text: Rūḩollāh Khomeynī |Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. Palun aita artiklit keeleliselt parandada. Khomeynī sündis 20. sajandi alguses Mustafa Musavi perekonnas, oma lisanime Khomeynī sai ta sünnikoha järgi. Tema täpset sünniaastat ja kuupäeva pole teada, kuid kõige tõenäolisemaks peetakse 1902. aastat. Tema peret loetakse põlvnevat šiiitide 12-st pühast imaamist, kes omakorda olid Muhamedi järglased. Seetõttu nimetati ka Khomeynīd sayyidiks ehk Muhamedi veresugulaseks. 1918. aastal hakkas ta õppima õigusteadust, kuid 1922. aastal otsustas ta selle asemel pühenduda teoloogiale, õppides seda Qomi ülikoolis. Ta huvitus ka luulest ning filosoofiast. Teda mõjutasid nii Aristoteles kui ka Platon, peamiselt aga siiski islamifilosoofid Ibn Sīnā (Avicenna) ja Mulla Şadrā, viimane oli Iraani ja kogu islamimaailma mõjukaim filosoof 17. sajandil. Juba 1930. aastatel sai temast üks silmapaistvamaid iraani usutegelasi. 1942. aastal ilmus ta esimene raamat, kus Khomeynī võttis ägedalt sõna Pahlaviidide dünastia poolt valitsetavas Iraanis toimuva sekulariseerumise vastu. Siiski jäi ta kuni 1963. aastani, mil temast oli saanud suur ajatolla ehk marja, otsesest poliitikast veel kõrvale. Samal aastal algatas Moḩammad Reẕā Pahlavī "Valge revolutsiooni", mis püüdles maa jätkuva moderniseerimise ja sekulariseerimise poole. See oli läänelikus mõttes igati edumeelne, kuid nii vaimulikkond kui ka aristokraatia olid uuendustele tugevalt vastu. Peagi tõusiski Khomeynī šahhivastase opositsiooni etteotsa. Ta vastustas teravalt šahhi poliitikat ning juba samal aastal ta vangistati ja pandi koduaresti, kust ta vabanes 1964. aastal. Kuid ta jätkas valitsuse kritiseerimist ja nõnda vahistati ta uuesti. Khomeynīd, kel oli usklike ja eriti usufanaatikute seas suur mõju, püüti järgnevalt veenda oma valitsusvastasest poliitikast loobuma, kuid ta keeldus, jäädes oma põhimõtetele rangelt kindlaks. Mitmed šahhi kaaskondlased soovitasid tal Khomeynī tappa, kuid too otsustas Khomeynī siiski vaid eksiili saata. 1964. aastal saabus Khomeynī Türki, kus viibis aga vähem kui aasta. 1965. aastast oli ta eksiilis Iraagis, kust ta aga Şaddām Ḩusayni survel pidi 1978. aastal Prantsusmaale lahkuma. Seal asus ta plaanitsema tõsistesse probleemidesse sattunud šahhivalitsuse kukutamist. Ehkki ta varem oli pooldanud konstitutsioonilist monarhiat, leidis Khomeynī 1970. aastate lõpuks, et parimaks lahenduseks oleks siiski teokraatlik vabariik. Kui 1979. aasta alguses puhkes Iraani islamirevolutsioon, hakkaski Khomeynī oma eesmärki ellu viima. 1. veebruaril saabus ta tagasi Iraani ning 11. veebruaril võttis ta võimu üle. Ehkki šahhi kukutamises oli suur osa olnud ka ilmalikel radikaalidel ja demokraatlikel jõududel, suutis Khomeynī nad peagi võimult eemaldada ning kehtestas teokraatliku valitsusvõimu. Khomeynī kuulutati peagi vastu võetud Iraani Islamivabariigi konstitutsiooni kohaselt riigi kõrgeimaks juhiks (rahbar), ilmalik võim, presidendikoht, jäi esialgu ilmikutele, kuid 1981. aastal vallandas Khomeynī presidendi ning nimetas ametisse vaimuliku, 'Alī Khāmene'ī, kellest hiljem sai ka tema järglane Iraani kõrgeima juhi kohal. Nii oli teokraatia Iraanis muutunud kõigiti domineerivaks. 1980. aastal oli aga puhkenud Iraagi-Iraani sõda. Iraak oli esialgu ründavaks pooleks ja suutis mitmeid Iraani asulaid vallutada. Revolutsioonist alles toibuv ja mitte veel kuigi tugeva keskvõimuga Iraani suutis alates 1981. aastast siiski ka tõsiseid vastulööke anda, seda suuresti tänu šahhivalitsuse ajal muretsetud moodsale relvastusele. Khomeynī kuulutas, et Şaddām Ḩusayn on Allahist hüljatud hirmuvalitseja, kes tuleks võimult kukutada. Seda Iraani väed siiski ei suutnud ja 1988. aastal olid riigid sunnitud piirimuutusteta rahu sõlmima. 1989. aastal, mõned kuud enne oma surma, mõistis Khomeynī surma Suurbritannia kirjaniku Salman Rushdie tema kirjatöö Saatanlikud värsid eest, mida ajatolla pidas islamit solvavaks. Siiani pole seda suudetud siiski täide viia. |Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Rūḩollāh Khomeynī| |Eelnev: puudus |Iraani kõrgeim juht 1979–1989 |Järgnev: ‘Alī Khāmene'ī


Õuna Kodu ehk Kuidas erivajadusega inimesed iseseisvuvad - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja Aasta küla tiitlile kandideerivale Uhtnale tegi auhinnakomisjon tiiru peale Rakvere saab uue muusikafestivali Vast ilmunud postmargi saab kasvama panna Nädala kaja: küsimus pole kakluses Vinni vallamuuseum sai lõpuks oma ruumid Lillepeenras rallinud seltskond pole linnavalitsusele näole andnud Alkoholijoobes mees sai Haljala vallas autolt löögi Reformierakonna fraktsioon puudus istungilt täies koosseisus Ujuvsaared hakkavad Soolikaoja puhastama MTÜ Seiklusmatkad pakub käepikendust noorsootööle Virumaa Tugiteenuste juhatuse liige Ene Augasmägi (paremal) ja Õuna Kodu juhataja Anu Karajev ütlevad naljatades, et neil töötamiseks peavad olema punast värvi juuksed – ilma sõbraliku naljata selles töös ei saa. FOTO: Marianne Loorents Tapal Õuna tänaval on vana MEK-i roheliseks ja kollaseks võõbatud maja. Esimesele korrusele on MTÜ Virumaa Tugiteenused ehitanud kunagistest kabinettidest kodud vaimupuude ja psüühikahäirega inimestele, teisel on töötuba ja päevakeskus, kus liitpuuetega inimesed on hoitud ajal, mil nende pereliikmed on tööl. Päeval, mil fotograaf Marianne Loorentsiga Tapa Õuna Kodu külastame, on õhus veidi elevust – Nastja, üks elanikest, tähistab oma sünnipäeva. Selleks puhuks on ta küpsetanud koogi ja loomulikult on kõik Õuna Kodu elanikud teda õnnitlemas. Õuna Kodus on täpselt aastajagu päevi elanud koos üheksa inimest, üks koht on veel vaba. Ametlikult on see kogukonnas elamise teenus. See tähendab, et päeva ajal käivad tegevusjuhendajad ja öösel ollakse omapäi. Aga on valvetelefon ning Õuna Kodu juht Anu Karajev on vaid kõne kaugusel.


b) lõike 3 alusel sekretariaadi koostatud nimekirja kuuluvaid küsimusi, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ning osaliste tõstatatud muid küsimusi.


Esimeses etapis 2015. aastal investeeriti palkide sorteerimisliini ja laoplatsidesse. Teises investeeringu etapis 2016. aastal toimub saematerjali sorteerimisliini ümberehitus ning 2017. aastal valmivad jämepalgi saagimisliin ja täiendavad saematerjali kuivatid.


"See näitus on meie kaitseväe ühest olulisest peatükist, kaitseväelaste teenistusest Afganistanis ja annab külastajatele ülevaate Eesti sõdurite elu-olust," ütles sõjamuuseumi direktor Hellar Lill kaitseväe peastaabi teatel. "Näituse teeb eriliseks, et selle kunstiline lahendus on loodud Afganistanis teeninud kaitseväelaste endi poolt ja nende poolt üles ehitatud ning samuti on pea kõik näitusel olevad esemed ehedad - toodud Afganistanist." Ekspositsiooni keskmes on Helmandi provintsis Camp Bastionis asunud saun, mis toodi Eestisse tagasi komplektsena ning ehitati sõjamuuseumi tehnikahallis uuesti koos terrassiga üles. Lisaks saab näitusel tutvuda kaitseväelaste kasutuses olnud tehnika, relvastuse ja varustusega. Näitusel on fotod, mis kajastavad Eesti kaitseväelaste teenistust ja eluolu nii Camp Bastionis kui ka väiksemates patrullbaasides ja kontrollpunktides. Näituse avamisel autasustab kaitseminister Sven Mikser Eesti sõjamuuseum ja MTÜ Fotokeskkonna korraldatud fotokonkurssi võitjaid. Ekspositsioon paikneb sõjamuuseumi tehnikahallis Viimsis Vehemaa teel. Tehnikhall on alates 24. aprillist kuni sügiseni nädalavahetustel kõigile huvilistele avatud. Eesti kaitseväelased teenisid Afganistani rahvusvaheliste julgeolekuabijõudude (ISAF) koosseisus 11 aastat nii pealinna Kabuli lähistel, Kandaharis kui Helmandi provintsis


source: fineweb

text: Mis on buliimia? Buliimia (bulimia nervosa) on psüühikahäire, mille iseloomulikuks tunnuseks on liigsöömishood ja ülemäärane kehakaalu kontroll, mille tulemusena üritatakse toidu paksukstegevat mõju vältida vähendada oksendamise, lahtistite tarvitamise, intensiivse treeningu või muul moel. Buliimiaga patsientide mõtted keerlevad pidevalt söömise ümber ning söömise piiramine viib söömishoogudeni, mille kestel süüase lühikese ajaperioodi jooksul suur kogus toitu, tundes, et söömist ei suudeta kontrollida. Söömishoogudele järgneb süü- ja kahetsustunne, mis omakorda ajendab inimest oma toitumist piirama äärmuslike dieetide läbi. Erinevalt anoreksiat põdevatest inimestest on buliimia all kannatavad inimesed tavaliselt normaalkaalus. Hoolimata sellest on nad ome kehakaalu ja –kujuga rahulolematud. Korduv oksendamine või lahtistite jm. ravimite tarvitamine võib põhjustada organismis füsioloogilisi muutusi (elektrolüütide tasakaalu häired, krambid, lihastõmblused, südamerütmihäired).


source: wikipedia

text: Petro Grõgorovõtš Grõgorenko (ukraina keeles Петро Григорович Григоренко, vene keeles Петр Григорьевич Григоренко Pjotr Grigorjevitš Grigorenko; 16. oktoober 1907 Tauria kubermang, Berdjanski maakond, Borõsivka küla – 21. veebruar 1987 New York) oli ukraina päritolu Nõukogude Liidu sõjaväelane, inimõiguslane ja publitsist. Sündis talupoja perekonnas Borõsivka külas 16. oktoobril 1907. 1927 astus parteisse. Valiti komsomoli keskkomitee liikmeks. Astus Harkivi polütehnilisse instituuti. Kolmandal kursusel viidi üle Kuibõševi sõjaväeinseneride akadeemiasse ning lõpetas selle 1934. Lõpetas 1939 kiitusega Kõrgema sõjaväeakadeemia ning määrati Kaug-Ida rinde juhataja asetäitjaks. Võttis Kaug-Ida brigaadi juhatajana osa lahingutest Halhin-Goli jõel (1939). 1941 kritiseeris parteikongresil Stalini sõjalist lühinägelikkust, mistõttu ta ei saanud kindrali ametikohta. Võttis osa Suurest isamaasõjast. Sõja ajal olid Grõgorenkol ebameeldivused SMERŠ-iga, sest saadi kätte kiri sõbrale, milles ta kritiseeris sõjapidamise meetodeid. Sai kaks korda haavata. Hoolimata oma sõjalistest teenetest lõpetas sõja polkovnikuna. Pärast sõda kaitses kandidaadiväitekirja. 1945. aastast oli Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia õppejõud. Viimastel aastatel oli seal küberneetika osakonna juhataja (küberneetikat hakkas uurima juba siis, kui see oli riigi juhtkonna poolt keelatud). Akadeemias töötades sattus mitu korda vastuollu mõningate kolleegide ja juhtkonnaga, sest ta astus välja rahvuse järgi diskrimineerimise vastu. Ta oli siiras leninlane ja arvas, et kõik hädad tulenevad sellest, et Stalin moonutas marksismi-leninismi. 1959 sai ta kindralmajori auastme. 7. septembril 1961 esines Grõgorenko parteikonverentsil Moskvas, nõudes, et dokumentidesse tehtaks parandus, mis oleks suunatud sellele, et likvideerida parteis tingimused, mis aitavad kaasa Hruštšovi isikukultuse tekkimisele. Temalt võeti mandaat ära ja ta viidi sõjaväeakadeemiast üle Kaug-Itta operatsiooni staabi juhatajaks. 1963 rajas organisatsiooni "Võitlusliit leninismi taassünni eest" (Cоюз борьбы за возрождение ленинизма). Selles osalejad hakkasid levitama valitsusvastaseid lendlehti. Grõgorenko kirjutisi hakati avaldama samizdatis. 2. veebruaril 1964 arreteeriti ta Habarovskis süüdistatuna kriminaalkoodeksi § 70 alusel ja viidi üle Lubjankale. Grõgorenko populaarsuse tõttu ei söandanud võimud teda kohtu alla anda. Grõgorenkole tehti Serbski-nimelise Kohtupsühhiaatria instituudi 4. kinnises eriosakonnas (kuhu pääsesid sisse ainult selle osakonna töötajad) ekspertiis. Komisjon, kuhu kuulusid Moskva juhtivad psühhiaatrid akadeemik A. Snežkevski, Teaduste Akadeemia korrespondentliige G. Morozov, ja mitu professorit, sealhulgas selle eriosakonna juhataja professor D. Lunts, panid diagnoosiks "psühhopaatia". Kindral suunati sundravile Siseministeeriumi eripsühhiaatriahaiglasse Leningradi. Ta degradeeriti reameheks ning temalt võeti ära autasud ja kindralipension. Haiglas ta ei saanud ühtegi süsti ega tabletti. Abikaasale öeldi, et Petro Grõgorenkole "on näidustatud stenoteraapia" (vene keeles stena 'sein, müür'). Pärast Nikita Hrushtshovi võimult kõrvaldamist Grõgorenko vabastati diagnoosiga "terve", kuigi psühhopaatia on ravimatu. Haiglas oli Grõgorenko tutvunud dissident Vladimir Bukovskiga. See tutvus muutis tema vaateid: "Ma olin näinud ainult ühte teed: tagasi Lenini juurde. Ent see oli viga. Meie elus on toimunud pöördumatud muutused, ja keegi ei saa osuteid tagaai keerata 1924. ega isegi 1953. aastasse (...) Nüüd: avalik võitlus seaduste raames meie ühiskonna demokratiseerimise eest (...)" Grõgorenkost sai aktiivne inimõiguslane. Hoolimata vanusest ja kehvast tervisest kirjutas ta 80 artiklit ja monograafia Скрытая историческая правда и преступления против людей (Varjatud ajalooline tõde ja kuriteod inimeste vastu). Ta nõudis Kossõginilt riigi rahvuspoliitika muutmist. Koos kirjanik Kostjoriniga, kes oli olnud Gulagis, astus ta välja krimmitatarlaste kaitseks. Nõudis miitingutel kohtuhoone ees, kus toimusid kinnised poliitilised protsessid, et nendele lubataks vaba juurdepääs. Auastet Grõgorenkole tagasi ei antud. Et reamehepensionist ei jätkunud, tegi Grõgorenko abikaasa teenijatöid, pestes võõraste inimeste juures põrandat ja põetas vanainimesi. Grõgorenko ise töötas laadijana, koristajana ja valvurina. Pärast 1968. aastat ei saanud ta üldse tööd. 2. mail 1969 sõitis Grõgorenko lennukiga Taškenti, sest ta oli saanud telegrammi, millega teda kutsuti protsessile inimõiguslaste üle. Telegramm osutus võltsituks ja Grõgorenko arreteeriti. Võimud otsustasid selles kõrvalisemas kohas teha uue ambulatoorse psühhiaatrilise ekspertiisi. Ent kohalikest arstidest koosnev komisjon eesotsas tollase Turkestani sõjaväeringkonna peapsühhiaatri professor Fjodor Detengoffiga otsustas ühehäälselt: "Terve ja varem oli terve." Lisatud oli, et tervisliku seisundi tõttu ei ole Grõgorenkole näidustatud ekspertiis psühhiaatriahaiglas. Grõgorenko viidi sellegipoolest kohe üke Serbski-nimelisse instituuti, kus ta 19. novembril tunnistati psühhiaatrilise ekspertiisiga jälle süüdimatuks ning saadeti Kaliningradi oblastisse Tšernjahhovi psühhiaatriahaiglasse, mis oli mõeldud vaimuhaigetele kurjategijatele ja kus viibisid ravil ka mõrtsukad ja inimsööjad. Sinna jäi Grõgorenko 1974. aastani. Hiljem Ameerika Ühendriikides tehti Grõgorenkole psühhiaatriline ekspertiis, mis tunnistas ta täiesti terveks. Grõgorenko oli Moskva Helsingi grupi üks asutajaid ja liikmeid ning Ukraina Helsingi grupi liige. 1977 sõitis ta (koos abikaasaga) operatsioonile ja ravile ning pojale külla Ameerika Ühendriikidesse. 1978. aasta alguses võeti temalt Brežnevi seadlusega ära Nõukogude Liidu kodakondsus ja ta jäi elama Ameerika Ühendriikidesse, kuigi tal polnud mingit tahtmist emigreeruda. Teosed "Скрытая историческая правда и преступления против людей" ("Varjatud ajalooline tõde ja kuriteod inimeste vastu"; monograafia) 1973 "Мысли сумасшедшего" ("Hullumeelse mõtted"; artiklid) 1977 artiklite kogumik 1977 "Наши будни, или рассказ о том, как фабрикуются уголовные дела на советских граждан, выступающих в защиту прав человека" ("Meie argipäev ehk jutustus sellest, kuidas fabritseeritakse kriminaalasju inimõiguste eest välja astuvate Nõukogude kodanike kohta") 1981 "В подполье можно встретить только крыс" ("Põranda all võib kohata ainult rotte"; memuaarid; New Yorgis) Nõukogude Liidu inimesed Dissidendid Nõukogude Liidu kindralid Inimõiguslased Sündinud 1907 Surnud 1987


text: Maris Üksti: Verevi rannatüdruku kaitseks(89) 15aastane Elva tüdruk tegi midagi enneolematut: läks peole, ronis lavale, võttis end alasti, tantsis. Kõik parastavad. Suur häbi. Häbi tunneb nii tüdruk kui ka tema vanemad. Ilmselt tunneks iga lapsevanem. Me ei tea, mis elu ta elab, mis teda selliseks käitumiseks ajendas. Me ei tea, millist meelelahutust või vaba aja veetmise võimalust pakub Elva linn, või mis tahes teine linn. Me ei tea, kui palju on taolisi pidusid veel toimunud (ettevõtmise mastaapsus ei mängi siinkohal rolli). Mulle tundub siiski ebaaus, et just see tüdruk saab kogu taaga enda kanda. Ma ei leia, et Birgit ja tema pere ühe eksimuse tõttu terve ülejäänud elu kannatama peaksid. Ma ei kiida tema tegu ka heaks, kuid ei usu, et ta on omavanuste seas ainus, kes on valel ajal ja vales kohas vulgaarselt käitunud. Meelelahutusportaali Weekend.ee peatoimetajana pidin ma otsustama, kas jätta Birgiti pildid nö üles või ei. Olgu siinkohal mainitud, et pilte avaldades ei osanud me arvestada, et tegu võib olla alaealisega. On ju taolisi pildigaleriisid ennegi portaali jõudnud - olgu siis tegu tudengipäevade märja T-särgi showga või kas või eelmise aasta Verevi ranna avamispeoga, mis tänavu toimunud peole sugugi alla ei jäänud. Vahe oli vaid selles, et mullusele lavale ei jõudnud alaealised. Üldiselt kehtib meil reegel: kui inimene fotograafile poseerib, siis pildid jäävad üles. Loomulikult on erandeid. Weekendist eemaldasime meelehärmi tekitanud pildid nädalavahetusel. Niigi suure kõmu keskmesse sattunud tüdruk lihtsalt ei ole seda ära teeninud, et vanu patte talle ka aja möödudes interneti vahendusel meenutatakse. Tüdruk kaotas enda sõnul pooled sõbrad, tema ema vajas juhtunust üle saamiseks psühholoogi abi. Kes siis ikkagi süüdi on? Korraldajad, turvamehed, õhtujuht, tüdruku vanemad või tüdruk ise? Vastupidiselt enamikule internetikommentaaridele loodan, et oma õppetunni said sellest kõik osapooled. Ja loodan siiralt, et 15aastane noor inimene ühe õhtu pärast poolt elu ohverdama ei peaks. Birgiti kahjuks räägib tema vanus. Seega ei peaks mingit pahameelt väärima eelmise aasta Verevi rannapeo kangelased, kes olid täisealised? Pilte näed SIIT.


text: Kaupmeeste liidu juhatuse liige ning kaubakettide ABC King ja Shu juht Enn Parel ütles, et eksiarvamus tuleb sellest, et sageli aetakse segi juurdehindluse ja kasumimarginali mõisted. Ta selgitas, et suurima osa kauba hinnast moodustab sisseostuhind, mis sisaldab lisaks tootmishinnale aktsiise, märgistamist ja transporti. Juurdehindlus on kaubagrupiti erinev ja sellest kaetakse kõik vajalikud kulud, millest suurimad on tööjõukulud, aga järjest tõusnud kommunaalkulud, elekter jm. Sinna hulka käib ka kasum. Ehk kui kaup osteti sisse 100 euroga ja müüdi maha 120 euroga, siis on juurdehindluseks 20 ja marginaaliks 16,67 protsenti. Juurdehindlus on kauba sisseostuhinnale lisatud summa, marginaal aga kaupmehele jääv osa kauba lõpphinnast. «Euroopa riikide võrdlus näitab, et Eestis pole sugugi kõige ahnemad kaupmehed oma 24-25 protsendi suuruse juurdehindlusega. Inglastel on see näiteks üle 50 protsendi, Soomes 40 ja Lätis 30 protsenti,» rääkis Parel. See, et suurematel turgudel on suurem juurdehindlus, on ka mõistetav, sest meil ostetakse sisse väikesi partiisid. Näiteks kingi tavaliselt 300 paari kaupa. Eesti jaekaupmeeste koondkasum oli mullu 83 miljonit eurot, rentaablus (puhaskasumi marginaal) kõikus kvartali lõikes 2 protsendi kandis. Igalt kliendi kulutatud eurolt jäi kaupmehe kasumina taskusse seega vaid 2 senti. Kaupmeeste liidu juhtide sõnul pole suur juurdehindlus üldse kaupmeeste huvides, vaid edu toob eelkõige suur müügimaht. .


Panorama 63: äärepoolseimad piirkonnad – ühendades jõud kogu ELis Panorama käesolevas talvenumbris külastame ELi äärepoolseimaid piirkondi, kirjutades esimeeste konverentsist, millel osalesid ka president Juncker ja volinik Creţu. Analüüsime neid piirkondi käsitlevat uuendatud strateegiat, mille eesmärk on aidata neil võimalikult hästi ära kasutada oma ainulaadset asendit ELis ja kogu maailmas. Samuti tutvustame projekte ja arvamuslugusid. Sukeldume ka hiljuti avaldatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise strateegilisse aruandesse ning leiame kindlaid tõendeid nende investeeringute mastaabi ja mõju kohta kogu kontinendi elanike elule.5B8 Piirkondade profiilis heidame seekord pilgu Valencia autonoomse piirkonna valitsusele (Generalitat Valenciana), seal on ka projektide profiile ja intervjuu president Ximo Puigiga. Räägime ka noortest ning nende püüdlustest öelda sõna sekka ELi ja piirkondliku poliitika teemadel, kasutades selleks blogivõistlust „Euroopa minu piirkonnas”, noorte ajakirjanike koolituskava ja programmi „Interreg Volunteer Youth”. Lisaks toome teieni uudised ELi linnade tegevuskava kohta hiljuti Rotterdamis toimunud linnade foorumilt ja artiklis Bulgaaria eelseisva eesistumise kohta anname ülevaate nende kavatsustest ja prioriteetidest. Rubriigist „Oma sõnadega” leiate kaastööd Prantsusmaalt, Itaaliast ja Hispaaniast, projektide osas külastame Belgiat, Tšehhi Vabariiki, Saksamaad ja Lätit ning fotoküljel on objektiiv suunatud ühele Malta projektile. Soovin teile mõnusat lugemist! Panorama 63 - The Outermost Regions: joining forces across the EU


Jesper Parve: miks tugevad naised on tihti koos nõrkade meestega? | Buduaar Jesper Parve: miks tugevad naised on tihti koos nõrkade meestega? 2012. aasta 10. juuli 14:10 “Üks blogilugejast naisterahvas uuris mu käest – miks on nii, et ikka kipuvad tugevamad naised endale leidma nõrgemaid mehi,” küsib Jesper Parve, kes tutvustab meestele oma blogis naiste hingeelu. Sel korral võttis ta nõuks vastata hoopis naisterahva küsimusele. “Üks blogilugejast naisterahvas uuris mu käest, miks on nii, et ikka kipuvad tugevamad naised endale leidma nõrgemaid mehi,” küsib Jesper Parve, kes tutvustab meestele oma blogis naiste hingeelu. Sel korral võttis ta nõuks hoopis vastata naisterahva küsimustele. “On olemas üks väga hea mõistujutt: Oletame, et sa satud kokku kuskil metsas mõne kiskjaga. Üks parimaid viise temast lahti saada on see, kui sa ise näitad välja agressiivsust ja ründad esimesena. Kui sa seda teed, siis on sul suur võimalus, et loom pöörab ringi ja jookseb ära. Mitte sellepärast, et ta ei suudaks sind maha murda, vaid tal lihtsalt ei ole viitsimust hakata sinuga jändama. Sest metsades on palju lihtsamat saaki, kes käituvad ettearvatult ning tuttavalt. Kui kiskja oleks tõesti näljane, ainult sel juhul võtaks ta su väljakutse vastu ja murraks su. Nii et kokkuvõtteks – kui sa paistad supertugevana, võimuka ja tugeva arvamusega, sa peletad eemale need loomad(mehed), kes lihtsalt ei viitsi sinuga jännata, ning meelitad ennast murdma neid, kes on n-ö näljast nõrkemas. Mehed lihtsalt ei viitsi hakata oma elu keerulisemaks tegema, nad valivad endale pigem toreda noore tüdruku, kel puudub veel oma arvamus ning kes on nõrk ja abitu. Enamasti läheb see asi nii – kindlasti paljud mehed räägivad, et nad tahaks oma kõrvale tugevat ja iseseisvat naist, kes oleks nendega võrdne ning kellel oleks asjadest ka alati oma arvamus. Kuid teine asi on reaalsus, kas nendega ka hakkama saadakse. Mees hakkab pikapeale tundma, et ta kallal torgitakse kogu aeg – ta hakkab tundma end ebavajalikuna. Tema idee tugevast naisest ei olnud ju see. Ta tahtis naist, kes saaks endaga küll kenasti hakkama, kuid kes laseks mehel hoolitseda ka tema eest. Nii et naised, kui tahate tugevaid mehi, siis olge vahel ka abitumad, õrnad ja saamatud (kuigi te seda tegelikult ei ole)! Niimoodi saame meie, mehed, ennast tunda teid abistades enam meestena ja te meeldite meile rohkem.


Naiskinnipeetavate arv kasvab kiiresti - Äripäev Naiskinnipeetavate arv kasvab kiiresti 19. juuli 2001, 10:33 Inno Tähismaa 19. juuli 2001, 10:33 Viie aastaga on kinnipeetavate arv Harku naistevanglas kasvanud üle kahe korra, täna on naisi Harkus 128. Justiitsministeeriumi pressitalituse teatel on järsult kasvanud naiste hulk ka Keskvanglas, kus hoitakse peamiselt vahistatuid. 'Kinnipeetavate arvu suurenemine on üldine tendents, kuid eriti drastiliselt on kasvanud naissoost kinnipeetavate hulk,' ütles justiitsministeeriumi vanglate osakonna juhataja Peeter Näks. 'Näiteks oli 1997. aasta alguses Harku vanglas 69 naist, see arv on aasta-aastalt tõusnud ning täna on Harkus kinnipeetavaid 128. Hüppeline kasv on toimunud ka Kaskvanglas, kus eelmise aasta jaanuaris oli 45 naist, hetkel aga 88.' Harku vanglasse on naised sattunud peamiselt isikuvastaste (55) ja varavastaste (59) kuritegude eest, vähem on toime pandud avaliku korra ja ühiskondliku julgeoleku vastaseid kuritegusid (10). 55 kinnipeetavat on varem vähemalt ühe korra kohtulikult karistatud. 11 naist on HIV-positiivsed, üks põeb tuberkuloosi. Harkus kannavad hetkel karistust ka kolm ema ja üks lapseootel naine. Keskvangla 88 naisest on 28 olnud varem kohtulikult karistatud. Keskvanglas on 11 HI viiruse kandjat ning 2 tuberkuloosihaiget, viimased viibivad vanglate haiglas ravil.


text: Vasad (Vasa dünastia) olid kuninglik dünastia Rootsis aastail 1523–1654 ja Poolas aastail 1587–1668. Päritolu Vasade dünastia oli ilmselt saksa päritolu. Alates 15. sajandist asusid nad Upplandis ja tõusid peagi Rootsi mõjukaimate aadliperekondade sekka. 1464 ja 1465 oli Kettil Karlsson Vasa Rootsi regent. Tema sugulane Erik Johansson Vasa oli Riiginõukogu liige 16. sajandi alguses ning tema pojast Gustav Erikssonist (Gustav I Vasa) sai esimene Vasade soost kuningas. Ta oli ka esimene kuningas pärast Kalmari uniooni lõppu. Vasade kuningavõim oli alates 1545. aastast pärilik. Vasa dünastiast Rootsi kuningad ja kuninganna Gustav I Vasa 1523–1560 Erik XIV 1560–1568 Johan III 1568–1592 Sigismund 1592–1599 Karl IX 1599–1611 Gustav II Adolf 1611–1632 Kristiina 1632–1654 Vasade valitsusaega on Rootsis üldiselt peetud äärmiselt edukaks. Esimene Vasa, Gustav I, kukutas viimase Kalmari uniooni valitseja Christian II ja seadis sisse päriliku kuningavõimu. Ta teostas ka reformatsiooni, riigistades enamiku kirikumaid. Samas suutis ta Taaniga rahu hoida ja riigi majandust oluliselt turgutada. Tema poeg Erik XIV paistis silma võimeka riigimehe ja sõjandusteoreetikuna, kes algatas Eestimaa omandamisega 1561. aastal ka Rootsi riigi laienemise. Kuid tema ebastabiilse valitsemisstiili ja vaimuhaiguse tõttu kukutati ta 1568. aastal ja uueks kuningaks sai tema noorem vend Johan III, endine Soome hertsog. Ta laveeris katoliiklaste ja protestantide vahel ja saavutas sellega liidu Poolaga. Ta abiellus ka Jagelloonid]e dünastiasse kuuluva Katarina Jagellonicaga, kes oli Poola kuninga Zygmunt II õde. Nende poeg Zygmunt valiti hiljem Poola kuningaks, seega sai alguse Vasade (Wazade) võim Poolas. Johani surma järel sai Sigismundist ka Rootsi kuningas, kuid ta läks katoliikliku usutunnistuse tõttu tülli oma onu, Södermanlandi hertsogi Karliga, kes ta 1599. aastal kukutas ja Karl IX nime all ise Rootsi kuningaks sai. Nii jagunes Vasade dünastia vanemaks liiniks, mis valitses Poolas, ja nooremaks Rootsis. Nende vahel puhkesid usuliste ja dünastiliste erimeelsuste tõttu ägedad sõjad, mis kestsid kuni 1629. aastani. 1611. aastal sai Rootsi kuningaks Gustav II Adolf, keda on peetud üheks kõigi aegade silmapaistvamaks Rootsi monarhiks. Ta suutis sõdades võita nii venelasi, poolakaid kui ka sakslasi, muutes Rootsi tõeliseks suurriigiks. Ta kirjutas alla ka Tartu Ülikooli rajamise ürikule. 1632. aastal langes ta aga 38-aastasena Lützeni lahingus. Gustav Adolfi järel sai Rootsi kuningannaks tema alaealine tütar Kristiina, kelle ajal jätkas riigikantsler Axel Oxenstierna tegelikult Gustavi-aegset poliitikat. Kolmekümneaastases sõjas jätkati sõdimist protestantide poolel ning 1648. aastal saadi Vestfaali rahuga endale Saksamaal Ees-Pommeri ja Bremen. Selleks ajaks oli Kristiina juba iseseisvalt valitsema asunud. Ta paistis silma suure harituse, metseenluse ja katoliikluselembusega. Samas haarasid tema ajal suure osa riigimaadest enda kätte suuraadlikud ning riigi majanduslik olukord halvenes. Aastal 1654 loobus Kristiina troonist, pöördus katoliku usku, lahkus riigist ja suri 1689 lastetuna. Troon läks tema nõole Karl X Gustavile Pfalzi dünastiast (Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld), Wittelsbachide nooremast harust, kes olid Vasa dünastia järeltulijad naisliinis. Vasade järeltulijad naisliinis (algul Pfalzi Wittelsbachid, hiljem Holstein-Gottorpi dünastia) valitsesid Rootsis 1818. aastani. Viimane valitsejanna, kes nimetas end Vasa printsessiks, oli Saksimaa kuninganna Carola (1833–1907), Saksimaa kuninga Alberti abikaasa ning aastal 1809 troonist ilma jäänud Gustav IV Adolfi lapselaps. Ent ka praegustel Rootsi monarhidel Bernadotte'i dünastiast on tilgake Vasade verd, mille nad on pärinud naisliinis Gustav IV Adolfist põlvnenud Viktorialt, kes oli sündinud Badeni printsessina ning oli Gustav V abikaasa ja praeguse kuninga Karl XVI vanavanaema. Vasa dünastiast Poola kuningad Zygmunt III Waza 1587–1632 Władysław IV Waza 1632–1648 Jan II Kazimierz Waza 1648–1668 Rootsi kuningas Johan III abiellus Poola kuninga Zygmunt II Augusti õe Katarina Jagellonicaga, sidudes Poola-Leedu Jagelloonide dünastia Rootsi kuningakojaga. Kui Zygmunt suri ilma meessoost järeltulijata, valiti nende poeg 1587 Zygmunt III-na Poola kuningaks. Pärast Johani surma sai Zygmunt ka Rootsi kuningaks (Sigismundi nime all). Kuningas Sigismund kaotas aga Rootsi trooni, sest ta oli katoliiklane. Järgmiseks Rootsi kuningaks sai tema onu Karl IX. Seega oli sellest hetkest kaks Vasa dünastiat: vanem, katoliiklik haru Poola troonil ja noorem, protestantlik haru Rootsi troonil. See tekitas kahe riigi vahel arvukaid sõdu. Zygmunt III poegade Władysław IV ja Jan II Kazimierzi ajal algas Poola allakäik. Sõjad Türgi, Venemaa ja Rootsiga nõrgestasid riiki. 1652 seati Poola Seimis sisse liberum veto, mille kohaselt Seim sai otsuseid teha ainult ühehäälselt, nii et faktiliselt muutus otsuste tegemine võimatuks: ükskõik kes paljudest saadikutest sai ükskõik missuguse eelnõu üksinda blokeerida. 1657 anti Preisimaale suveräänsus. Andrussovo vaherahuga 1667 pidi Poola Venemaale loovutama ulatuslikke alasid. Venemaale läksid Smolenski ja Kiievi linn ning Ukraina kuni Dneprini. Juba aastal 1668, pärast Jan Kazimierzi loobumist troonist asus Poola troonile Michał Korybut Wiśniowiecki, kes ei olnud Vasa, kuigi ka Rootsi troonist loobunud Kristiina, kes oli nüüd katoliiklane, plaanis mõnda aega oma kandidatuuri ülesseadmist Poola kuninga valimistel. Viimane meessoost Vasa, Poola kuningas Jan II Kazimierz suri 1672. aastal Pariisis. Vaata ka Rootsi riigipeade loend Poola riigipeade loend Dünastiad Rzeczpospolita


text: Sir Peter Mansfield (9. oktoober 1933 London – 8. veebruar 2017 London) oli inglise füüsik, kes sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna (koos Paul Lauterburiga). Peter Mansfield lõpetas 1959 füüsika alal Londoni ülikooli (Queen Mary College) ja sai 1962 samast doktorikraadi. Ta täiendas end kaks aastat USAs Illinoisi ülikoolis ning asus 1964 tööle Suurbritannias Nottinghami ülikoolis. Hiljem oli ta seal emeriitprofessor. Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid magnettuumaresonantsi alal, mis on praegu meditsiinilise diagnostika mitteinvasiivne meetod. 1973. aastal avaldatud töös kirjeldas ta koos kolleegidega magnetvälja gradiendi rakendamist magnetresonantstomograafias. Ta näitas, kuidas signaale saab matemaatiliselt analüüsida. 1976. aastal töötas ta välja täiustatud tehnika, mille abil on kerge ühekorraga piltidega katta terve lõigu. Selle põhjal töötati kümmekond aastat hiljem välja väga kiire piltdiagnostika tehnika. Töökohad 1962 Uurimisassistent füüsikaosakonnas USA-s Illinoisis 1964 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna assistent 1968 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna ülemassistent 1970 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna dotsent 1972 Meditsiiniuuringute Max Plancki instituudi külalisprofessor 1979 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna professor Oma tööde eest on ta saanud arvukalt autasusid, sealhulgas aadlitiitli 1993. Tunnustus 1987 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 2003 – Nobeli meditsiiniauhind 2009 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (füüsika alal) Isiklikku Peter Mansfield oli aastaid abielus Jeaniga ja neil on kaks tütart. Tema hobid olid lugemine ja lendamine. Tal oli kopteri juhtimise luba. Välislingid Foto Saksakeelne elulugu Inglise füüsikud Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid Sündinud 1933 Surnud 2017


Lennart Meri konverentsil laupäeva hommikul esinenud endine Washingtoni esindaja Venemaal märkis, et Vladimir Putini jaoks on saanud ainukeseks eesmärgiks võimul püsimine. Tema tänaseid tegevusi motiveerisid peamiselt 2011. aasta septembris Moskvas toimunud võimuvastased protestid. "Ta sai väga vihaseks. Putinit muserdas, et tema senine strateegia ei töötanud, presidendi toetusnumbrid olid vaid 40 protsendi juures," rääkis McFaul. Ukraina näol tekkis endise saadiku hinnangul võimalus olukorda muuta. "Ja praeguseks on ta kõik panused mängu pannud, ta võitleb natside ja kurjaga. Probleem on aga selles, et natside ja kurjaga ei saa läbi rääkida ja seega on tal käsil igavene võitlus ning ta polegi huvitatud lahendusest," leidis ekssaadik. McFaul kirjeldas, kuidas näiteks USA-s vaadataks maailmas tekkinud probleeme ja tõdetakse, et need vajavad lahendamist. "Putin on aga justkui preester, ta ei vaja lahendust. Ta vajab [probleemi] kogu oma järelejäänud eluks," hindas McFaul. Ta hindas, et samaväärselt vajab Putin Ukrina läbikukkumist. "See tõestaks, et tema [Venemaa] mudel on parem," rääkis McFaul. Konverentsi vestluspaneelide ülekandeid saab Delfist otse vaadata.


(7) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jne ning nende jäägid tuleb koguda nende algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.


source: CulturaX

text: Mul on ema samal nädalavahetusel synnipäev. Vb tulen korra ja ytlen tere, kuna elan seal sama metsaservas aga kas ma pean selle eest maksma ka v? Ma arvan, et osalustasu peaksid ikka need maksma, kes seal ööbivad ja kolm päeva kohal on. Ülejäänutele jääb siis südametunnistuse arvele? Aga miks see üldse "mitteametlik" on? Ma mäletan, et minu esimene ilmumine mingisugusele kokkutulekule oli samuti märtsi kuus ja .... 2 aastat tagasi. Tol korral öeldi selle kohta "para-kevad". [Muudetud: 3-3-2009 Tom] Mitteametlik on ta seetõttu, et sina seda orgunnid. Kui mina orgunniks, siis... Noh, pangem siis esialgu mind kah kirja. Hetkeseisuga on mul see nädalavahetus vaba. Ettekande üle ma veel mõtlen - tulen niisama kõiki lõbustama ja lolli mängima. ; ) Saeveskis olen mitmeid kordi olnud, Vanapaganas aga üldse veel mitte. Plaanin samuti läbi astuda. Mulle jääb koht ka küllaltki kodu lähedale, seepärast öömajakohale ei pretendeeri. Mida huvitavat kaasa võtta? Võiksid võtta selle uraaniumi pulga kindlasti kaasa. Teeks mõned katsed - kas näiteks suudab ka mõne teise objekti radiatsiooni nakatada, kui paar päeva koos sellega on ja näiteks kuidas mõni putuklane elab üle sellega ühes purgis olemise. Järgmine samm on inimkatsed. [Muudetud: 4-3-2009 Tom] 03-03-2009 21:02 Tsitaat: Algselt postitas Tom Võiksid võtta selle uraaniumi pulga kindlasti kaasa. Teeks mõned katsed. /.../ Ooh, härra Geiger-Müller tuleb ka? Siis peab kohe kindlasti tulema. Kas ta meile oma seiklustest räägib ka? Ma ostsin muide iPodi, ta tahab ka seiklustest rääkida, mh! Sellest saabki mu ettekande teema, ma arvan. Tegelikkuses ma veel mõtlen - teen teile meediamonitooringu: vaadatuimad saated jaanuaris ja veebruaris nt. Ooh, härra Geiger-Müller tuleb ka? .... Kui tuleks kaks Saksa füüsikust härrat teispoolsusest, Johannes (Hans) Wilhelm Geiger ja Walther Müller, saaks põnev ja parajalt "para" olema meil... Vahelugemiseks: http://www.chemcool.com/biography/geiger.htm Seda tehnilist poolt ka, kui kedagi huvitab: See-suur-et, radiatsiooniga inimkatsetele me ei lähe, tahtsin öelda. Mitteametlik on sellepärast, et sa selle niimoodi pealkirjastasid. Seda tegid ilmselt sellepärast, et see ei jälgi 3 kuulist rütmi. Või on selline kaval mõte, et lähed lihtsalt ise metsaonni ja kutsud teised ka, samas kui ise korraldad, siis saad ise reeglid teha. Kui Celtic orgunniks, siis oleks see celticu kokkusaamine. Igaüks, kes tahab võib üritusi orgunnida, peaasi, et üldkokkutulekud vastavad üldsuse soovidele (piisavalt vaba olemist ja joomist näiteks). Kui ma tahan siis võin teha parateemalise kokkusaamise, kuhu kutsun oma sugulased ja tuttavad ja nädal enne mainin muuseas, et paraveeblased võivad ka tulla kui tahavad, ja selles poleks ka midagi halba. Natuke üldkokkutulekute koormat muudele kokkusaamistele nihutada pole ka paha. Varsti ei mahu 70 inimest ei nelijärvele ega ühtegi metsamajja ära muidu. 04-03-2009 15:49 Tsitaat: Algselt postitas Thorondor Varsti ei mahu 70 inimest ei nelijärvele ega ühtegi metsamajja ära muidu. Heal juhul saan ka sinna tulla, ninu jaoks uus koht. Kõik sõltub minujaoks ilmast. Siis on vist parem, kui üritus oma identiteediga läheks "uurimisgruppide" alla ja ürituse nimeks saagu "Uurimisgruppide hooaja avamine 09". Paraad ja värgid. K6ik paraadile!! Miks ma kysimärgiga olen? Öömaja ma kyll ei soovi aga kohale tulen kyll Saan ilmselt pakkuda nelja kohta Tartust. Kaks kohta kinni juba, kaks veel vabad. PS. Ise kavatsen lahkuda pühapäeva varajastel hommikutundidel, sellega peab arvestama. [Muudetud: 5-3-2009 Metavo] [Muudetud: 6-3-2009 Metavo] Oot ma nüüd ei saa àru, kuidasmoodi see maksmine käib, kas kohapeal sulas? Ja mis seis söömispoolega on, kas tuleb seljakott konserve täis laduda või on seal ligidal miskised võimalused? No mingit restorani sealt ilmselt ei leia, koht on täitsa metsa sees ja lähimad elumajad kusagil 6 km kaugusel, ma ei tea isegi kas seal keegi elab või mitte. Minu poolest võiks tõesti igaüks oma söömise eest vastutada, viimati seal ainult pliiti ei olnud, sellega peab arvestama. Vee keetmise osas saaksin aidata kui keegi hätta jääb Maksmine kohapeal sulas. Tänu ulatuslikele renoveerimistöödele peaks seal nüüd ka pliit(lisaks kaminale) olema ja ka sooja peaks hästi hoidma. Sellele vaatamata võiks lisaks magamiskotile ka magamisalus kaasas olla. Toidu vajaduse rahuldab igaüks ise. Kui just keegi ei taha viineripirukaid või kringlit jagamiseks kaasa võtta Läheduses asustust (ja poodi) ei ole. [Muudetud: 5-3-2009 Tom] Mina elan kõige lähemal vist Minu juurest on 4km Saeveskini, jala minnes aga ma ei tea palju sealt Vanapagana omani on aga sealt on jalgsi saadud käia küll. Olen ka tulemas, arvatavasti koos Tehnoloogiga. Täpsema tuleku aja, st. kas reedel või laupäeval, panen võimalikult varsti paika, tahaks teid juba üksord oma siladega ka näha. Tsitaat: Algselt postitas drix Kui veel kohti on lööks ka meeleldi kaasa?Transporti pole, kuidas sinna pääseks? Oleneb totaalselt sinu elukohast. 06-03-2009 08:08 Drix, kas viitsiksid veidi kergemeelsetele (näiteks nagu mina ) teha ettekande "olukorrast maailmas" või sellest mehest, kes on kõik need majandussündmused ette ennustanud?


text: Konkurss " Aasta Ehitaja 2010" 1. Eesti Ehitusettevõtjate Liit (EEEL) kuulutab välja konkursi "Aasta Ehitaja 2010". Konkursi eesmärgiks on välja selgitada ehitusjuht , kelle tööle on andnud oma tunnustuse nii tema poolt juhitud ehitusobjekti tellija, arhitekt, projekteerija kui ka omaniku järelvalve teostaja. Konkursi eesmärk on propageerida ehitaja ametit ja tunnustada oma ala parimaid. 2. Konkursi korraldab EEEL, kes kehtestab konkursi reeglistiku, nimetab žürii koosseisu, korraldab žürii tööd, kuulutab välja konkursi tulemused ja annab võitjale üle peapreemia EEEL-i aastalõpukoosolekul detsembris 2010. 3. Žürii võib välja anda ka kuni kaks eripreemiat. 4. Konkursi nominente võivad esitada nii EEEL-i kuuluvad kui ka Liitu mitte kuuluvad ettevõtted ja ehitusobjektide tellijad. 5. Nominendiks kvalifitseerub ehitusjuht, kellel on erialane kõrgharidus ja eelnev projektijuhtimiskogemus. 6. "Aasta Ehitaja 2010" tiitlile võib esitada nii pea-kui alltöövõtu projektijuhte, kelle juhitud ehitusobjekt on valminud ajavahemikul 01.oktoober 2009.- 01.september 2010. 7. Nominente saab esitada kuni 15. Oktoobrini 2010. vastavalt juurde lisatud ankeedile. 8. Täidetud ankeedid tuleb saata kas kirjalikult aadressil Pärnu mnt. 141, 11314 Tallinn või e-posti aadressil eeel@eeel.ee. 9. Žürii koguneb eelvaliku tegemiseks novembris 2010. Lisaks esitatud ankeetide hindamisele külastab žürii võitja väljaselgitamiseks nominentide poolt juhitud ehitusobjekte ja küsitleb ka ehitusobjektide erinevaid koostööpartnereid (ettevõtja,tellija, projekteerija, arhitekt, om.järelvalve)


text: Aed-lõosilm ehk meelislill ehk meelespea (Myosotis alpestris) on kaheaastane taim kareleheliste sugukonnast lõosilma perekonnast. Nimi Aed-lõosilma nimi erinevates keeltes: ladina keeles Myosotis alpestris 'alpi-hiirekõrv' inglise keeles wood forget-me-not 'mets-ära-unusta-mind', alpine forget-me-not 'alpiinne ära-unusta-mind' saksa keeles Alpen-Vergissmeinnicht 'alpi-äraunustamind', Blau-Mäuseöhrlein 'sini-hiirekõrvake' hollandi keeles alpenvergeet-mij-nietje prantsuse keeles myosotis des Alpes hispaania keeles nomeolvides 'äraunustamind' itaalia keeles nontiscordardimè alpino, nontiscordardimè dei boschi rootsi keeles alpin fjällförgätmigej 'alpiiinne ära-unusta mind' horvaadi keeles potočnica mješavina poola keeles niezapominajka alpejska sloveeni keeles planinska spominčica jaapani keeles ノハラワスレナグサ nohara-wasurena-gusa soome keeles alppilemmikki vene keeles Незабудка альпийская leedu keeles alpinė neužmirštuolė Ladinakeelne nimi pärineb F. W. Schmidtilt (1794). Alternatiivne ladinakeelne nimi on Myosotis sylvatica ssp. alpestris Gams (bonnier, 1926). Kirjeldus Kasvab 5 kuni 25 cm kõrguseks, Jaapanis 30 kuni 50 cm kõrguseks. Sageli kasvab tihedate põõsastena. Lehed on ovaalsed ja mõlajad, alumine pool on karvane. Õiekroon on ratasjas, läbimõõt 6-9 mm. Õied on tasased. Õied on intensiivselt eresinised, mõnikord valkjad. Võivad olla ka valged, punakasvioletsed või roosad. Õitseb kevadel ja suvel (aprill kuni september). Levila ja kasvukoht Euroopas kasvab looduslikult Alpides, Apenniinides, Stara planinal ja Püreneedes (alpiinne kasvukoht), Väike-Aasias rohumaal ja metsas. Kasvab ka Alaskal, Jaapanis kõikjal sage. Mägedes kasvab 1500–2800 m kõrgusel. Kasutamine Aianduses loetakse aed-lõosilma püsikuks või kaheaastaseks taimeks. Kevadise aia kaunistamiseks pannakse aed-lõosilmad kokku kirikakarde, aedkannikeste, nurmenukkude ja sibullilledega. Kasvab varjus või poolvarjus, niiskuselembene, eelistab viljakat mulda. Külmakindluse klass on 3A kuni 9A. Külvatakse kevadel või juunist augustini poolvarju, jaotatakse pärast õitsemist. Raske lõimisega muldadel istutatakse kevadel, mujal võib istutada ka sügisel. Isutamisel peaks taimevahe olema 15 cm. Hooldamine seisneb äraõitsenud õite eemaldamises. Sordid 'Indigo' on helesiniste õitega 'Victoria' on sügavsiniste õitega 'Victoria rosea' on roosade õitega 'Bobo Mix' 'Blue Bird' 'Blue Boy' 'Riyal Bleu' Kultuur Aed-lõosilm on Alaska osariigi sümbol. Välislingid Foto Sort "Royal Bleu"; kääbus Foto Foto Karelehelised Eesti kultuurtaimed


Telli turvasüsteem oma ala tippudelt! > Tooted ja teenused > Valvesüsteemid Meilt saab tellida igasuguse mahu ja keerukusega valvesüsteeme, olgu objektiks üksildane suvekodu metsade keskel või tööstuspark linna servas. Elektrooniliste valvesüsteemide paigaldamisega teenis Salalux oma esimesed kroonid juba 1994. aastal, seega valvesüsteemid on meile väga südamelähedased ja kogemustepagas selles osas on tõesti suur. Valvesüsteemi esmane ülesanne on soovimatu ja luba mitte omava isiku objektile sattumise võimalikult kiire avastamine ja sellekohase info edastamine turvafirmasse või vastavale kontaktisikule või lihtsalt käivitada kohapealne häiresignaal. Olenevalt turvasüsteemi suurusest ja riskiastmest tuleb kasutada erinevat turvatehnikat, sest väikesele korterile mõeldud lahendus ei sobi kindlasti suurele pangahoonele ja vastupidi. Meie oleme paigaldatava tehnika kaubamärkide osas teinud aja jooksul oma valikud ja oleme üsna konservatiivsed seda muutma, nii nagu on valvetehnika tootjad ka üleüldiselt väga konservatiivsed uute lahenduste ja uute mudelite kasutusele võtmisel, mis on ka täiesti mõistetav, sest turvasüsteem peab olema äärmiselt töökindel, läbimõeldud, mitte halvatav ja nö peremehele truu. Viimaste aastate kiired arengud telekommunikatsiooni vallas ja inimeste üleüldises suhtumises igasugustesse tehnikaga seotud küsimustesse annavad põhjust ka valvesüsteemide osas asjale palju avatumalt ja lihtsamalt läheneda, kuid õnneks Hiina rämpskaupa liigub selles valdkonnas veel üsna vähe. salalux@salalux.ee


Mis rehvidega sõidate? - Biker.ee foorum Tänane kuupäev on 13 Nov 2019, 00:23 Mis rehvidega sõidate? Lugemata postitus Postitas CB500 » 07 Sept 2004, 13:50 Ajendatuna ühest teisest teemast.. ootaks siia kommentaare oma ratta rehvide kohta, kuidas pidamisega rahul olete, kui palju läbisõitu saate jne. Ise saan natuke muljetada Michelin Hi-Sportidest, hoolimata sellest et mujal maailmas nende kohta 99% ainult üheselt mõistetavaid halbu hinnanguid antakse, ütleks ma et NII sitad nad nüüd ka ei ole.. pidamine on, "harju keskmine" Läbisõitu sain tagumisest 10030km, siis oli üks vale kujuga klaasikild valel ajal vales kohas. Rehv ise oli ka tegelikult enam-vähem otsas. Kummaline see, et esimene on ka peaaegu samapalju kulunud, kasutan vist esipidurit selleks, milleks ta tehtud on.. Üldiselt vii palli süsteemis annaks neile kokkuvõttes hindeks 4- btw, rehvi ma ei põleta ja sõidan kahe ratta peal. Lugemata postitus Postitas spinna » 07 Sept 2004, 14:43 Itaaliaraual oli ostuhetkel all väga korralik jooks Pirellit ( MT 75, kui mälu ei peta). Nüüd olen umbes 7000 km läbi sõitnud ja tagumine kumm on keskelt sile. Esimene kumm on ikka veel heas seisukorras. Libisemise seisukohalt ei oska küll midagi öelda, sest sellist nähtust ei ole asfaldil kohanud. No minu kurvisõidustiil nüüd mingi teab mis agressiivne ei ole kah . Kruusateel loomulikult vibab nagu muudki ümara profiiliga rehvid ja mudas on päris palju tegemist, et püsti püsida. Igatahes üritasin uuesti Pirellit leida, ning osutus üsna kalliks. Seega püüan vist selle hooaja oma tagumise slikiga veel lõpuni venitada ja siis bikeri kaardi abiga hea hinnaga Bridged alla osta. Kokkuvõtteks annaksin oma vaatenurgast vaadatuna Pirellile 5+ aga peale hinnauuringut jätaks 4 . Lugemata postitus Postitas kert » 07 Sept 2004, 17:19 Hiljuti veel oli ees mingi aegunud Bridgestone ja taga Dunlop D207. Kuival asfaldil ei olnud rahul kummagiga, kuigi tagumine sai uuena ostetud (kestis 11 k. km) ja ringrajasõitja just ei ole. Vihmaga oli hea, imelike asju hakkas juhtuma alles lõpupoole, kui keskosa sile. Nüüd on all Pirelli Dragon Supercorsa - soft segu, pooleldi rinka rehv. Kuivalt on võrreldes varasemaga imeline pidamine, vihmaga tuntavalt viletsam. Selle võib muidugi kanda mustrisoonte minimaalse olemasolule, eriti rehvi servadel. Aga rahul olen. Kuuldavasti head ja teistest oluliselt odavamad peaks olema Continentali tsiklirehvid. Eestis on saadadavus veel keeruline, aga võimalik Lugemata postitus Postitas kris. » 07 Sept 2004, 22:18 Dunlop D404 WSW - klassikaline customi-rehv. Ega ausalt öeldes väga palju valida ei ole - ühed vähesed mulle vajalikku mõõtu rehvid mida siinkandis ka valge servaga pakutakse. Tagumisega sõitsin ca 22 000 aga sellest viimased 2-3 tuhat oli ikka juba kurjast ... mustrist polnud enam haisugi kuid nöörideni ikka ka ei läinud. Enam nii ei tee, ausõna Hiljuti viskasin pilgu peale ka esimesele ja ennäe ... sügise sõidud teeb veel ära aga kevadel ka kohe vahetusse. Ehk siis suhteliselt ühtlaselt kuluvad, tagumine ainult veidi rohkem ... Läbisõidust veel ka niipalju et veidi üle poole tuleb Euroopa siledatel teedel kus kulumine märgatavalt väiksem kui meie killustikuga pinnatud asfaldil. Erilise vihmarehviga küll tegemist ei ole aga pole kunagi tundnud et mingist eritiliselt libe oleks, sajus piisavalt sõidetud, nii üksi kui kaksi. Lugemata postitus Postitas puhh » 08 Sept 2004, 00:27 Hetkel Bridgestone BT020 nii ees kui taga. Ei oska täpselt kommenteerids, kuid senise läbisõidu juures võib väga rahule jääda. Hea pidamine nii kuival kui märjal asfaldil. Ostuhetkel olid all Pirelli Dragon (vist veel midagi). Esikumm kestis u 18000 km, tagakumm u 7000-8000 km. Võib samuti rahule jääda. Seejärel kasutatud Metzeler - hmm, Pirelli oli parem. Kasutatud kummiga u 5000 km (vahest nats siia-sinna poole km-d). Kuludes vahetatud kasutatud Bridgestoni vastu. Mis matka ootuses (lükatud järgmisesse aastasse) vahetatud uute vastu. Lugemata postitus Postitas Primo » 08 Sept 2004, 00:55 Kasutatud kummid muretsesin omale: esikumm - 250kr Michelin, tagakumm - 300kr Pirelli Phantom Supersport Läbisõit: tont teab seda, palju nendega vuratud on.Mustrit on piisavalt. Pidamine on hea, eriti Pirelli pidamine märjal asfaltil. Lugemata postitus Postitas Rennes » 08 Sept 2004, 10:10 Ees Mitas C-05, taga Mitas C-02 Läbisõiduks pakun tagmisele miski 1000 - 1500 km. esimene peab kauem Lugemata postitus Postitas Vadi » 08 Sept 2004, 11:07 Bridgestone TW152 taga, TW101 ees, Metzeler MCE Karoo kah aegajalt alla satub Lugemata postitus Postitas tfr » 09 Sept 2004, 01:50 Ees Dunlop SportMax D207, taga D205, kuna vana GSXi 3.5" velje peale sobivas mõõdus D207/D208 lihtsalt pole. Ahjaa, sellega seoses - kui kellegil on mõistliku raha eest 98+ GSX-F tagumist velge müüa, siis on lubatud pakkuda. Lugemata postitus Postitas kahro » 09 Sept 2004, 14:21 Minu CB400'78 veereb Mitas E08-tel. Kruusal ja kuival asfaldil pole paremat talle vajagi. Märga asfalti kardavad mitased rohkem, kui all olnud mezelerid. Porisemates kohtades on enduromuster ikka peajagu üle. Läbisõidu kohta ei oska miskit ütelda, kuna mitased alles tuhat km all olnud. Lugemata postitus Postitas Pafka » 20 Okt 2004, 22:40 Kasutan Bridgestone rehve. Ees BT-001, taga BT-012. Tagarehv üle 4000 km naljalt ei kesta. Esirehv käib mingi 6000 km. Pidamne on äge ja soojaks jähevad need rehvid ka suht kiiresti. Kuna tsikkel on suht võimas, siis kiiret kulumist ei saa Bridgestone rehvidele küll süüks panna. Lugemata postitus Postitas Raitz » 24 Okt 2004, 20:26 Ise oskaks natuke rääkida BT020 st. Kevadel said uued ja värsked alla. Esimene kestis 14500 km. Selleks hetkeks oli ta juba natuke palju kulunud ehk siis mustrit polnud. Tagumine rehv kestab minu sõidustiiliga ~8000 km. Pidamisest kuna BT020 on sport touring rehv, siis erilisi ringrajaomadusi pole sellelt oodata. Samas Sport Touring rattale sobivad nad nagu rusikas silmaauku. Peale kulumise mul ühtegi etteheidet neile pole. Viimased 2000km olen sõitnud HI Spordiga, (sellega, mis CB500 postis klaasikildudega sõbrustas). Pidamine pole päris see, mis BT020 -l Just vihmas ja märjaga on pidamine kehvem ja niiskel asfaldil ületab mu honda väändemoment rehvi pidavuse ääretult kergelt. Samas üllatav on see, et kruusal tundub HI Sport jällegi stabiilsem Lugemata postitus Postitas hannes » 12 Dets 2004, 23:34 Oma kogemused Bridgestone BT 45-ga. Minu sõidustiili juures ei saa pidamise üle kurta, vastu on pidanud mõlemad rehvid veidi üle 7000km ja tunne on selline, et peavad teist sama palju veel. Aga Saksa ajakiri MOTORRAD juuni alguse numbris võrreldi Sport Touring tsiklite rehve. Tootjad ja rehvid olid: Micelin Pilot Road Rehvimõõdud 120/70 ZR 17 ja 180/55 ZR 17 Testiratasteks olid Kawasaki ZRX 1200 R ja Suzuki GSX-R 750. 1. käitumine kurvis 2. käitumine märjal 3. kulumine kurvis Tulemused:\t1\t2\t3 Avon\t7\t7\t2 Bridgestone\t3\t6\t1 Continental\t6\t1\t6 Dunlop\t5\t4\t7 Metzeler\t1\t2\t5 Michelin\t2\t2\t2 Pirelli\t3\t5\t4 Need numbrid tähistavad siis kohti 1.-7. 1. kõige parem ja 7. kõige kehvem. Äkki on abiks sõbrale uute jalavarjude soetamisel. Iseasi, kas just selliseid meil varnast võtta on. Tellida peaks vist kõiki saama. Lugemata postitus Postitas kalle » 17 Dets 2004, 00:35 Ma ei saa hästi aru, kuidas BT020 kohati nii vähe kestab. Olen lugenud tunduvalt suurematest läbisõitudest. Tundub, et vahe meiel ja euroopas rehvide kulumisel on kohati isegi üllatavalt suur. enda kogemused räägivad ka seda keelt. Kes teeb matkasõite ja hindab kestvust, võin soovitada Bridgestone Exedra G547-G548 rehve. Läbisõidud on vägagi eeskujulikud. Soovitaks pöörata tähelepanu sellele, et antud rehv on diagonaal ja rediaaliga paari vahetamine nõuab tähelepanu. BT45 on ka muide diagonaal, see tuleb paljudele üllatuseks, nagu olen kogenud. G547(esi)-G548 (taga) rehvi üllatav omadus on see, et vaatamata oma teoreetiliselt tunduvale jäikusele võrreldes radiaalrehvidega ei saanud ma ratta käitumises ja kurviomadustes palju vahest aru võrreldes Dunlop Sportmax Touring D205 rehvidega, mille jooksu enne Bridgesi läbi sõitsin. Dunlopi puhul on tegu tunduvalt sportlikuma (radiaal) rehviga. Tuntav vahe on rehvide soojenemisel ja kes peaks kasutama G547-548 rehve, soovitaks need soojaks sõita, kui aktiivsem sõit plaanis. G547-8 probleemiks on vähene mõõtude valik. Valikus on enamus mõõdud mõeldud spetsiaalselt mõnedele ratastele ja laialdaselt paljudele ei pruugi Läbisõitudest ka..ratas siis ST1100 tangitud kaal u 312kg, rehvi mõõdud 110/80-18 ees ja 160/70-17 taga. Sõidustiil nagu ratta iseloom, ehk nö sport touring. Rehvide kulumist on suurendanud Survivali koolituste läbiviimisel ja harjutssõitudel tehtud korduvad pidurdusmanöövrid. Exedra G547 esirehvi läbisõiduks kujunes 33150 km Exedra G548 tagarehv..esmane proov 17300km, teine kord sai rohkem euroopat sõidetud ja vahe on siin kohe näha. Järgmise rehvi läbisõiduks on siiani kujunenud 20800km ja arvan, et jätkub veel 2-3000km. Dunlop D205 läbisõidud ka Esirehv-läbisõit u 19500km Tagarehv-läbisõit u 14500km Dunlopid oli rattal all, kui minu kätte tuli ja hinnanguliselt mõlemad korraga vahetatud ja päris uued. Läbisõidud on pärast seda minu enda sõidetud. Hetkel veel taga all oleva G548 kavatsen paaris lõpuni sõita kasutades esirehviks BT45-te. Peale seda, kui tagarehv on lõpus, proovin ehk ise ka paari BT 020 rehve ära. Lugemata postitus Postitas spinna » 17 Dets 2004, 08:38 Küsimus Kallele - > kas see suur läbisõit, eriti tagarehvi puhul, tähendas kulumist nö "trahvipiirini" või läksid viimased tuhanded km juba keskelt täiesti sileda rehviga? Lugemata postitus Postitas kalle » 17 Dets 2004, 09:14 Tagarehvide puhul lugu nii, et Dunlopi võtsin alt ära, kuna küljed olid siledad. Keskjoont oli alles veel 1,5mm. Sellel rehvil ei tohiks olla külgedel ja keskel eri jäikusega segu, aga nii see läks, krt ma ei tea, kus ma need küljed siledaks sain. G548 Exedra tagarehvil sõitsin keskojoone maha, aga selle lõpu vormistamiseks ei läinud: >või läksid viimased tuhanded km juba keskelt täiesti sileda rehviga? ütleme nii, et u 700km läbisõidust maha ja oleks veel mahtunud seaduse sisse. Viimase lõpu "vormistamiseks" vaatasin ilusat kodumaad ühel laupäeval 1000km jagu. Hetkel veel all olev tagarehv G548 on sõitnud niisiis 20793km ja keskjoone sügavus u 2mm. Lugemata postitus Postitas Aatomik » 17 Dets 2004, 09:24 Kas tõesti kallutasid nii palju või sõitsid liiga väikese rehvirõhuga/suure koormaga? Lugemata postitus Postitas hannes » 17 Dets 2004, 09:50 Dunlopi võtsin alt ära, kuna küljed olid siledad Ka see ülalmainitud test väidab, et Dunlop kurvis ehk siis külje pealt väga kiiresti kulub. Seda see 7 seal kolmandal positsioonil Dunlopi nime järgi tähendab. Pole küll täpselt sama rehv, aga Sport Tourig otstarbeline siiski. Ja Bridgestone väga kauakestev on (1) Lugemata postitus Postitas kalle » 17 Dets 2004, 10:02 rehvi küljed olid kulunud laias ulatuses, st et neid vale rehvirõhuga siledaks sõita oleksin pidanud sõitma vist täiesti tühjalt...ma vist oleks seda märganud;-) rehvirõhud tegelikult 2,3-2,5 ees ja 2,7-2,9 taga. Dunlop reageeris rehvirõhu alandamisele 2,9 lt- 2,7 peale ühtlasema kulumisega. 2,9-ga kippus algul veidi kanti kuluma. G548 kulub ilusa profiiliga ka 2,9 juures..hoian siiski 2,7 kandis. Lugemata postitus Postitas taavik » 17 Dets 2004, 16:06 Just eile kruvisin nii ette kui taha uued bridgestone battlax bt020 alla, enne oli ees mingi dunlop ja taga michelin, pidamine oli enam vähem aga uute kohta niipalju, et tagaumise muster on küll vaga huvitav, nagu suured vaod jooksevad diagonaalis ebakorrapäraselt, huvitav kui hästi nad siis vett välja viskama hakkavad, kas kellelgi on kogemusi? Lugemata postitus Postitas Credo » 17 Dets 2004, 17:12 olen sõitnud sellistega. päris head on. vihmas eriti ei julgenud katsetada, kuid kiirtee peal paduvihmaga 160-180'ga oli väga bueno. praegusel on mingid dunlopid all mis niiväga vihma ei armasta küll aga üllatavalt head külma ja kuiva ilma tingimustes (mida ei saa küll alati bt020 kohta öelda). Lugemata postitus Postitas mega1 » 17 Dets 2004, 17:41 Enne Dunlop D207 need pidavat pool racing kummid olema praegu Michelin Pilot Sport veel ei oska öelda aga tundub et käib kah. Lugemata postitus Postitas paarn » 15 Jaan 2006, 16:55 Kogemus Bridgestone BT 45 - ga. Pidamise kohta ei oska midagi halba öelda, touring rehv, seega ei midagi erilist tõenäoliselt. Aga kulumiskindlus on hea, tagarehvi 2-3 mm mustriga keskjoonel sõitsin 8000 km, siis olid niidid väljas. Ei oleks uskund et saan terve suve ära soita, aga sain. Esirehvil oli suve alguses ca 5 mm mustrit, pärast 8000 kilomeetrit oli ca 1 mm veel järel. Ratas oli muidugi kerge ja nõrk, GS 500, aga arvan, et Bridgestone BT45 on hea kulumiskindlusega rehv. Esi ja tagarehv BT45: Lugemata postitus Postitas Rein » 15 Jaan 2006, 20:01 Mul BT 45 Yamaha FJ 1200 ga sõidetud kusagil 4000 kanti, aga suht kulunud samas. No ratas ka raske, ise ka raske, ja tuuri sai ka ikka üsna tihti antud südamest. Aga kui palju otse sõites liikumiskiirus mõjutab rehvi kulumist? Lugemata postitus Postitas rix125 » 15 Jaan 2006, 22:32 Mu suzu GS ́il on Heidenau rehvid (Neeme juurest ostetud) ja tundub et pidamine on päris hea. Olen sõitnud nii kruusal, liivas kui asfaldil ja saab igalpool ilusti hakkama. Liitunud: 02 Dets 2003, 11:47 Asukoht: Tallinn / XRV750 Lugemata postitus Postitas Erz » 16 Jaan 2006, 17:07 Nüüd sai siis marki vahetatud - uueks väljavalituks osutus Mezeler Karoo Prooviks siis ka nupprehvi ja kuidas eestis vastupeab. Hetkel all Britsu ja igatpidi mitte rahul rehviga, kuna sõitsin jahedate ilmadega (alla 10'C) siis kuidagi ei tahtnud soojaks minna ja pidevalt selline tunne nagu libiseks. Samas sooja ilmaga nig kuiva asfaldiga ei ole probleeme. Kui tagasi enduro rehvi peale läheb tuleb jällegi midagi uut proovida:) Erti aka Erz Honda AT RD07 Lugemata postitus Postitas hannes » 21 Mai 2006, 08:38 MOTORRAD jälle sporttouring rehve testinud. Seekord testiti käitumist kurvis ja märjal teel. Kulumist ei testitud. Test toimus Kleber'i testrajal lõuna-Prantsusmaal. Testrattaks oli Yamaha YZF-R6. Seda põhjusel, et testiti ka sportrehve ja oleks võrdlusmoment sprttouring rehvidega. Tulemused (kohad: käitumine kurvis, käitumine märjal rajal, üldkoht, sulgudes paari keskmine hind Saksas) Avon Azaro 7 7 7 (237EUR) Bridgestone BT020 6 6 6 (232EUR) Continental Road Attack 1 4 3 (247EUR) Dunlop D220ST 4 5 4 (278EUR) Metzeler Roadtec Z6 1 2 1 (221EUR) Michelin Pilot Road 5 3 4 (153EUR) Pirelli Strada 3 1 2 (228EUR) Äkki on uute jalavarjude soetamisel abiks. Sportrehvide testi tulemused on ajakirja järgmises numbris, mis ilmub 26. mail ja jõuab minuni u. nädal hiljem. Lugemata postitus Postitas OWL » 21 Mai 2006, 10:55 millist universaalset rehvi suurele endurole eelistate? Lugemata postitus Postitas OWL » 02 Juun 2006, 17:29 kas kellelgi on kogemust rääkida HEIDENAU rehvide kohta?


kolledž, õpilane, võluv, ahvatlema, ahvatlev, tightpussy, collegegirl, ülemeelik, ratsutamine, süütu, sõbranna, tihe tuss


8) suurjäätmed;


text: Asudes mugavalt Bali's, on favehotel Bypass Kuta suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Paiknedes vaid 2 Km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Graha Asih Hospital, Rumah Sakit Umum Graha Asih, Supernova, läheduses. Lihtsalt öeldes - kõik teenused ja mugavused, mida ootad Aston International'lt, on võrreldavad Sinu oma kodu mõnudega. Parkla, baar, toateenindus, concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja), WiFi on vaid mõned võimalustest, mis tõstab favehotel Bypass Kuta esile teiste linna hotellide seast. Favehotel Bypass Kuta on koduks 160-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu laud, konditsioneer, kohvi/teekeedukann, istumisala, satelliit/kaabel TV. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad spaa, bassein (lastele), massaaž, välibassein, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Bali's, tee favehotel Bypass Kuta'st oma asenduskodu. Nyepi Religious Day Please be informed that Bali island celebrates Nyepi (Silent) Day each year on below dates. The Nyepi (Silent) Day is a day of absolute silence throughout the island. No outdoor activities are allowed including check in and check out from hotels. March 23, 2012 | March 12, 2013 | March 31, 2014 | March 21, 2015 | March 9, 2016 | March 28, 2017


text: Mitme aadressi otsinguks sisesta otsisõnad ja vajuta peale iga sõna sisestamist klahvi "Enter" Sisesta otsingusse täpne aadress. Võimalik on otsida ka kohanimede järgi. Kui lisad otsingusse võtmesõnu, kasuta selle all avanevat rippmenüüd otsingu täpsustamiseks. Kui valite otsingus nii piirkonna kui ka linnaosa, näiteks "Tallinn" ja "Põhja-Tallinn", siis kuvatakse teile tulemused kogu Tallinna kohta, mille hulgas on ka "Põhja-Tallinn". Kui valite otsingus "Tallinn, Põhja-Tallinn", saate tulemused üksnes "Põhja-Tallinn" kohta Kiirotsinguks vajuta pärast soovitud otsingusõna sisestamist "Enter" klahvi. Kuigi laias plaanis hakkab kinnisvaraturg stabiliseeruma ja hinnakasv peatuma, ei näita rahunemise märke veel uusarenduste rajamine. Ainuüksi augustis ... Rahandusministeeriumi prognoosi järgi kasvab Eesti majandus tänavu 0,5 protsenti ja 2015. aastal 2,5 protsenti. Majanduskasvu toetab ennekõike sisetarbimine. ... Alates tänasest on riigiportaalis eesti.ee avatud siseministeeriumi tellimusel valminud maa järelmaksunõuete infosüsteem, mis võimaldab maareformi ... Tallinna keskturu juhataja Rein Leemeti sõnul peaksid keskturu kinnistu täpsemad arendusplaanid selguma septembris, kuid turg kesklinnast kuskile ära ... Välisministeerium leidis enampakkumisega oma Kiievi Volodõmõrka kinnistule ostja, kuid seoses praeguse olukorraga Ukrainas on tehingu vormistamine ... FTR Consultants OÜ soovib Hispaania investorite toel rajada Haapsallu kuni 200 miljonit maksva andmekeskuse, kirjutab Lääne Elu. FTR Consultantsi omaniku ...


Krjemelik Fucks Lubava - Pics & Movies Galleries - Here Keyhole Videos Related searches: Krjemelik And Lubava , Krjemelik ( ) , Krjemelik And Izida , Krjemelik Bangs Viktoria , Krjemelik Lubava And Pampushka , My18teens , Karolina And Kryspin ) , Cum Teenburg , 18stream Hana , Krjemelik And Krasna , Teenburg Com ) , Krjemelik Fucks Lubava Again , 18stream Celina ( ) , Pampushka Krjemelik And Lubava Allowed Peter To Film Them ... URL: http://teenburg.com/galleries/video3/311?nats=OTI6Mjox,0,0,0,411 ) , Pampushka Home


text: Kiviaeg on muinasaja periood enne metallide töötlemise leiutamist, mil inimesed valmistasid tööriistu (parema tehnika puudumisel) enamasti kivist. Kivi, mida tööriistade valmistamiseks kasutati, võis olla tulekivi, obsidiaan, mõni kiltkivi või mõni kristalliline kivi. Kiviaeg on palju pikem kui kõik teised inimkonna ajaloo perioodid ning selles osalesid mitmed inimese bioloogilised liigid. Kiviaja alguseks loetakse tavaliselt hetke, mil inimese tehnika ületas šimpansi oma. Kiviaja kronoloogilised piirid ei ole üheselt kindlaks määratud. Nad on vaieldavad ja sõltuvad piirkonnast, millega on tegemist. Üldiselt siiski arvatakse, et kiviaeg algas 2 kuni 5 miljonit aastat tagasi. Kiviajale järgnes pronksiaeg, mille vältel said tavaliseks pronksist tööriistad. Üleminek pronksiajale leidis aset 6000 kuni 2500 eKr. Termin "kiviaeg" pärineb kolme perioodi süsteemist. Tänapäeval jaotatakse kiviaeg paleoliitikumiks ehk vanemaks kiviajaks, mesoliitikumiks ehk keskmiseks kiviajaks ja neoliitikumiks ehk nooremaks kiviajaks. Nendel on omakorda alajaotused. Kiviaja alajaotuste kronoloogia on piirkonniti erinev. Perioodid maailmas Paleoliitikum Paleoliitikum ehk vanem kiviaeg algas umbes 2,4 miljonit aastat tagasi, kui ilmusid esimesed kindla funktsiooniga kivist tööriistad, mis valmistati kildude maharaiumise teel. Tööriistade valmistajateks olid inimlased Homo rudolfensis ja Homo habilis. Mesoliitikum Mesoliitikum ehk keskmine kiviaeg algas koos Maa kliima tunduva soojenemisega pärast viimast jääaega üle 12 000 aasta tagasi. Mesoliitikumile on iseloomulikud kivitööriistade kõrge kultuur (nende vorm oli põhijoontes samasugune nagu praegustel tööriistadel) ning kalapüügi areng. Mõned uurijad paigutavad mesoliitikumi paleoliitikumi koosseisu. Neoliitikum Neoliitikumi ehk uuema kiviaja tunnuseks peetakse tavaliselt põlluharimise ja karjakasvatuse arengut, mis algas üle 12 000 aasta tagasi Lähis-Idas (neoliitiline revolutsioon). Lähis-Idas, Egiptuses, Hiinas ja Induse jõe orus hakkasid moodustuma ka esimesed riigid. Perioodid Kesk-Euroopas Paleoliitikum kestis Kesk-Euroopas ajavahemikus 600 000 kuni 10 000 aastat eKr. Tegeldi küttimise ja korilusega. Mesoliitikum jääb ajavahemikku 10 000 kuni 5000 eKr. Kütid-korilased kasutasid rafineeritud tööriistu, näiteks vibu ja noolt. Arenes kalapüük. Neoliitikum jääb ajavahemikku 5000 kuni 1800 eKr. Tegeldi põlluharimise ja karjakasvatusega. Neoliitikumi sisse arvatakse ka vaseaeg eneoliitikum. Perioodid Eestis Mesoliitikum kestis Eestis Valter Langi ja Aivar Kriiska järgi 9000 kuni 4900 eKr ja neoliitikum 4900 kuni 1800 eKr. Eesti kiviaja uurijaid on Aivar Kriiska. Kiviaja lõpp Tavaliselt arvatakse, et Lähis-Idas ja Kagu-Aasias lõppes umbes 6000 eKr, ülejäänud Aasias ja Aafrikas ning Euroopas umbes 4000 eKr. Ameerika tsivilisatsioonid jäid kiviaja tasemele kuni ajani 2500 eKr. Tehnika Relvade, tööriistade ja muude esemete valmistamiseks osati kiviajal kasutada põhiliselt kivi, puitu, loomaluid, nahka ja savi. See aga ei tähenda, et kiviaja kultuurid oleksid olnud primitiivsed. Kiviajal leiutati näiteks tööriistade sihipärane töötlemine ja täiustamine rõivastus ja kokakunst riik ja õigus muusika ja kujutav kunst küttimine, kalapüük, põlluharimine, karjakasvatus ja niisutus arhitektuur ja matemaatika keel, kiri ja kool esivanemate kultus ja rahvausund paadi- ja laevaehitus ning meresõit Vaata ka Lõuna-Aasia kiviaeg Kunda kultuur Megaliit Kirjandus Valter Lang, Aivar Kriiska. Eesti esiajaloo periodiseering ja kronoloogia. – Eesti Arheoloogia Ajakiri, 2001, 5, 2, lk 83–109. Välislingid Põhjalikult kiviajast, eriti paleoliitikumist paleoliitilise taide taustana


Bangalor – Vikipedii Bangalor (Bengaluru) Bangalore (angl.) Eläjiden lugu (2011) 8 425 970[1] ristitud Pind 741 km2 Pämez' B S Satjanarajana[2] Telefonkod +91-80 Bangalor (kann.: ಬೆಂಗಳೂರು, angl.: Bangalore) om sur' lidn da administrativine keskuz, se om Indijan suves. Lidn sijadase Dekan-mägitazangištos, Karnatak-štatan longibokas, sen pälidn. Toine lidnan nimi, Bengaluru, om oficialine nimi vaiše štatan südäimes. Vl. 2011 koumanz' ristitištol (8 425 970 ristitud) da videnz' aglomeracijan surudel (8 499 399 ristitud)[3] Indijas. Bangalor om üks' kaikiš pigembiš šingotesen lidnoišpäi Azijas. Se om kaikiš järedamb tedon da tegimišton keskuz valdkundas, kudambas pästtas mašinoid, elektroladimid, ladimid telekommunikacijan täht. Lidnas om korged kaičendtegimišt da aerokosmižtegimišt. Sen ližaks, Bangalor paksus nimitadas «Indijan olasižeks alangištoks», sikš miše täs om äi infotehnologižid kompanijoid. Tedoaluskundoiden keskes oma Bangaloran universitet, Indijan tedoiden institut da Aeronavtikan nacionaline laboratorii. Vspäi 1996 rahvahidenkeskeine aviatehnikan «Aero Indii»-ozutelend oleškeleb Bangaloras kerdan kahtes vodes, sidä vedas Indijan kaičendministrusen da il'mvägiden abuiš. 2 Municipaline tobmuz Bangalor sijadase korktusel 920 metrad meren pindan päl. Lidnan tobj pala om Bangalor Urban-rajonas (Bangalore Urban), sen küläümbrišt — Bangalor Rural-rajonas (Bangalore Rural). Štatan ohjastuz sijadase Bangalor Rural-rajonan erigoittud mas, nügüd' se om Ramanagaram-rajon. Bangaloran sijaduz om tazoine tarh, no pen' mägisel'g läbitab keskuzfartaloid pohjoižespäi suvehesai. Ei ole surid vezištoid lidnas, om vaiše severz'-se uitod. Arkavati- (Arkavathy) da Pennar- (Penner)-jogiden niškad oma Nandi-kukhiš, se om 60 km lidnaspäi pohjoižhe. Bangalor sijadase ülüsel, sen tagut lidnan klimat om lujas pehmed kaiken voden aigan, hot' kezal räkäd päiväd-ki oma. Sezonmussonad reguliruiba sädegiden mär, ned puhuba valdmerespäi kuivmale ehtbokaspäi, a mugažo vastpolin. Räkiden kuiden aigan samaldub paksus, se kucub ližavezid da elektrusen andmižen keskustoid. Municipaline tobmuz[redaktiruida | redaktiruida purde] Vidhana Soudha — Karnatakan käskusenandajan suiman ištmižsija Bangaloras. Rahvahan tobmuz Bangaloras ezitase municipalitetal, sen nimituz — Bruhat Bengaluru Mahanagara Palike (BBMP, Greater Bangalore Municipal Corporation). Municipalitet om formiruidud vl. 2007 enččen «Bangalor Mahanagara Palike»-municipalitetan 100 administrativižiš rajonoišpäi. Sen ližaks se nügüd' kogoneb 8 lähelišt lidnannevondištod da 110 küläd. Vl 2012 Elektronine lidn (Electronics City) ližazihe Bangalorha. Bangaloran lidnannevondišt om käskusenandai tobmuz. Se kogoneb deputatoid, kudambad nimitadas «korporacijan ühtnikoikš», niid valitadas kaiken rahvahan änestusel. Deputatoiden valdatusiden strok om 5 vot. Parlament kogoneb 250 ristitud, üks' ristit lidnan kaikuččes administrativižes rajonaspäi (198) da 52 tošt (parlamentan da štatan käskusenandajan suiman ezitajad). Lidnan pämez' da lidnannevondišton ezimez' mugažo otaba radsijid valičendoiden satusen mödhe. ↑ Provisional Population Totals. Cities having population 1 lakh and above. / Census of India 2011 (censusindia.gov.in). (angl.) ↑ Law and order tops new chief Mirji's list. — The Times of India, Bangalore (articles.timesofindia.indiatimes.com). — 3 May 2011. (angl.) ↑ Census of India 2011 (censusindia.gov.in): Provisional Population Totals. Urban Agglomerations/Cities having population 1 lakh and above. (angl.) Bangalor-municipalitetan oficialine sait (bbmp.gov.in). (angl.) Bangalor Vikiaitas Purde - "https://vep.wikipedia.org/w/index.php?title=Bangalor&oldid=94324" Karnatakan lidnad Nece lehtpol' toižetadihe 6. eloku 2017, aigal 13:29.


ГАЗ 52-04/ТВГ-15М Eksponaat nr.: 436 Väljalaskeaasta: 1977 Šassii No: 0282001 Tehase nimetus: Gorki Autotehas (Горьковский автомобильный завод) Riik: Gorki, Vene NFSV, NSVL Soetatud: Mustvee Linnavara OÜ (deponeeritud) (28. märts 2017) Päeviku sissekanne: #5870 Gorki Autotehas (Горьковский автомобильный завод) Otsus Gorki autotehase rajamiseks Nižni Novgorodi lähedale võeti Üleliidulise Rahvamajandusnõukogu poolt vastu 4. märtsil 1929. aastal, ehitustöid alustati 1930. aasta 2. mail ja 1932. aasta jaanuaris alustati seal Ford-A ja Ford-AA jooniste järgi sõiduauto GAZ-A ja veoauto GAZ-AA tootmist. Peatselt järgnesid mitmesugused modifikatsioonid GAZ-AA baasil: 1933. aastal autobuss GAZ-03-30, 1934. aasta lõpul kolmeteljeline veoauto GAZ-AAA, veidi aja pärast järgnes kallur GAZ-410. Sanitaarauto GAZ-55 tootmine algas 1937. aastal. Veel väärib nimetamist gaasigeneraatorauto GAZ-42. GAZ-A baasil aga töötati välja täismetallkabiiniga ja metallist veoplatvormiga pikap GAZ-4 kandevõimega 500 kg, selle tootmist alustati 1933. aastal. 1935. aasta 17. aprillil valmis tehase 100000. auto, milleks oli GAZ-A. Seega, esimesena Nõukogude Liidus omandati Gorkis Ameerika spetsialistide abiga autode konveiertootmine. Sõiduauto GAZ-M1 (tuntud ka hüüdnime "Emka" all) tootmist alustati 1930.-te aastate lõpul. Viimase neljarattaveoline modifikatsioon kandis margitähist GAZ-61. Toodeti ka GAZ-M1 baasil pikapit GAZ-415. Teise maailmasõja perioodil tuli ümber orienteeruda sõjatehnika valmistamisele. Töötati välja ja valmistati tootmiseks ette neljarattaveoga sõiduautod (tänapäevases mõistes maasturid) GAZ-64 ja GAZ-67, soomusautod BA-64, BA-64B, tankid T-60 ja T-70. Gorki autotehase sõjajärgse perioodi toodangust väärivad märkimist eelkõige veoauto GAZ-51 ja sõiduauto GAZ-M20 "Pobeda". Legendaarne GAZ-51 püsis konveieril 29 aastat! Selle aja jooksul loomulikult moderniseeriti teda korduvalt. Kui auto esimestel väljalasetel oli seoses sõjajärgse aja metalli defitsiidiga pooleldi puidust kabiin, siis hiljem mindi üle täismetallkabiinile. Järgnevatel aastatel tehti auto konstruktsioonis veel rida suuremaid või väiksemaid muudatusi ning auto hilisemad väljalasked kandsid margitähist GAZ-51A. GAZ-51 baasil toodeti rida mitmesuguseid modifikatsioone, millest märkimist väärivad neljarattaveoline veoauto GAZ-63, kallur GAZ-93, sadulveok GAZ-51P. Esimene partii sõiduautosid GAZ-M20 "Pobeda" valmis 1946. aasta juunis ja tegu oli Nõukogude autotööstuse esimese kandekerega sõiduautoga. (järgneb) eriotstarbeline ГАЗ-52-04/ТВГ-15М


Riigiduuma kutsus taas Lužkovi Stalini piltide osas mõistusele(46) Venemaa riigiduuma spiiker ja võimupartei Ühtne Venemaa ülemnõukogu esimees Boriss Grõzlov soovitas tungivalt Moskva linnapeal Juri Lužkovil muuta linna Stalini portreedega kaunistamise osas meelt. Moskva linnapea Juri Lužkov on otsustanud kaunistada 9. mai võidupüha pidustusteks linna Nõukogude Liidu tollase juhi Jossif Džugašvili-Stalini suurte plakatitega, milledel selgitatakse Stalini rolli ja tähtsust Suures Isamaasõjas saavutatud võidus, teatab Interfax. „Juri Mihhailovitš Lužkov peab oma otsuse üle vaatama. Ta pole ajaloolane, vaid linna juht," ütles Grõzlov reedel ajakirjanikele. Vene juhtivaid inimõiguslaste organisatsioone - ühendus Memorial lubas aga tuua Lužkovile vastuseks 9. mai juubelipidustusteks Moskva linnatänavatele stalinliku režiimi kuritegudest jutustavad plakatid. „Võimude kavatsust täita pealinna tänavad timuka portreedega tuleb hinnata kui poliitilist provokatsiooni, kui stalinistide järjekordset „ehk läheb läbi?"- katset," ütles üleeelmisel nädalal inimõiguste büroo direktor ja Ühiskondliku Koja liige Aleksandr Brod. Palvega kaunistada pealinn suure juhi portreedega on linna- ja föderaalvõimude poole korduvalt pöördunud pensionärid ja erinevate veteranide organisatsioonide esindajad. Stalini kujutisi pole sellistel puhkudel kasutatud aastakümneid.


Välisminister Pentus-Rosimannus avaldas ohvriterohke Aasia maavärina pärast kaastunnet(46) Välisminister Keit Pentus-Rosimannus avaldas kaastunnet Nepali välisministrile Mahendra Bahadur Pandeyile, India välisministrile Sushma Swarajle ja teistele regiooni riikidele seoses tugeva maavärinaga, mille tagajärjel on hukkunud üle tuhande inimese. „Avaldan sügavat kaastunnet hukkunute lähedastele ning kõigile, keda see kohutav loodusõnnetus puudutab,“ sõnas välisminister Pentus-Rosimannus. „Oleme sel raskel ajal mõttes teiega,“ lisas ta. Viimastel andmetel on tugeva maavärina tagajärjel hukkunud Nepalis üle 1100 ja Indias 36 inimese. Maavärina kese asus Nepali pealinnast Katmandust 80 kilomeetrit loodes. Tihedalt asustatud Katmandu orus elab ligi 2,5 miljonit inimest. See leht on trükitud DELFI internetiväravast Aadress http://www.delfi.ee/archive/article.php?id=71329265


text: FOTOD ja VIDEO: Kreeka võimud alustasid Idomeni pagulaslaagri tühjendamist Makedoonia piiril - Delfi FOTOD ja VIDEO: Kreeka võimud alustasid Idomeni pagulaslaagri tühjendamist Makedoonia piiril Kreeka võimud alustasid teisipäeval koidu ajal operatsiooni Makedoonia piiril Idomenis asuva riigi suurima mitteametliku pagulaslaagri järkjärguliseks tühjendamiseks. Ligipääs piirkonda blokeeriti ja kohale saadeti üle 400 märulipolitseiniku. Kreeka valitsuse pressiesindaja pagulaskriisi küsimustes Giorgos Kyritsis ütles esmaspäeval, et politsei ei kasuta jõudu ning operatsioon peaks kestma umbes nädal kuni kümme päeva, vahendab Associated Press. Esimesed bussid lahkusid Idomenist üle kahe tunni pärast operatsiooni algust ning suundusid uude pagulaslaagrisse Kreeka suuruselt teise linna Thessaloniki lähedal. Vägivallast teateid ei ole. Idomeni laagris on hinnanguliselt 8400 inimest, sealhulgas sadu lapsi, peamiselt Süüriast, Afganistanist ja Iraagist. Tipphetkel, kui Makedoonia piiri Kreekaga sulges, oli laagris üle 14 000 inimese, kuid nende arv on kahanenud pärast seda, kui inimesed mõistsid, et piir on suletud ja hakkasid vastu võtma valitsuse alternatiivsete peatumispaikade pakkumisi. Idomenis elatakse peamiselt väikestes telkides põldudel ja raudtee ääres ning suuremaid telke on üles pannud abiorganisatsioonid. Kreeka võimud on saatnud laagrisse koristusmeeskondi ning toonud kohale ajutised tualetid, kuid tingimused on sellest hoolimata väga halvad. Kreeka politsei ja teiste ametkondade teatel viiakse Idomeni laagri elanikud vastvalminud ametlikesse laagritesse.


text: Aleksander VIII, ladinapäraselt Alexander VIII (Pietro Vito Ottoboni, 22. aprill 1610 – 1. veebruar 1691) oli paavst aastatel 1689–1691. Ta oli 241. paavst. Pietro Vito Ottoboni sündis Veneetsias kantsler Marco Ottoboni ja Vittoria Tornielli üheksalapselise pere noorima lapsena. Ta õppis Padova ülikoolis õigusteadust. Andeka õpilasena sai ta juba 17-aastaselt 1627. aastal doktorikraadi. Hiljem sai ta kohtunikuna tuntuks õiglaste otsuste langetajana. 1655–1689 osales kardinal Ottoboni 5 konklaavil, kuuludes Squadrone volante fraktsiooni ja Zelanti fraktsiooni. Ametid 1630–1638 Sigantura gratiae referent 1638–1640 Terni kuberner 1640–1641 Rieti kuberner 1641–1643 Spoleto kuberner 1643–1652 Rota Romana audiitor 1651 Padova kanoonik 19. veebruar 1652 – 1. detsember 1681 kardinalpreester 12. märts – 15. november 1660 San Salvatore in Lauro kardinalpreester 7. detsember 1654 – 9. juuni 1664 Brescia piiskop (pühitseti 27. detsembril 1654) 15. november 1660 – 13. september 1677 San Marco kardinalpreester 1664 Vangadizza abt 1667–1669 paavsti datarius 1676–1689 Rooma suurinkvisiitor ja Rooma inkvisitsiooni sekretär 13. september 1677 – 8. jaanuar 1680 Santa Maria in Trastevere kardinalpreester 8. jaanuar 1680 – 1. detsember 1681 Santa Prassede kardinalpreester 1. detsember 1681 – 15. veebruar 1683 Sabina kardinalpiiskop 15. veebruar 1683 – 10. november 1687 Frascati kardinalpiiskop 10. november 1687 – 6. oktoober 1691 Porto e Santa Rufina kardinalpiiskop Kardinalide kolleegiumi asedekaan 1689. aasta konklaav Aleksander VIII valiti paavstiks 6. oktoobril 1689 Vatikani paavstipalees ja krooniti 16. oktoobril kardinal Francesco Maidalchini poolt. Ta võttis paavstiks saades nime Aleksander III järgi. Aleksander VIII oli paavstiks saades 79-aastaselt vanim paavst pärast Clemens X-t. Hiljem pole ükski paavst nii kõrges eas valituks osutunud. 23. augustist 6. oktoobrini 1689 toimunud konklaavi viimases voorus osales 51 kardinali. Esimest korda ajaloos saatsid Saksa-Rooma keiser ja Prantsusmaa kuningas konklaavile erakorralised suursaadikud. Hispaania pani kardinal Francesco Lorenzo Branciati di Lauro valimisele paavstiks veto. Välispoliitika Suhted Prantsusmaaga Aleksander VIII ajal jätkus vaidlus Prantsusmaa kuningaga regaaliõiguse ja asüüliõiguse üle. Louis XIV tagastas paavstile 1688 vallutatud Avignoni ja Venaissini, Aleksander VIII tunnustas omakorda markii Henri Charles de Lavardini Prantsusmaa suursaadikuna ja pühitses kardinaliks piiskop Toussaint de Forbin Jansoni, kes oli 1682 osalenud assambleel, kus võeti vastu gallikaani artiklid. Aleksander VIII andis kuningale õiguse nimetada isikuid piiskoppideks Metzi, Touli, Verduni, Arras' ja Perpignani piiskopkondades. Samas ei kinnitanud paavst ametisse kuninga nimetatud piiskoppe ja soovis kuningat mõjutada Maintenoni läbi meelt muutma, kuid tulemusteta. 4. augustil 1690 koostatud ja 31. jaanuaril 1691 avaldatud apostelliku konstitutsiooniga "Inter multiplices" ei kinnitanud Aleksander VIII Prantsusmaa kuninga regaaliõigust 4 Prantsusmaa piiskopkonnas ja tunnistas õigustühiseks gallikaani artiklid. Suhted teiste riikidega Saksa-Rooma keiser Leopold I kutsus oma suursaadiku Roomast tagasi. Aleksander VIII ei pühitsenud kardinaliks ühtki keisri soovitatud isikut ega toetanud keisri võitlust türklastega. See-eest toetas ta Veneetsia vabariigi võitlust türklastega Albaanias. Ta saatis doodžile stocco ja berrettone. Portugal saatis Rooma suursaadikuks Daniel O'Daly. Sisepoliitika Aleksander VIII vähendas Kirikuriigis makse. Tema ajal odavnes toiduainete import Kirikuriiki. Suhted kiriku institutsioonidega Aleksander VIII taastas Innocentius XI poolt likvideeritud kuuriaametid. 1690 reguleeris ta piaristide (Sch.P.) ordu reegleid, kohustades neid liikuma jalanõudes (kaltsediidid). 29. novembril 1690 avaldatud otsusega reguleeris ta kardinalide finantsilisi kulutusi konklaavil. Ta kinnitas 1690 Silvestro Gozzolini rajatud silvesteriinide ordu konstitutsiooni. Teoloogilised otsused Aleksander VIII mõistis 24. augustil 1690 hukka 2 laksistlikku teesi ja 7. detsembril 1690 31 jansenistlikku teesi. Ta lasi vangistada Miguel de Molinose poolehoidjad ja mõistis 1690 hukka teoloogi Martin de Barcose vaated. Ta kinnitas Innocentius XI otsuse María de Ágreda teose lugemise kohta. Lootes suhete paranemist Prantsusmaaga, kohustas Aleksander VIII jesuiite kõrvaldama ringlusest jesuiitide ülemkindrali Tirso González de Santalla koostatud traktaadi paavsti ilmeksimatusest. Misjon Aleksander VIII avaldas 30. märtsil 1690 bulla "Animarum saluti", milles kinnitas neofüütide õigused Kagu-Aasias. Uued piiskopkonnad Aleksander VIII rajas 1690 Hiinas Pekingi ja Nankingi piiskopkonnad. Kanoniseerimised Aleksander VIII kanoniseeris 5 isikut 16. oktoobril 1690: Pascal Baylon Giovanni Capistrano Lorenzo Giustiniani Jumala-Johannes Johannes Sahagunist Ta kuulutas 11. juunil 1690 õndsaks Ungari Kunigunde (Zinga, Kinga). Onupojapoliitika Aleksander VIII venna Agostino Ottoboni poeg Antonio Ottoboni sai paavstivägede kindraliks. Antonio Ottoboni poeg Pietro Ottoboni sai 1689 kardinaliks ja temast sai viimane isik, kes pidas cardinal nipote ametit. Antonio Ottoboni poeg Marco Ottoboni abiellus 1. oktoobril 1690 Isabella Colonnaga, kes oli Carbognano vürsti Egidio Colonna ja Anna Vittoria Altieri tütar. Isabella Colonna suguvõsast pärinesid paavstid Martinus V ja Clemens X. Aleksander VIII õde Cristina abiellus Giambattista Rubiniga. Nende poeg Giambattista Rubini sai 1690 kardinaliks. Kardinalide pühitsemine Aleksander VIII pühitses kardinaliks 14 isikut 3 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Clemens XI. Ainsa mitte-itaallasena sai kardinaliks prantslane Toussaint de Forbin Janson. konsistoorium 7. november 1689 Pietro Ottoboni konsistoorium 13. veebruar 1690 Ferdinando d'Adda Giovanni Francesco Albani (Clemens XI) Carlo Bichi Giacomo Cantelmo Giambattista Costaguti Toussaint de Forbin Janson Francesco del Giudice Giuseppe Renato Imperiali Luigi Omodei Bandino Panciatici Giambattista Rubini konsistoorium 13. november 1690 Lorenzo Altieri Francesco Barberini Aleksander VIII kultuuriloos Aleksander VIII andis Vatikani raamatukogule üle Rootsi kuninganna Kristiina manuskriptid. Ta oli Francesco Bianchini patroon. Aleksander VIII soovitusel avati 1691 Tor di Nonas Kirikuriigi esimene teatrihoone. Lorenzo Ottoni tegi temast büsti. Surm Aleksander VIII suri 1. veebruaril 1691 Roomas, olles valitsenud 1 aasta 3 kuud ja 26 päeva. See oli lühim valitsemisaeg pärast Leo XI-t, hiljem on veel vähem valitsenud ainult Johannes Paulus I. Ta maeti Vatikani basiilikasse. Allikad P. D. Pasolini: Diciotto documenti inediti su Alessandro Ottavo (Pietro Ottoboni). Imola, 1888. Aleksander VIII dokumendid. Kirjandus Jeanne Bignami-Odier: Premières recherches sur le fonds Ottoboni. Città del Vaticano, 1966. Sigismund von Bischoffshausen: Papst Alexander VIII. und der Wiener Hof (1689–1691). Stuttgart, 1900. Charles Gérin: Pape Alexandre VIII et Louis XIV. "Revue des questions historiques" 22, 1877: 135–210. Marc Dubruel: Le pape Alexandre VIII et les affaires de France. Le conclave de 1689. "Revue d'histoire ecclésiastique" 15, 1914: 282–302, 495–514. Antonio Menniti Ippolito: 'Amor proprio' e 'amor di patria' in due epistolari seicenteschi: le lettere di Pietro Basadonna e Angelo Correr a Pietro Ottoboni. G. Benzoni, "Studi veneti offerti a Gaetano Cozzi". Venezia, 1992: 261–274. Antonio Menniti Ippolito: Fortuna e sfortune di una famiglia veneziana nel Seicento. Gli Ottoboni al tempo dell'aggregazione al patriziato. Venezia, 1996. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Eugène Michaud: La politique de compromis avec Rome. Le pape Alexandre VIII et le duc de Chaulnes. Bern, 1888. Tomaso Montanari: La dispersione delle collezioni di Cristina di Svezia, Gli Azzolino, gli Ottoboni e gli Odescalchi. "Storia dell'arte" 90, 1997: 250–300. Edward Olszewski: Satire and scatology during the papacy of Alexander VIII Ottoboni. "Source. Notes in the history of art" 17, 2 (1998): 26–32. Sylvano Pera: Historical notes concerning ten of the thirty-one rigoristic propositions condemned by Alexander VIII (1690). "Franciscan Studies" 20, 1960: 19–95. Karl Primbs: Mittheilungen über eine Bulle des Papstes Alexander VIII. mit heraldischer Andeutung. "Archivalische Zeitschrift" 5, 1894: 284–285. Gianvittorio Signorotto: Lo 'squadrone volante'. I cardinali 'liberi' e la politica europea nella seconda metà del XVII secolo. G. Signorotto, "La Corte di Roma tra Cinque e Seicento. "Teatro" della politica europea". Roma, 1998. Välislingid Artikkel Aleksander VIII kohta. (inglise keeles) Aleksander VIII elulugu. (inglise keeles) 1689. aasta konklaav. (inglise keeles) 1689. aasta konklaav. (inglise keeles) Aleksander VIII määratud kardinalid. Piiskopkonnad. Ottoboni suguvõsa. Artikkel Ágredast. (inglise keeles) Artikkel armulauast. (inglise keeles) Artikkel armust. (inglise keeles) Artikkel Barcosest. (inglise keeles) Artikkel gallikanismist. (inglise keeles) Artikkel Hiina kirikust. (inglise keeles) Artikkel kirikuvandest. (inglise keeles) Artikkel kuuriast. (inglise keeles) Artikkel Louis XIV kohta. (inglise keeles) Artikkel O'Dalyst. (inglise keeles) Artikkel patust. (inglise keeles) Artikkel Portugalist. (inglise keeles) Artikkel probabilismist. (inglise keeles) Artikkel regaaliõigusest. (inglise keeles) Artikkel regulaarvaimulikest. (inglise keeles) Artikkel silvestriinidest. (inglise keeles) Paavstid Sündinud 1610 Surnud 1691


Võlakirjade registreerimine — Nasdaq CSD Võlakirjade registreerimisel väärtpaberiregistris muutub äriühingule (edaspidi emitent) lihtsamaks võlakirjade haldamine. Võlakirjade registreerimine väärtpaberiregistris peab emissioonitingimustes olema ette nähtud ja lisaks ka tingimus, et loobutakse paberkandjal väärtpaberite omandiõiguse tunnistuse väljastamisest. Väärtpaberiregistrisse kandmisel saavad võlakirjad endale unikaalse, rahvusvaheliselt tunnustatava identifitseerimiskoodi (ISIN-koodi), mis eristab kõiki vastava emissiooni koosseisu kuuluvaid väärtpabereid teistest. Alates 01.01.2011 registreeritakse võlakirjad nende nominaalhinnas (nimiväärtus x võlakirjade arv). Väärtpaberi andmetes on võlakirjade koguseks nende nominaalsumma ja nimiväärtuseks alati 1. Muudatused on tehtud ka varem registreeritud võlakirjade andmetes. Võlakirjade emissioonimahu suurendamisel emiteeritakse täiendavad võlakirjad esmaemissiooniga samadel tingimustel ja võlakirjade ISIN kood ei muutu. Nasdaq CSD Eesti filiaalile esitatavale taotlusele teeb emitent märke lisaemissiooni kohta, viitab võlakirja nimele ja ISIN koodile, mida täiendavalt emiteeritakse. Vorm, kui investoriks on välismaine juriidiline isik, vajalik esitada info juriidilise isiku üle 25% osaluse kohta kuni tegeliku kasusaajani. Taotlus võlakohustust tõendava väärtpaberi/ täiendava emissiooni registreerimiseks Investorite nimekiri (igal investoril peab olema Eesti kommertspangas avatud väärtpaberikonto. NB! Emitendi kontole võlakirju ei kanta.) Juhul, kui investor soovib võlakirjad kanda esindajakontole, tuleb Nasdaq CSD Eesti filiaalile esitada investori kirjalik nõusolek ja kinnitus informeerida eelseisvast toimingust oma kontohaldurpanka. Kui investoriks on välismaine juriidiline isik, vajalik esitada info juriidilise isiku üle 25% osaluse kohta kuni tegeliku kasusaajani. Dokument on vajalik, et saaksime kontrollida, kas ettevõttele või sellega seotud isikutele rakendub Euroopa Liidus kehtestatud ja jõus olevaid sanktsioone. Kui registreeritav väärtpaber on rahaturuinstrument väärtpaberituru seaduse tähenduses*, siis on vajalik esitada info emitendi eelistuse kohta rahaturuinstrumendi hooldustasu osas – kas emitent soovib, et rakendataks hinnakirja punkti 1.2.2.2 või 1.2.2.3. * Rahaturuinstrumendid hõlmavad lühiajalisi riigikassa võlakirju, hoiusertifikaate, kommertsväärtpabereid ja muid olulisel määral samaväärsete joontega instrumente, kui neil on järgmised omadused: neil on väärtus, mida saab igal ajal kindlaks määrata, need ei ole tuletisinstrumendid ja nende esialgne tähtaeg emiteerimisel on 397 päeva või rohkem e-posti teel digitaalallkirjaga allkirjastatult Alates 04.01.2021 muutuvad võlakirjade esmaregistreerimise ja kõigi muude võlakirjadega seotud toimingute menetlustähtajad: kõik eelnimetatud toimingud teostame tavamenetlusega 5 tööpäeva jooksul alates kõigi vajalike dokumentide ja info esitamisest Nasdaq CSD Eesti filiaal väljastab emitendile arve võlakirjade registreerimise kohta ja registreerimine toimub pärast arve tasumist. Kui võlakirjad registreeritakse väärtpaberiregistris võlakirjade emiteerimise väärtuspäeval, teavitab emitent Nasdaq CSD Eesti filiaali, et investorid on võlakirjade eest tasunud ja võlakirjad võib kanda nende väärtpaberikontodele. Võlakirjade registreerimise kohta edastab Nasdaq CSD Eesti filiaal emitendi kontaktisikule e-posti teel kinnituse. Teenuse eest tasumine toimub NCSD Eesti filiaali esitatud arve alusel vastavalt kehtivale hinnakirjale. Hinnakiri on leitav siit. Tutvu Nasdaq CSD Eesti filiaali pakutavate teenustega võlakirjaemitentidele siit: Teenused võlakirjaemitentidele


text: Tere tulemast! Estonian Cat Association ESTICAT MTÜ on ainus ja esimene TICA (The International Cat Association) liige, mis asub Eestis. See on suur samm nii meile kui Põhjamaadele üldiselt, sest arendab tegevust ja inimesi, keda köidavad kassid. TICA on kõige kõrgemini hinnatud süsteem kassikasvatajate seas, kus töötavad kvalifitseeritud rahvusvahelised kohtunikud ning kus näituste tulemused omavad väga suurt tähtsust. TICA on maailma suurima registriga süsteem, mis ühendab tõukasside kui ka kodukasside huvilisi, kasvatajaid jne. See ühendus on alguse saanud Ameerika Ühendriikidest ning hetkel katab juba väga suurt osa maailmast. TICAl on kõige rohkem liikmeid ning nende arv kasvab iga päevaga. Meie eesmärkideks on: - toetada kõikide kassitõugude, ka kodukasside (tõuta kassid), heaolu; - näituste ja teiste ürituste kaudu tõsta huvi ja teadlikkust kõikide kasside kohta; - kasvatada sõprust kassiomanike, -huviliste ja -kasvatajate vahel; - edendada aretamist TICA standardite järgi ning kanda kasse TICA registrisse; - toetada heasoovlikkust kõigi loomade suhtes ning aidata kaasa loomade väärkohtlemise ennetustöös; - edendada kõikide tõukasside kastreerimist/steriliseerimist, keda ei kasutata professionaalses aretustöös, et vähendada hüljatud ja koduta kiisude arvukust; - edendada TICA tööd Skandinaavia piirkonnas, eriti Eestis. TICA süsteemist on siinmaal ammu puudust tuntud ning loodame, et tegevus saab hea hoo sisse! Teretulemast ESTICAT liikmeks! Meie klubi peasponsor on ROYAL CANIN


UUS FOTOKONKURSS KOOLIÕPILASTELE! OSALE JA VÕIDA ÄGEDAID AUHINDU! « Fotokaamera Canon PowerShot Zoom – parima looduskeskkonnas tehtud pildi eest. Auhinna paneb välja Overall Eesti AS. Privaatseanss Apollo kinos nii võitjale kui ka kõikidele tema klassikaaslastele vaatamaks nende endi poolt valitud filmi – foto eest, mis väärtustab koos tegutsemist. Auhinna paneb välja Apollo Kino. Eesti suurima fotograafia-alase online õpikeskkonnawww.fotokursus.ee 26 kursuse kogupakett väärtuses 299€ võidutöö autorile ja kõikidele tema klassikaaslastele ning õpetajale parima dokumentaal-grupifoto eest, millel on vähemasti kolm inimest. 5×2 tasuta kinokinkepiletit Apollo Kino poolt. Konkursi reeglid ja muu info:


"Uno lahkus, nukud läksid kappi, kapiuks pandi kinni ja oligi kõik." AUTOR TELETÄHEGA: Hundinuku, kellest Uno Leies tegi teles esimese suurusjärgu tähe Hunt Kriimsilma, tõi lavastaja kaasa nukuteatrist. Kriimsilm seikles staarina teleekraanil 20 pikka aastat. «Mis tollastel kangelastel viga oli kuulus olla, kui oli üks telekanal!» naerab kunstnik Gunta Randla. «Ega lastel polnud valikut!» Foto: Heidi Maasikmets / ERR Aigi Viira, 14. oktoober 2016 04:00 Kirjanik ja režissöör Uno Leies, kes saanuks läinud nädalal 85, tõi teleekraanile üle 600 lastelavastuse, teiste hulgas lõi ta Hunt Kriimsilma ning Tipi ja Täpi. "Kui Uno äkki kadus, oli meil kõigil tunne, et nüüd on kõik läbi," meenutab nukunäitleja ja teletoimetaja Maile Hiiet, kes tegi Uno Leiese Hunt Kriimsilma telelugudes nii lontis kõrvaga jänest kui ka kädistavat harakat, aga ka peaosi lavastustes "Tammetõru seiklused" ja "Hei, pöialpoisid!". "Uno lahkus, nukud läksid kappi, kapiuks pandi kinni ja oligi kõik." Aasta oli 1988, kui talendikas lastekirjanik ja telerežissöör Uno Leies siit ilmast lahkus. Ootamatult. Parajasti oli käsil lastesarja "Tammetõru seiklused" tegemine, millega kujundajad kurja vaeva nägid. "Seda sarja tegime pikalt, ikka mitu aastat," mäletab "Tammetõru seikluste" kunstnik Tiiu Übi. Teater 19. september 2019 00:01 kriimsilm 16. oktoober 2016 07:37 selliseid koletisi annab välja mõelda,jube


text: AHASTUSE ÜLEVAADE - FILMID Ahastuse ülevaade Ahastus asetab süžee enne hirmutamist ja sellest saab täisväärtuslik, emotsionaalselt laetud valdusjutt, mis on üles ehitatud jutule ja sisule - mitte odav, unustamatu põnevus. Ülevaade: Ahastuse ülevaade Peal18. detsember 2015Viimati muudetud:2. oktoober 2016 Ahastus asetab süžee enne hirmutamist ja sellest tulenevalt saab sellest terviklik, emotsionaalselt laetud valdusjutt, mis on üles ehitatud jutule ja sisule - mitte odav, unustamatu põnevus. Mõne tunni jooksul Ahastus läks mitmetähenduslikust õudusepealkirjast minu üheks selle aasta parimaks õudusfilmiks. Annan endast parima, inimesed, kuid nädalas ilmuva kahekümne millegi filmiga on üksikud ette nähtud kukkuma. Minu jaoks vedas, et Horror Film Twitter hoolitses selle eest, et see südamlik valdusepõnevik ei mattuks J.J. Abrams Tähtede sõda hoopla - ja nõuetekohase põhjendusega. Rookie režissöörSonny Mallhi teeb avalduse selle rangelt vaoshoitud, kuid tegelikult jube flickiga, keskendudes rohkem emotsioonidele kui odavatele tarbetutele hirmudele. Hea žanrifilm paneb sind tundma midagi enamat kui füüsiline külmavärinad ja Ahastus tunneb parimal viisil seda imeliselt ebamugavat tunnet. Mallhi seab oma etapi tutvustades meile Lucyt (Amberley Gridley)ja tema ema Sarah (Karina Logue), kui nad sõidavad mööda vaikset maanteed. Sarah tõmbab auto ümber, et kergekäeliselt distsiplineerida oma räiget last, kellele on just öeldud, et ta ei saa minna kaasmatkatud matkale. Teismeliste ängistuses lükkab Lucy tagaistme ukse lahti ja hakkab jalgsi koju tormama - vahetult enne, kui möödasõitev auto teda tapab. Sel hetkel on Tess (Ryan Simpkins) ja tema ema Jessica (Annika Marks) võtavad filmi keskpunktiks. Uut linna uurides leiab Tess maasse istutatud risti, mis tähistab Lucy löögikohta. Ta võtab kätte Lucy pildi ja teda tõmbab nähtamatu jõud kohe puust risti poole. Lucy hääl hakkab Tessi iga sammu kummitama, kuid Jessica võtab märke Tessi terviseseisundi sümptomitena. Kuidas peaksite uskuma oma tütre kaebusi omamise kohta, kui tal on juba meditsiiniliselt diagnoositud ärevus, dementsus, hallutsinatsioonid, häiriv käitumine ja muud psühhootilised kalduvused? See on dokumendi tuum ja kõige intrigeerivam aspekt Ahastus . Poole Mallhi filmi puhul - mis on ilmselt inspireeritud tõelistest sündmustest - kahtleme, kas Tessi paranoia tõesti toimub. Alates varjulistest kujunditest kuni tema elutoa aknale surutud käte kavalkadini on Tess all õudustele, mis rebivad teda seestpoolt välja. Väljakirjutatud pillid ei tundu olevat mingit mõju ja Lucy vaim tugevneb, seda rohkem Tess vaeva näeb, et teda sulgeda. Tess lihtsalt mureneb palliks, suutmata peatada jõudude edasipöördumist, et ta ei muutuks absoluutselt hulluks. Need õudused juhivad filmi esimest poolaega, pannes vaatajad ootama paranormaalsete invasioonide järjekordset võtet. Külmavärinad on tõelised (Lucy, nähtamatu, laseb hinge aknast uduseks), aga siis Ahastus nihkudes, hakates rohkem tegelema surmajärgse elu sureliku küsitlemisega ja see muundumine laseb sellel areneda filmiks, mis plahvatab lõplikkuse ja südamega. Kui Tess ei suuda enam Lucy vaimu võidelda, on olemas Freaky reede keha vahetamine elavate ja surnute vahel. Lucy, kes pole valmis edasi andma, kasutab Tessi keha oma viimaste soovide täitmiseks. Ta viskab end Jessica autost ja sprintib Sarahi majja, kus on kinnitatud, et Tess ei ela enam tema keha. Lucy palub vabandust, et on nii jõhker, imbub kunagi elus olnud elus, kuid mõistab lõpuks, kui ebaõiglane see Jessica suhtes on. Järgnevad uskumatult südamlikud õrna armastuse hetked kahe ema vahel, kellest üks on saanud uue võimaluse, ja teine, kes kogeb nüüd iseenda kaotust. Sarah, kes elab üle kogu lapse kaotamise õudusunenägu, on sunnitud Lucyle ütlema, et on aeg edasi liikuda, teades hästi, et tema tütar võib Jessica protestist hoolimata lihtsalt Tessi kehasse jääda. Põrgu, oleks võinud mängida täiesti erinevat õudusfilmi, kus Jessica peab võitlema hullumeelse Sarahi vastu, kes igavesti tahab oma Lucyt tagasi, kuid see oleks olnud üldine põnevusfilm Mallhi, mida nii armastavalt välditakse. Selle asemel saame žanrifilmi, mis paiskub õmblustelt torkava iluga, ja keskendume isiklikele suhetele, mis on keeratud tajumatusest kaugemale. Ahastus mängib ringi koos James Wani ja Leigh Whannelli ideega Edasi, kus hinged ootavad teatud tüüpi enese põhjustatud puhastustules - kuid seda tehes, rõhutades häid kavatsusi, mitte kurja keha rüüstavaid deemoneid. Tess on rahutu tüdruk ja Lucy vaim pakub põgenemist tema igapäevastest võitlustest. Lucyl pole pahatahtlikke kavatsusi, ta soovib vaid enne ema surma veel kord näha. Mallhi film on magusalt jahutav tükk kaotusest, edasiliikumisest ja järgmiste eluetappide aktsepteerimisest (olenemata sellest, millises olekus me eksisteerime). Hirmutised hiilivad ligi, kuid see puudutab pigem inimese põhilisi soove, vajadusi ja tundmatuse uurimist kaugelt suuremal tasemel kui enamik sama ilki žanrihindu. See pole kaugeltki eksortsismipõnevik, mis räägib peade keeramisest ja mõnest odavast hirmutamisest - ja selle eest täname.


text: Watch Queue TV Queue Kui keegi viitsib filmida jalkamängu arvutis, siis saadke mulle. Saab jätkata halvima kommentaatori seeriaga. Põhimõtted lihtsad: Arvutid mängivad omavahel ja taustaks ei ole kommentaatorite mulinat. Oleks tänulik, kui keegi lindistaks ja paneks netti üles ja saadaks lingi mulle! :) Head jaani "tellijad"!!! Laen juba uut videot juutuubi. Hommikuks on üleval, seniks hääd ööd! Suvi käes. Mortheus alustab!!! Pange valmis, tõuksivennad. Järgmine video tuleb pühendusega teile! <3