste aastate jooksul mitu korda. Euro VI kohane standardimine tähendab õigust kehtestada mootoritele lisanõudeid. Sellisena aitab see määrus suuresti kaasa õhukvaliteedi paranemisele ja seega ka rahvatervise paranemisele. On ülimalt tähtis, et need uued heitkoguste nõuded jõustuksid võimalikult kiiresti. On ütlematagi selge, et tööstusel on kohanemiseks aega tarvis. Aega tuleks anda nii palju kui vaja. Kui dokumendi üle Euroopa Parlamendis arutelusid peeti, kogesin ma midagi erakordset. Transpordi- ja turismikomisjon mõtles näiteks andmekogumise teemal hääletades keskkonnahoidlikumalt kui keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon. Õnneks oli läbirääkimiste lõplikuks tulemuseks õigusakt, mis jõustub kiiresti. Ma soovin tänada Matthias Grootet pingutuste eest selle tulemuse saavutamisel ja volinikku tema avalduse eest. Richard Seeber, fraktsiooni PPE-DE nimel. – (DE) Austatud juhataja! Ka mina soovin kolleeg Grootet selle raporti puhul õnnitleda. Ta oli selle koostamisel väga koostööaldis. Lõppude lõpuks ei tohi keskkonnakaitset majanduskriisi ohvriks tuua ning on hea, et meie ees on raport, mis näitab selgelt teed tulevikku ja sisaldab väga kaugeleulatuvaid eesmärke – näiteks tahkete osakeste vähendamist 66% võrra ja lämmastikoksiidi vähendamist 80% võrra. Kuid ma meenutaksin parlamendile, et kogu maanteeliiklus on Euroopas muutumas järjest tõsisemaks probleemiks. See on järjepidevalt ja kõige kiirema tempoga kasvav sektor. Mõelge kas või süsinikdioksiidiga seotud probleemidele. Meil on homme võimalik põhjalikumalt selle teema üle arutleda. Me teame, et igasuguse liikluse maht suureneb, ja ma usun, et komisjonil on nüüd tõesti aeg tegelda tänapäeva maailma liikluse probleemidega terviklikult, mitte ainult püstitada selle valdkonna üksikutes dokumentides eesmärke, mis on vägagi kaugeleulatuvad. Isegi kui me hakkame nüüd kasutama keskkonnasäästlikke raskeveokeid, mis tekitavad kindlasti varasemast vähem heitkoguseid, on infrastruktuuril ikkagi oma piirid. Te vaadake vaid meie kiirteid! Paljudes liikmesriikides on need autosid nii täis, et tulevikus ei suuda isegi kõige keskkonnasäästlikumad Euro VI-le vastavad raskeveokid sealt enam läbi pääseda, isegi kui mitte arvestada seda suurt hulka sõiduautosid, millega inimesed liiklusummikutes istuvad. Seepärast on vaja mõelda kõikehõlmavalt ja mulle tundub, et kogu veovaldkond vajab kapitaalremonti. Minu arvates on selle raporti juures positiivne esiteks see, et tal on kaugeleulatuvad eesmärgid, ja teiseks see, et komisjon kavatseb esitada ka realistlikud mõõtmismeetodid. Meie Tiroolis oleme avastanud, et olemasolevad mõõtmismeetodid on tegelikult ebaõnnestunud ja et praktikas oli raskeveokite kohta kehtiva Euro 0 ja Euro III või Euro IV erinevus väga väike. Samuti on minu arvates hea, et remonditeabe kättesaadavus tagatakse kõikidele. Ma usun, et see on eelkõige kodanike jaoks oluline argument, miks selle dokumendiga nõustuda, sest see tähendab, et kõikidel inimestel on võimalik vabalt töökodasid valida. Silvia-Adriana Ţicău , fraktsiooni PSE nimel. – (RO) Ma tunnustan raportöör Grootet. Komisjon on teinud ettepaneku diiselmootoritest õhku paisatavate tahkete osakeste heitkoguste 60% vähendamise ja lämmastikoksiidide 80% vähendamise kohta. Selle saavutamiseks peame seega võtma kasutusele diislikütuse tahkete osakeste filtrid või töötama ümber heitgaase ja võtma tarvitusele valikulised katalüütilised redutseerimisseadmed. Komisjoni ettepanek on seotud ka ottomootoritega ning selles kehtestatakse nõuded heitkoguste ühtse katsetus- ja mõõtmismetoodika ning pardadiagnostikasüsteemide juurutamise kohta. Need ühtlustatakse ülemaailmsel tasandil. Mainitud süsteemid on sõidukite kasutamisel olulised abivahendid heitkoguste kontrollimiseks. Kui lämmastikoksiidi heitkoguste piirväärtused kehtestatakse varakult, pakub see autotootjatele kindlust pikaajaliseks planeerimiseks Euroopa tasandil. Mul on hea meel, et liikmesriikidel on võimalik pakkuda finantssoodustusi uutele turule toodavatele sõidukitele, mis vastavad käesoleva määruse sätetele. Eriti praeguse kliimamuutuse ja majanduskriisi taustal aidatakse nende soodustustega kaasa energiatõhusamate ja keskkonnahoidlikumate autode tootmisele. Aitäh. Holger Krahmer, fraktsiooni ALDE nimel. – (DE) Austatud juhataja! Kui me võtame homme raskeveokeid käsitleva Euro VI vastu, teeme seda väga heade traditsioonide kohaselt. Alles hiljuti, käesoleval ametiajal, hääletasime sõiduautosid käsitlevat Euro V ja Euro VI ja jätkasime sellega Euroopas sõidukite heitgaaside normide edulugu – praegusel juhul raskeveokitega. Siinkohal tahan avaldada erilist tänu raportöör Matthias Grootele, kellega ma sain taas teha edukat koostööd. Me toome jällegi ühiselt ja tulemuslikult õigusakti esimesele lugemisele, nii et tööstusele tagatakse planeerimiseks kindlustunne ja loomulikult kindlustatakse korralik keskkonnakaitse. Tänu kokkuleppele nõukogu ja komisjoniga on loodud rakenduskõlblik õigusakt. Raskeveokite heitgaasides sisalduvate saasteainete piirväärtusi muudetakse nõudlikul moel ja ajakava on karmistatud. Uued piirväärtused jõustuvad varem, kui komisjon alguses välja pakkus. Selle õnnestumise korral aitame palju kaasa, et kaitsta keskkonda ja hoida Euroopa kodanike tervist, seadmata tootjaid liiga suure löögi alla. Selle määruse jõustumine on komisjoni ettepanekuga võrreldes peaaegu aasta võrra ettepoole nihutatud ja ikkagi on arvesse võetud tootjate tootmistsükleid ja planeerimistähtaegu. Mul on hea meel, et komisjon on õppinud minevikus tehtud vigadest ning nõustunud komiteemenetluse ja rakendusmeetmete esitamise tähtajaga. Sel viisil hoiame loodetavasti ära sellise viivituse, nagu oli sõiduautosid käsitleva Euro V kehtestamisel. Ettepanekus esitatud arvud heitkoguste vähendamise kohta on muljetavaldavad: 66% vähem tahma ja 80% vähem lämmastikoksiide. Mis puudutab saasteainete heitkoguste vähendamist, siis tootjad tegutsevad tehniliselt saavutatava taseme piiril. Maksimaalseid parandusi saab alati teha – ja ma usun selles mõttes täielikult Euroopa tootjate loovusesse ja leidlikkusesse –, aga mida lähemale me nulltasemele jõuame, seda kallimaks muutub tehnoloogia. Seda arvestades on liikluses olevate autode uuendamine järjest olulisem. Saasteaineid ohtralt tekitavad vanad romud, mis ei ole juba aastaid vastanud kohaldatavatele normidele, tuleb teedelt kõrvaldada. See parandaks heitkogustega seotud olukorda kiiremini ja hõlpsamalt kui kallis mootori seadistamine. Leopold Józef Rutowicz, fraktsiooni UEN nimel. – (PL) Austatud juhataja! Härra Groote raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust ja mille eesmärk on vähendada raskeveokite tekitatud saasteaineid, on väga oluline dokument nii keskkonnakaitse kui ka kodanike tervise seisukohalt. See sisaldab kohustust vähendada heitkoguseid tasemeni, mis on lähedane juba kasutusel olevaid sõidukeid ja mootoreid käsitlevale Euro VI-le. See tähendab, et hooldustöökojad peavad saama kätte tehnilise teabe ja eeskirjad mootorite vajalikuga varustamise kohta. Töökojad peavad hankima seadmed, mida on vaja mootori omaduste hindamiseks selle töö ajal. Määruse rakendamine nõuab sõltumatu kontrolli süsteemi, et tagada sõidukite kohandamine nii, et nad vastaksid vastuvõetud nõuetele. Sellise süsteemi loomine võtab aega ja nõuab vahendeid, mida on praeguses kriisiolukorras raske leida. Ma pooldan komisjoni arvamuse kohta esitatud muudatusettepanekuid. Soovin tänada raportööri kogu töö eest, mida ta on selle dokumendi kallal teinud. Meie toetame seda raportit. Urszula Krupa, fraktsiooni IND/DEM nimel. – (PL) Austatud juhataja! Ettepanek võtta vastu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heidetega, on koostatud eesmärgiga kehtestada mootorite tootmise põhimõtete ühtne kogum, et tagada sellega looduskeskkonna kõrgetasemeline kaitse. Tegelikult tõrjutakse kavandatud Euroopa Liidu normidega lihtsalt mootoreid valmistavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted Euroopa turult välja. Lisaks peaksid uued mootorid töötama alternatiivkütusega ning tootjad on kohustatud kõiki müüdavaid, registreeritavaid või turule viidavaid sõidukeid vastavalt kohandama. Kõiki saasteainete heitkoguste mõõtmiseks kasutatavaid seadmeid tuleb samuti kohandada. Vaid suured veoettevõtjad ja äriühingud on suutelised toime tulema sellises suurusjärgus teadustöö ja organisatsiooniliste nõuetega. Käesoleva määruse sätetele mittevastavate uute sõidukite vastavustunnistusi riigiasutused alates 1. oktoobrist 2014 enam ei aktsepteeri. On vägagi tõenäoline, et Poolas lõpetab hulk veoettevõtjaid ja mootoritootmisfirmasid, näiteks Andoria, lihtsalt tegevuse. Idee kehtestada Euroopa Liidu õigusakt, millel on ühesugune mõju kõikides liikmesriikides ja mis teenib kõikide liikmesriikide huve, on müüt. Nõrgemate ja vaesemate ettevõtjate kõrvaldamine toob mõistagi kasu suurtele äriühingutele ja need asuvad põhiliselt Saksamaal. Juba praegu on ilmne, et enamik kogu energia ja kliimamuutuse paketi dokumente võivad tõepoolest tagada ühtekuuluvuse ja majandusarengu vastavalt säästva arengu põhimõtetele suurte ja rikaste riikide ja ettevõtjate jaoks. Poola teadlased leiavad aga, et see pakett maksab vähemalt 500 miljardit zlotti. See põhjustab majanduskrahhi ning tohutu kulude ja toiduainehindade tõusu, sest transpordivahendid on vaja välja vahetada. Selle tagajärjel elanikkond vaesub. Bogusław Liberadzki (PSE). – (PL) Austatud juhataja! Me anname praeguse parlamendikoosseisu ametiajal välja veel ühe määruse, mis sisuliselt sulgeb transpordi ja transpordivahenditega seotud keskkonnamõju ja õhukvaliteedi kaitset käsitlevate määruste ringi. See on olnud suur ettevõtmine, mille lõpetab käesolev dokument. Nimetagem asju õige nimega. Euroopa suhtub looduse ja keskkonna kaitsmisse tõsiselt, kuid ta peab selle eest ka teatud hinda maksma. Loomulikult kaasneb sellega suur majanduslik pingutus, kuigi ehk mitte nii suur, nagu eelkõneleja ütles. Sõidukiomanikud peavad kindlasti suure majandusliku pingutuse tegema juba praegu – ajal, mil transpordisektoris on niivõrd tõsine finantskriis. Sõidukite vähesem ostmine võiks olla üks lahendus, kuid see võib tähendada, et tootjad kannatavad langenud nõudluse tõttu. Et meie määrus saavutaks oma eesmärgi ja täidaks otstarvet ning et uue põlvkonna sõidukite ostmine ja müümine oleks võimalik, on vaja finantshüvesid. Ma leian, et see küsimus on esitatud dokumendi ülitähtis osa. Zuzana Roithová (PPE-DE). – (CS) On selge, et lisaks sõiduautodele tuleb ka raskeveokid varustada nüüdisaegsete süsteemidega, mis tagavad süsinikmonooksiidi ja lämmastikoksiidi heitkoguste vähendamise 80% võrra ning tahkete osakeste heitkoguste vähendamise kuni 60% võrra. Võttes arvesse, et selliseid sõidukeid vahetatakse Euroopas välja umbes kümne aasta tagant, tahan paluda, et komisjon esitaks määruseid, mis võimaldaksid ka vanemaid sõidukeid moodsamate heitekontrollisüsteemidega varustada. Kui see ei õnnestu, ei aita Euro VI õhukvaliteedi parandamisele eriti palju kaasa. Ma toetan täielikult nõuet, et komisjon ei peaks edendama mitte ainult veokite, vaid ka teiste mootorsõidukite kohta koostatud õigusaktide suuremat rahvusvahelist – mitte üksnes üle-euroopalist – ühtlustamist. See küsimus hõlmab lisaks meie planeedi õhukvaliteedile loomulikult ka Euroopa konkurentsivõimet. Ning just sel põhjusel soovin ma tähelepanu juhtida ka vajadusele mitte muuta heitenorme vähemalt järgmise viie aasta jooksul. Malcolm Harbour (PPE-DE). – Austatud juhataja! Ma soovin tänada Matthias Grootet ja eriti oma kolleegi Anja Weisgerberit, kes oli siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. Üks asi, mida ma ei ole täna õhtul veel kuulnud, aga mida ma soovin kindlasti esile tõsta, on see, et Euroopa tootjad valitsevad ülemaailmset raskeveokite turgu. See ettepanek on ülioluline, sest see sillutab teed raskeveokite mootoritest eralduvate heitkoguste ülemaailmsete normideni. See on tähtis, sest erinevalt sõiduautodest toodetakse raskeveokeid väikestes kogustes ja need on väga keerulised. Maailmaturule tootvad ettevõtted on suutelised koondama oma vahendeid ja rakendama arengumeetmeid, et toota kogu maailmale sobiv veokimootor. Ma käisin hiljuti üht sellist äriühingut vaatamas ja võin teile kinnitada, et see firma kavatseb investeerida miljard eurot kogu maailmas müüdavasse veokimootorite tootesarja. See õiguslik olukord, mida me välja pakume, peab sellist tegevust soodustama. Samuti soovime, et komisjon kannaks hoolt selle eest, et määrus, mis on osa meie ees olevast paketist, muutuks ülemaailmseks. Matthias Groote, raportöör. – (DE) Austatud juhataja! Ma tänan kõiki kolleege selle kaasahaarava arutelu eest. Esiteks soovin tänada komisjoni Günter Verheugeni isikus selle eest, et ta luges täna parlamendis ette avalduse rakendusmeetmete kohta. See küsimus tekitas meile üsna palju peavalu ja muret. Oli hea, et see siin jälle kõikide ees ära lahendati. Paljud parlamendiliikmed rääkisid, kuidas keskkonnanormid võivad suurendada või suurendavad kindlasti läbimüüki, sest see konkreetne tööstussektor on praegu kriisis. Proua Krupa rääkis meile, kuidas kliima- ja energiapakett, aga ka antud õigusakt, tõrjub väiketootjad turult välja ja kuidas see need hävitab. Mina seda niimoodi ei näe, sest euronormid ja heitgaaside euronormid on järjepidevalt edu toonud ning tehnilised uuendused on alati turgu toitnud ja ajendanud tarbijaid uusi sõidukeid ostma. Proua Roithová rääkis moderniseerimisest. See on tore küll, aga selleks on vaja, et ühtlustatud menetlus oleks juba ettevalmistamisel, ja ma soovitan tungivalt veel kord komisjonil seda teha. Kui me varustame sõidukid diislikütuse tahkete osakeste filtritega, paiskavad nad lõpuks õhku rohkem lämmastikoksiidi, ning seda arvestades vajame nende kahe teguri mõistlikku kombinatsiooni ja ühtset määrust moderniseerimise kohta. Lähiaastatel on väga oluline, et selles vallas hakataks tööd tegema, et me saaksime ka siin ühtsed normid, et lisaks uutele sõidukitele, mida saab selle eriti keskkonnaohutu tehnoloogiaga varustada, kehtiks ka kasutatud sõidukite jaoks ühtne standardne kord. Ma tänan veel kord kõiki, kes selles töös ja aruteludes osalesid. Ainult teie abiga on saanud võimalikuks, et me viime selle õigusloomeprotsessi homme suure tõenäosusega esimesel lugemisel lõpule ning tagame kõnealusele tööstusvaldkonnale ja Euroopa inimestele kindlustunde planeerimiseks ja teadmise sellest, mis neid ees ootab. Selle eest avaldan ma veel kord siirast tänu.


Browse > Stationery > Luggage Tags (Cotton & Linen) USA US$4.23 US$1.28 Canada US$4.23 US$1.28 Australia US$4.23 US$1.28 Singapore US$4.23 US$1.28 United Kingdom US$4.23 US$1.28 Malaysia US$4.23 US$1.28 China US$3.84 US$1.03 Thailand US$4.23 US$1.28 Japan US$4.23 US$1.28 Germany US$4.23 US$1.28 Other countries/regions US$4.86 US$1.28


text: Prints Leka (5. aprill 1939 Tirana – 30. november 2011 Tirana) oli albaanlaste kuninga Zog I poeg, kes oli Albaania troonipärija. Ise nimetas ta end albaanlaste kuningas Leka I-ks. Elu Prints Leka sündis 1939. aasta 5. aprillil kell 3.00 Tiranas kuningas Zog I ja kuninganna Geraldina pojana. Kuninganna valis poja vaderiks kuningas Faisali. Ema mälestuste järgi aetas isa voodi servale pronksist püstoli, pani lapse käe selle peale ja ütles albaania kombe kohaselt poollauldes: "Ole tugev ja vapper, nagu olid su esiisad." 7. aprillil pidi Leka Itaalia vägede sissetungi tõttu koos isa ja emaga eksiili minema. Kuninglik perekond põgenes läbi Kreeka, Türgi ja teiste maade ning Prantsusmaa Suurbritanniasse, kus kuningas Zog 1940–1946 organiseeris vastupanu. Kui sai selgeks, et Albaaniasse naasta ei õnnestu, asus perekond Egiptuse õukonna ametlikul kutsel elama Aleksandriasse teiste endiste monarhide juurde, kellele Faruk oli varjupaika pakkunud. Leka sai algul koduõpetust ühelt Šveitsi guvernandilt, kes oli ühtlasi ema isiklik abi, ning õppis Victoria College'is ning hiljem British Boy's Schoolis. 1952 tõugati Egiptuse kuningas Faruk troonilt ning kuninglik perekond lahkus maalt. Leka õpingud jäid pooleli. Lahkumise ajendiks oli ka Zogi halb tervis. Kuninglik perekond ja kaaskond kolisid Prantsusmaale. Alates 1955. aastast elasid nad Cannes’is. Leka lõpetas keskkooli Šveitsis Villars-sur-Olloni École des aigles'is. 1956 astus ta Suurbritannias Sandhursti kuninglikku sõjaväeakadeemiasse, mille ta lõpetas leitnandina 1959. Neid teadmisi kavatses ta rakendada kodumaa vabastamise ettevalmistamisel. Edasi õppis ta Sorbonne'is õigusteadust ja majandust. 9. aprillil 1961 suri Pariisis tema isa kuningas Zog I. Enne surma määras ta oma järglaseks Leka. 15. aprillil 1961 andis prints Leka vande albaania rahvuslaste kogu (Albaania Rahvuskogu eksiilis) ees, mis koosnes kogu maailmast kohale tulnud endistest kuningriigi kõrgetest aukandjatest. Seda peeti 1928. aasta põhiseadusele vastavaks tseremooniaks, millega Lekast sai albaanlaste kuningas. Vandetõotuses oli muuhulgas öeldud: "Mina, Leka I, albaanlaste kuningas, vannun hetkel, mil ma asun Albaania kuningriigi troonile ja võtan enda kätte kuningliku võimu, kõigeväelise Jumala nimel kaitsta riigi ühtsust, sõltumatust ja oma maa territoriaalset terviklikkust (...) Minu isa on surres jätnud mulle raske päranduse. Olles igas punktis ustav tema tahtele ja avaldustele, mis ta on teinud kogu oma pagulasaja vältel, kordan ma pühalikult, et riigi põhiseadusliku vormi valik jääb rahvale, kui tal on rõõm end demokraatlikes vormides vabalt väljendada." 1962 lahkus Leka Prantsusmaalt ja asus elama Madridi. Sealt hakkas ta organiseerima rahvuslaste opositsiooni. Hispaaniat pidas Lekat piisavalt kommunismivastaseks riigiks. Francisco Francolt sai ta (nagu ka Bulgaaria kuningas Simeon II) diplomaatilise immuniteedi, mis võimaldas tal reisida omaenda kantseleis välja antud passiga. 2. ja 3. juulil 1972 koondas Leka kõik eksiilis olevad Albaania poliitilised parteid konverentsile, mida tuntakse Madridi konverentsi nime all. Konverentsil osalesid Legaalsuse Liikumise Organisatsioon (O. K. L. L.), Rahvusrinne (Balli Kombëtar), Agraarpartei, Albaania Liit (Bashkimi Shqiptare), Talupoegade Partei (Partija Katundare), "Albaania heroism" (Heroizma Shqiptare) ja Prizreni liiga eksiilis ning vaatlejatena Komitee Vaba Albaania Nimel, Kultuuriühing Vatra ja Sõltumatu Rahvusrinne. See konverents konkretiseeris Tirana stalinistliku režiimi vastase ühisrinde loomise. 8. oktoobril 1975 abiellus Leka Biarritzis ilmalikul tseremoonial noore austraallanna Susan Barbara Cullen-Wardiga. oktoobril õnnistasid abielu Hispaanias Toledo lähedal Illescas albaania islami vaimulikkonna, õigeusu kiriku ja katoliku kiriku esindajad ning anglikaani kiriku vaimulik. Kohal viibisid kuninganna Geraldine, kes kandis väikest tiaarat ja kahvatusinist kleiti, Egiptuse kuninganna Farida, Bulgaaria kuninganna Margarita ning Vene suurvürst ja suurvürstinna. Arvukate külaliste seas oli arvukalt albaania pagulasi. Pruut kandis traditsioonilist albaania pilmarüüd, kuningas kandis Albaania kuningliku armee mundrit Skandervegi ordu särbiga. Susan sündis Sydneys Waverlys 28. jaanuaril 1941. Tema isa Allan Robert Cullen-Ward oli rikas maaomanik. Tema ema Phyllis Dorothia Murray-Prior oli pärit inglise maa-aadli perekonnast, olles kuningas Edward I järglane 22. põlves. Aastal 1976 asutas Leka Etnilise Albaania vabastamise nõukogu ning asus ülemjuhatajana juhtima Etnilise Albaania vabastamise armeed. 1977 hakkas ta intensiivsemalt välja astuma Tirana stalinistliku valitsuse vastu. Jaanuaris 1979 otsisid politseinikud Leka elukoha läbi. Tegemist oli renoveeritud kindlusega, mida valvasid raskelt relvastatud albaanlastest kordnikud, kes ootasid võimalust liituda vabastusarmeega. Läbiotsimisel leiti relvaladu, mida Leka nimetas relvakollektsiooniks. Hispaania kuningas Juan Carlos I andis Leka käsutusse Boeingu, et ta oma kaaskonnaga riigist lahkuks, sest teda kahtlustati tulirelvade salajases sissetoomises. Leka pooldajad arvasid, et väljasaatmise põhjuseks oli lääneriikide surve Euroopa Ühendusse astuda soovivale Hispaaniale. Kardeti, et Albaania valitsuse kukutamine võib destabiliseerida Jugoslaaviat. Leka enda arvates oli asi Hispaania Kommunistliku Partei surves ja soovis rahustada Jugoslaavia presidenti Josip Broz Titot. Leka ei süüdistanud väljasaatmises Juan Carlost. Leka ja Susan peatusid lühikest aega Rodeesias. Egiptuse president Anwār as-Sadāt pakkus neile varjupaika. Lõpliku varjupaiga leidsid nad Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis. 26. märtsil 1982 sündis Lõuna-Aafrika Vabariigis Sentonis või Johannesburgis Leka ja Susani poeg Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwe, kes kannab Albaania printsi tiitlit. Nime sai ta isa, Anwār as-Sadāti ja Belgia kuninga Baudoin I järgi. Aprillis 1997 tegi Leka esimese visiidi Albaaniasse. Kui ta läks külastama isa sünnipaika Matis, piirasid teda tuhanded poolehoidjad. Kuningal ja tema kaaskonnal, kes sõitis viie 1960. aastate Mercedesega, kulus Tiranast 100 km kaugusele Burreli sõiduks kolm tundi. Autokolonniga liitusid peale ihukaitsjate politseinike veel poolehoidjate sõidukid. Kogu teel tervitati teda väikerelvade kogupaukudega. Leka püüdis 1997 asjatult taastada Albaanias monarhiat. Referendumil, mida pooldas rojalistide partei Legaliteti, ei kiitnud rahvas monarhia taastamist heaks, kuid tema troonile asumise poolt anti 30% hääli. Leka oli alati lubanud troonile asuda ainult juhul, kui referendum selle heaks kiidab. Rahutuste tõttu oli Leka sunnitud Albaaniast lahkuma. Üks Tirana kohus mõistis Leka tagantselja süüdi relvastatud ülestõusu õhutamises. 6. veebruaril 1999 tühistas president Nelson Mandela Leka diplomaatilise immuniteedi, mis oli saadud 1991, ja 5. veebruari õhtul otsiti maja läbi ning konfiskeeriti hulk relvi. Peidikus oli üle 70 relva ja 14 000 laengut laskemoona. Relvade seas olid Kalašnikovi automaadid AK47, granaadiheitjad ja jalaväemiinid. Ekskuningas veetis nädalalõpu vahi all. Kommenteerides NATO õhurünnakuid Jugoslaaviale, ütles ta: "Te ei saa vallutada maad õhujõududega (...) Ainus võimalus maa vallutada – see on seitsmeteistkümneaastased, relv käes." Kosovo albaanlaste probleemide ainsaks võimalikuks lahenduseks pidas ta enesemääramist. Kui Leka sai juunis 2002 amnestia, naasis ta 28. juunil 2002 koos emaga ja oma perekonnaga Albaaniasse. Lennujaamas tervitasid teda vähem kui 500 pooldajat. See oli vähem, kui oli loodetud. Leka ütles: "Ma tänan albaania rahvast ja parlamenti selle eest, et nad andsid mulle võimaluse kodumaale tagasi pöörduda." Albaania politsei leidis tema kohvritest 90 relva. Need olevat olnud trofeed ja kingitused, kuid nende hulgas olid ka mõned uued granaadid ja üks Kalashnikovi automaat. Leka asus elama villasse Tiranas valitsuse lähedal. Isiklikku Leka pikkus oli 206 cm. Kui ta elas Hispaanias, tunti teda Balkani Rambo (el Rambo de los Balcanes) nime all. Kirjandus Geoffrey Hindley. Euroopa kuninglikud perekonnad, Tallinn 2002. Välislingid Leka I Albanian Royal Family – Official Website Leka II, Leka I poeg "Albanian 'king' in arms probe" BBC News, 7. veebruar 1999 "Guns found on Albanian royal" BBC News, 29. juuni 2002 Troonipretendendid Albaania inimesed Sündinud 1939 Surnud 2011


Kohtuistungi aja ja koha otsing


Ilvese Nelja tunni lauset kritiseeriti Eestis laialt. Tema sooviga saada Eestisse brigaadi suurust NATO liikmesvägede üksust aga nõustusid paljud arvamusliidrid. Ilvest intervjueerinud Blair avaldas aga täna Telegraphis artikli, milles ta ei nõustunud Ilvese sooviga saada Balti riikidesse NATO brigaadi suurune üksus, küll aga küsis ta artikli pealkirjas, kas britid on ikka valmis Eesti kaitsmiseks tuumarelva kasutama. "See kuupäev on ammu unustatud, aga selle tähtsus võib tulla tagasi meid kummitama. 29. märtsil 2004 lubas Suurbritannia võidelda Eesti pärast sama kindlalt nagu me kaitseksime Doveri valgeid kaljusid," kirjutas Blair Eesti NATOga liitumise päevast. "Kas meie juhid taipasid Peterburi linnast vaid 100 miili kaugusel asuva idapiiriga endise nõukogude vabariigi julgeoleku tagamise võimalikke tagajärgi?" küsis Blair. "President Toomas Hendrik Ilves ütles mulle, et Kreml korraldab Eesti piiride lähedal valmisoleku kontrolli õppuseid, kus osaleb 40 000-80 000 sõjaväelast. Ta kirjeldas, kuidas Vene lennukid pidevalt kompavad tema riigi õhuruumi, lisades, et Putini pommitajad on harjutanud Rootsi ja Taani tuumalöökidega hävitamist." Blair jätkas, et NATO sõjaväelased Balti riikides on siin vaid ajutiselt ja lisas, et Ilvese arvates tuleks siia tuua brigaadi suurune NATO üksus. Ilves pidas NATO umbes 5000 mehelist kiirreageerimisüksust, mis peaks konflikti korral Balti riikidesse saabuma mõne päevaga, liiga aeglaseks. "Sõja korral haaraks Venemaa territooriumikoridori Kaliningradist idas, blokeerides nii iga maaühenduse Eestisse ja tema Balti naabritesse. NATO "väga kõrge valmisolekuga" üksused ei saaks kunagi saabuda. "Suurepärane mõte" on presidendi hinnang sellele väele. "Aga see on tõenäoliselt, reaalsust hinnates, lihtsalt liiga hilja."" tsiteeris Blair Ilvest. Blair ei nõustunud Ilvese hinnanguga, et Balti riikidesse oleks vaja NATO brigaadi. "Probleem on selles, et Venemaa võtaks seda kui ülitõsist eskalatsiooni. Enne, kui hakkad ronima eskalatsiooniredelil üles, pead olema kindel, et su vastane pole valmis ronima sinust kolm või neli astet kõrgemale. Julgelt võib oletada, et Putin on alati valmis ronima kõrgemale kui lääs, mistõttu Venemaa võidaks paratamatult eskalatsioonimängu," kirjutas Blair. Ta tuletas meelde, et külma sõja ajal eeldas NATO, et Nõukogude Liidu ülekaalukaid maismaavägesid õnnestub tavavägedega peatada vaid ajutiselt ja mõne päeva või nädala pärast oleks tekkinud vajadus nõukogude vägede peatamiseks kasutada tuumarelva. Külma sõja ajal loodeti, et tavasõjaga on võimalik võita mõned päevad või nädalad, et otsustajad kaineneksid ja ei peaks tuumarelva kasutama. Balti riikide puhul aga sellist aega pole. "Ameerika, Suurbritannia ja Prantsusmaa peaksid otsustama peaaegu koheselt, kas kasutada tuumarelvi. Kui nad otsustaksid Balti riigid hüljata, oleks NATOga lõpp," kirjutas Blair. "Liikudes Balti riikide vastu võib Putin sundida meid kas NATO hülgama või alustama tuumasõda," võttis Blair dilemma kokku. Vene tuumaväed on ka teinud õpetliku video sellest, kuidas näeks välja Londoni hävitamine tuumarelvaga.


5) osalise koormusega töötamise korral koormuse suurust;


text: Hotellid Phuntsholing - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com Hotellid Phuntsholing Järgmine peatus Phuntsholing? Phuntsholing – populaarsemad vaatamisväärsused Bhutani värav Phuntsholing paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 0,9 km kaugusel asuv Bhutani värav. Phuntsholing paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 0,7 km kaugusel asuv fotogeeniline Pungthim Dratshang. Krokodillide aed Loomaaias veedetud aeg on puhas lust ja Krokodillide aed on üks südalinna vaatamisväärsustest. Vaatamisväärsustest olgu mainitud kas või kesklinnapiirkonnast 0,7 km kaugusel asuv Zangto Pelri Lhakhang, mils sobib hästi fotodele jäädvustamiseks. Karbandi mungaklooster Kohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 1,7 km kaugusel asuv Karbandi mungaklooster. Kui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Phuntsholing. Phuntsholing on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Phuntsholing, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Phuntsholing oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Phuntsholing ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


MADRATS RIPOSO NATURA COCO, 120X200 CM HIND | kaup24.ee Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm € 31800 € 442 00 * Tasu kolme võrdse maksena 3 x € 10600 Jaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 10600 Toote kirjeldus: Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm See on ortopeediline madrats, mis on täiuslikult kohandatud Teie keha individuaalsetele vormidele. Kahepoolne madrats, elastne vahtpolüuretaan - üks pool keskmise kõvadusega, teisel pool tihe kookoskiudude kiht. Naturaalne kookoskiust kiht tagab erakordse õhu läbilaskvuse ja jaheduse kogu ööks. Alus koosneb kauakestvast Pocket vedrustusegablokist, mis jaotab kehakaalu ühtlaselt, vältides seljavalu teket, samuti ei sõltu madratsi liikumine partneri liigutustest. Kookospähkli kiul on antibakteriaalsed omadused, mis muudavad selle madratsi ideaalseks, et vältida ebameeldivaid allergilisi reaktsioone. Kate on polsterdatud materjalist, väga õhuke, millel on kaheosaline lukk, eemaldatav ja pestav. RIPOSO Natura madrats on pakitud vaakumpakendisse, seega on seda kerge transportida ja on koos täiendava hügieenikaitsega. Riposo - uni, millest te alati unistate. Madratsi kasutamine ja ladustamine instruktsioon: 1. Madrats on pakitud vaakumpakendisse, mis hõlbustab transportimist ja tagab maksimaalse hügieeni. Ärge kasutage pakendi avamiseks teravaid esemeid, et vältida madratsi kahjustamist. 2. Pärast madratsi väljatõmbamist vaakumpakendist võtab see mõne tunni pärast oma kuju. Madrats sobib kasutamiseks 72 tunni pärast. Pärast madratsi lahtipakkimist originaalsest vaakumpakendist ärge mähkige ega painutage seda enam. Polüetüleenkottis laagerdunud madratsit saab säilitada lõputult. 3. Valmistoode pakitakse kohe, nii et see võib teatud aja jooksul pärast lahtipakkimist olla konkreetse lõhnaga, mis seejärel kaob. Polüuretaanvaht madratsid ja kattemadratsid lasevad läbi nii kuuma kui ka külma õhku – . Kui te higistate rohkesti ja ei armasta kuumust, siis võite tunda mingil määral ebamugavustunnet. Kõigil teistel juhtudel tagab Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm tervikliku ja kvaliteetse une! Kookospähkli madratsid erinevad oma vastupidavuse poolest, need ei vaja ka täiendavat hooldust. Seega, kui soetate selle toote, võite rahulikult pikaks ajaks unustada mistahes mured. Lisaks on Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm absoluutselt looduslikud tooted, mis ei kahjusta teie tervist ega keskkonda. Üldine informatsioon tootest: Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm Riposo, kookospähkel madratsid, Riposo, vahtpolüuretaanvaht madratsid * Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 19-03-2019 kuni 08-07-2019 Soovitame osta koos: Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm Soovitame osta koos Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm Küsimused ja vastused toote kohta: Madrats Riposo Natura Coco, 120x200 cm